sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Genom den påbörjade avregleringen av järnvägstrafiken inom kommer fler operatörer att verka i och ett gemensamt regelverk för testning av järnvägsfordon att arbetas fram för hela . Då vi i har myndighetskrav på att spårbundna fordon ska typgodkändas för drift i vinterförhållanden så är det troligt att denna testverksamhet kommer att expandera. Järnvägsforskning Järnvägsforskning bedrivs vid , och . CHARMEC3 är ett hos i järnvägsmekanik som bland annat finansieras av . Forskningen fokuserar på den mekaniska interaktionen mellan komponenter i tåg och spår. Utvecklingen mot tyngre, snabbare, säkrare och billigare järnvägstransporter ställer allt högre krav på järnvägssystemen. Analytiska, numeriska och experimentella metoder utvecklas och tillämpas. Järnvägstekniskt centrum vid LTU har som ambition att sammanlänka den järnvägstekniska forskningen vid ett 20-tal avdelningar inom och att underlätta kontakterna med såväl näringsliv som järnvägsbranschen i övrigt. Arbetsområdena är till exempel omvärldsbevakning, utredningsuppdrag samt lång- och kortsiktiga forskningsuppdrag. Standardisering4 I finns myndighetskrav på att spårbundna fordon ska typgodkännas för drift i vinterförhållanden. Det finns emellertid inga svenska eller europeiska standarder som styr vinterproblematik. Det enda som finns är några rader i olika standarder där man flikat in rekommendationer för vad man bör tänka på vid 3 4 Se även bilaga 3. SOU 2006:62 Civil testverksamhet 73 konstruktion av vissa komponenter och system som ska fungera under vinterförhållanden. 5.3 Flyg- och rymdverksamhet5 Den svenska flyg- och rymdindustrin inbegriper främst företagen , ., , och Rymdbolaget. Dessutom finns ett flertal högt kvalificerade underleverantörer. Företagen har ett nära samarbete med myndigheter, högre lärosäten och forskningsinstitut. Industrin verkar på marknaden för militär resp. civilt flyg samt på den huvudsakligen civila rymdmarknaden. Branschen sysselsätter ca 12 000 personer, exkl. underleverantörer, och omsätter . Halva omsättningen utgörs av export där huvuddelen är civil. Andelen forskning och utveckling omfattar omkring tre miljarder kronor6. Den mest kända provningsmiljön i är i med sin rymdverksamhet. Rymdbasen i utgör en för unik resurs genom kombinationen av stora obebodda ytor, det nordliga läget och fungerande infrastruktur som gör det möjligt för forskargrupper att resa till och vistas där . Rymdbolaget arbetar med att konstruera, sända upp och kommunicera med olika typer av rymd- och flygsystem. Verksamheten är lokaliserad till och . På finns en lång erfarenhet inom såväl uppsändning av raketer och höghöjdsballonger som kontroll och drift av olika typer av satelliter. Sondraket- och ballonguppsändningarna kommer till nytta bl.a. vid klimatstudier. har utvecklats till ett europeiskt centrum för rymdforskning och ett världscentrum för ozonforskning på norra halvklotet. Det är ett exempel där provplattformen (provningsmiljön) utvecklats långt utöver att enbart tillhandahålla en fördelaktig geografisk lokalisering. Verksamheten har bedrivits och finansieras till stor del med statliga FoUmedel. Omsättningen uppgick för koncernen till . Amerikanska har beställt omfattande tjänster för ballonguppsändningar som bl.a. inneburit att kapaciteten för uppsänd5 Se även Den svenska rymdverksamheten (SOU 1995:78). 6 Flyg- och rymdindustri – en del av innovativa , , . Civil testverksamhet SOU 2006:62 74 ningar har ökats kraftigt. Även () har valt att förlägga en markstation i området. Stationen i används för kommunikation med fjärranalyssatelliter som miljösatelliten . Rymdbolaget driver också en markstation för satellitkommunikation och datanedtagning vid . Det sker bl.a. i konkurrens med markstationen på . Rymdverksamheten i drar nytta av närheten till utbildnings- och forskningsverksamhet, där , och samverkar inom bl.a. Miljö- och Rymdcampus. På rymdbasen finns en omfattande markbaserad instrumentering för att i realtid stödja och styra experimenten. Data är tillgängliga via ett lokalt datanätverk () eller över Internet. Genom samarbete inom the North Areospace Test range (NEAT) och med Vidselbasen, söder om , utförs tester av olika flygfartyg inom en avgränsad markareal . Flyg- och rymdindustrin är verksam på både den civila och militära marknaden. Många teknologier och kompetenser som används inom området har både civila och militära tillämpningar, och är dessutom användbara utanför flyg- och rymdindustrins kärnområden. Denna möjlighet till synergi kan stödja en utveckling av test- och övningsverksamheten i norra . SOU 2006:62 Civil testverksamhet 75 Ballonguppstigning vid . 5.4 Försöksodlingar (), skogs- och jordbruksnäringen bedriver försöksodlingar i subarktiskt klimat. 5.5 Utvecklingsbara testverksamheter 5.5.1 Försöksgruvor Malm- och mineralutvinning står för ett produktionsvärde av i . Med anknytande näringar och åtföljande förädlingssteg genereras som helhet årliga produktionsvärden av . Det finns 16 gruvor i . svarar för av den europeiska järnmalmsproduktionen. Beslut har fattats av om att investera i Malmfälten. I nedlagda gruvorna kan utprovning ske av utrustning för gruvdrift. Försöksgruvor finns i – Center f.d. , samt i (Kristinebergsgruvan) där verksamheten bedrivs av GeoRange. Civil testverksamhet SOU 2006:62 76 Ökad kunskap om bergets utformning och egenskaper är nödvändiga för att på ett bättre sätt kunna tillgodogöra sig underjordens rikedomar. Gruvbrytning, anläggning, nyttjande av energikällor liksom den yttre miljön beror av en betydligt bättre förståelse för underjorden och dess uppbyggnad. Nya material och informationsteknologi kan användas för att uppnå väsentliga förbättringar i enhetsoperationer som borrning, sprängning, laddning och lastning/transporter. Förbättrad kapacitet vid djuphålsborrning kan också väsentligt förbättra möjligheterna att använda underjorden för energiförsörjning och energilagring. Avancerad forskning liksom utveckling och tillämpning av modern och ny teknologi vid brytning i hårt berg vid gruvdrift och anläggningsarbeten är också nödvändig för att upprätthålla konkurrensförmågan hos den europeiska anläggnings- och gruvindustrin. I bl.a. finns förutsättningar som behövs för att utveckla innovationer och ny avancerad teknik för utvinning och exploatering av berggrundens resurser. Moderna gruvor i form av underjordsgruva och , Aitik, kan erbjuda provplatser för praktiska försök. Det finns en bra infrastruktur av ett femtiotal verkstads-, data-, elektronik- och utbildningsföretag med nära anknytning till bergshanteringen. Närheten till skapar dessutom möjligheter till en nära forskningssamverkan. Samverkansmöjligheter finns med andra gruvrelaterade företag och forskningsorganisationer. För att föra akademisk forskning till praktisk tillämpning är storskaliga tester i produktionsliknande miljö nödvändiga. 5.5.2 Brand 35 000 bränder anmäls till försäkringsbolagen. 25 000 är bostadsbränder. Det betyder att en stad av storlek brinner . Till denna statistik kan också läggas ett stort antal bränder som av olika skäl inte kommer till försäkringsbolagens kännedom. Bränder är en stor utgiftspost både för försäkringsbolag och för de skadedrabbade. Försäkringsbolagen betalar ut i ersättning för brandskador. Till detta kommer kostnader för avbrott, förlorad försäljning och andra kostnader SOU 2006:62 Civil testverksamhet 77 som den drabbade får bära. Än värre är de skador som inte kan mätas i pengar förlorade människoliv, psykiska och fysiska skador, fotografier och minnen som försvinner i eldens lågor. Försvaret har ett antal brandövningsområden på olika platser i landet samt ett skyddscentrum för brand (MBC) i . Övningsfälten kan användas för att utbildning och övning i släckning av skogsbränder eller naturvårdsbränder7. har genomfört utbildningar avseende brandsläckning i sträng kyla. Gruvgångar kan också användas som miljö för att öva släckning och samordna räddningsinsatser vid bränder i väg- eller järnvägstunnlar. Att kunna hantera en tunnelbrand, ett attentat eller sabotage i kollektivtrafiken är förutom allt lidande som skapas en säkerhets- och sårbarhetsfråga. Enligt en rapport från landstingsrevisorerna är lokaltrafik (SL) dåligt rustade och särskilt brandskyddet borde förbättras. Säkerheten är inte undermålig, men saker kan bli bättre och en brand är allvarlig i en tunnel. Släckningsarbete i tunnlar är komplicerade och ett brinnande tåg eller lastbil inne i en tunnel kan sluta i en katastrof – resenärerna fångas i en dödsfälla. Säkerheten i tunnelbanan bygger på att tågen ska rulla fram till nästa station vid ett larm eller nödbromsning. Gruvgångar kan användas för olika typer av övningar och utprovning av materiel, bland annat experimentell utvärdering av möjligheten att utrymma i spårtunnel liksom utrymningsövningar från tåg av olika slag. 5.5.3 Översvämning Stora landområden kan översvämmas för att testa översvämningsskydd och annan utrustning, simulera översvämningssituationer och bedriva utbildning. arbetar med att förebygga och begränsa skador av naturolyckor. Med naturolyckor avses bl.a. skred, ras eller översvämningar. Verket har som uppdrag att översiktligt kartera stabiliteten i kommunerna samt översvämningsriskerna utmed vissa större vattendrag. har man kunnat observera en ökning av översvämningar i . Som en följd av dessa har människor förlorat livet och stora ekonomiska värden gått förlorade. Antalet svåra översvämningar har ökat . Enligt statistiken 7 Av FSC-certifierad skog skall brännas . Civil testverksamhet SOU 2006:62 78 inträffar någonstans i en större översvämning i genomsnitt , vilket alltid väcker överraskning. En jämförelse med moderna mätserier visar emellertid ofta att de vattenflöden som inträffat i äldre tid vida överstiger de senaste årens högvatten. Samhällets infrastruktur drabbas ofta hårt vid omfattande översvämningar. Avskurna vägar och bortspolade broar medför att hundratals kilometer av vägar och järnvägar måste stängas för trafik . Utrymning av människor och transport av utrustning och reparationsmaterial till insatsområden fördröjs eller kommer inte fram alls. I broar finns ofta ledningar för elförsörjning och telekommunikation, och slås dessa ut är situationen allvarlig eftersom de drabbade isoleras från omvärlden. När fält- och skogsområden läggs under vatten kan lantbrukare drabbas av stora kostnader på grund av förstörda skördar och bortspolad jordmån. Risken finns att översvämningar förändrar området . Översvämningar kan drabba det kommunala vattenförsörjningssystemet genom att råvattentäkten, grund- som ytvatten, förorenas eller att själva reningsverket slås ut på grund av olämplig placering. Ett relativt outrett problem i samband med översvämningar är omfattningen av de föroreningar som dras med vattenmassorna och försämrar eller odugliggör vattentäkter i området. Halten av mikroorganismer ökar nedströms, är ett sådant exempel som analyserats. Översvämningar kan också ge upphov till ras och skred med allvarliga effekter. I bebyggda områden kan infrastrukturen drabbas, byggnader raseras och vattnet grumlas så att dricksvattenintag måste stängas. För att kunna ta fram informationstjänsterna som ska underlätta riskhantering och riskanalyser bör praktiska övningar och tester göras. , , , och italienska har utsetts till testkommuner för ett projekt inom EU:s sjätte ramprogram för forskning, och förutom den uppgiften kommer kommunerna att medverka i utvärderingen och diskussionerna under utvecklingen av de olika tjänsterna. Övriga deltagande från är , SGI och Metria. genomför egen provning av översvämningsmaterial vid sin skola i (). I många fall kan materieprovning och övning ske under enklare förhållanden, t.ex. genom uppdämning av en bäck. I finns planer på att avsätta ett större markområde där översvämningar kan genomföras. SOU 2006:62 Civil testverksamhet 79 Avsikten är att iordningställa ett område för att testa översvämningsskydd samt att genomföra utbildning och övningar. Verksamheten ska prövas av . Det finns 18 leverantörer av översvämningsmaterial i , de flesta är små företag. Bland företagen finns WILAB i och Geodesign i . Med tanke på de klimatförändringar som skett med översvämningar som följd, så finns intresse för denna verksamhet. Anläggningskostanden i beräknas uppgå till och dess realisering förutsätter driftiga entreprenörer. 5.5.4 Test av solenergi, byggnadsmateriel m.m. har solcellsteknologin genomgått en enorm utveckling, högre effektivitet, högre automatiseringsgrad i produktion, effektivare materialanvändning, nya material m.m. 125 personer arbetar med att tillverka solfångare i och testning har bedrivits under den . Långtgående planer finns nu på att bygga ett testcentrum för solel som ska vara öppet för alla som vill testa och förbättra sina produkter och komponenter inom solenergiområdet. Samarbete sker med Ångströmslaboratoriet i . Verksamheten kan sannolikt utvecklas till att även omfatta testning och utveckling av hela s.k. klimattak. På bedrivs långtidstestning i kyla av betonghus samt av betongvägar för att studera hur fukt tillsammans med omväxlande frost och solljus/värme skapar sprickbildningar. Utifrån den stora temperaturvariationen som råder i , från minus 40 till på en södervägg, samt midnattssol borde det vara intressant att utföra vissa långtidstester av byggnads- och anläggningsmateriel. Att långtidstesta miljövänlig impregnering av byggprodukter kan vara ett annat område. Civil testverksamhet SOU 2006:62 80 Statsminister med en solpanel. Foto: , . 5.5.5 Vägunderhåll och trafiksäkerhet Dåliga vägar under tjällossningen är ett stort problem för bland annat skogsindustrin. I finns stora ytor där man skulle kunna bygga vägar på olika sätt och skapa metoder för att minimera skador till följd av tjällossning. Detta skulle kunna bli en unik verksamhet som man annars inte har möjlighet att genomföra. LTU genomför laboratorieförsök och simuleringar samt skulle behöva någon lite provsträcka av en väg i bruk. Experiment i full skala är nästan omöjliga att genomföra . Utveckling av moderna metoder för snöröjning är ett annat område som behöver utvecklas. har tänkandet i samband med snöröjning ersatts av hästkrafter och motorstyrka. Det leder till många skador på objekt i närheten av ytor som snöröjs. , och trafikutövare har stora problem och kostnader som är kopplade till snöröjning. Största tillverkaren i av redskap för att underhålla vintervägar är jämtländska SOU 2006:62 Civil testverksamhet 81 av den svenska marknaden. Kunder är , , och . I skulle nya koncept kunna utvecklas tillsammans med maskinkonstruktörer och människor som kan något om snömekanik. Utrusningen kan testas i fullskala. Studie av trafiksäkerhetseffekter av olika trafiktekniska åtgärder har i huvudsak studerats under barmarksförhållanden. Trafiksäkerhetseffekter under vinterförhållanden skulle kunna vara intressant att studera i också. LTU har genomfört försök och tester av halkskydd för fotgängare. Provningsverksamhet av vinterväghållning och byggnad av vägar med sekundära konstruktionsmaterial är andra verksamheter som gynnas av att man kan erbjuda stora ytor och dessutom tydligt kunna avläsa påverkan på omgivningen. 5.5.6 Miljö Många av de metoder vi använder för sanering av oljespill eller andra miljöstörande ämnen och produkter fungerar väl i tempererade områden. Testmetoder och fullskaletester av infrastrukturanläggningar för dagvattenhantering i snörika och istäckta områden behöver utvecklas. Det gäller även sanering av flera andra produkter som slam och aska från energiproduktion och gödselanvändning. Tekniker behöver vidareutvecklas och testas för avfallshantering (insamling, transport, behandling och disponering) som anpassats till glesbygd och kallt klimat. Vid internationella militära övningar råder t.ex. nolltolerans avseende oljespill vid tankning. En särskild miljöcell övervakar att miljöbestämmelserna följs. 5.5.7 Test av skyddsutrustning, medicinteknisk utrustning, läkemedel och kläder Textilier med inbyggd miniatyriserad teknik (s.k. inbäddade system) behöver testas i olika miljöer och under krävande användning. Med hjälp av jägarbataljonen bedrivs viss testning av kläder i kyla. Övningsverksamhet kan kombineras med testning av kläder och teknisk textil, personlig skyddsutrustning, räddningsutrustning, användning av läkemedel (bl.a. insulin) och viss medi Civil testverksamhet SOU 2006:62 82 cinteknisk utrustning (bl.a. injektionsnålar) m.m. under påfrestande förhållanden i subarktiskt klimat. Gardiner med solceller och fiber som belyses genom dioder är andra teknikområden. Dioder börjar nu användas i bilarnas bromsljus och ger 0,5 sekunders snabbare tändning jämfört med dagens lampor. Andra områden där ny teknik kan komma till användning är i växthus. Ett samarbete med textilhögskolan i kan inledas. 5.6 Digitala testbanor Ytterligare en testmarknad, där regionen har ett gott utgångsläge är den digitala, med generellt väl utbyggd IT-infrastruktur, teknikvänlig och väl definierad befolkning samt erfarenhet av annan testverksamhet. Med testbäddar avses användarmiljöer som kan vara intressanta för externa aktörer. Oberoende tjänsteutvecklare skulle där kunna testa och verifiera sina bredbandstjänster. har en väl utbyggd testbänk för mobiltelefoni, 5 000 användare har deltagit i olika utvecklingsprojekt kring mobila tjänster. Dessutom är en av världens mest uppkopplade städer. Cirka 27 000 hushåll är ansluta till riktigt bredband och det innebär en hushållstäckning på . i arbetar med forskning, testverksamhet och prototyputveckling inom trådlös kommunikation. har trådlöst bredband. Målet är att visa på förutsättningar för en kommersiellt gångbar och användarvänlig utveckling av trådlös höghastighetskommunikation (WLAN). På campusområdena i och byggs också ett IPv6 nät med WLANaccess för bredbandig mobil access. Genom Testplats och (DNU) finns regionen redan på kartan över digitala testplatser i . 83 6 Militär testverksamhet utför utländsk industri provningar och tester i norra , framför allt i samarbete med FMV. Omfattande testning av högteknologisk utrustning och system sker vid provplatsen i utanför och på skjutfälten i i samarbete med (). Det är bl.a. flyg- och robotsystem som provas. Det som lockar i regionen är de stora tomma ytorna, mörkret och kylan. Ingen annanstans i har man liknande förutsättningar att öva i luftrummet och över land med stora förband. Civilflygets utbredning och befolkningstätheten i gör det svårt för ländernas försvarsmakter att genomföra övningar där. Det finns ett strategiskt intresse för den svenska statsmakten att bidra till EU med ett unikt övningsområde. För kommunernas del handlar det om inkomster från så kallad spin-off verksamhet, att besöksnäringen ökar. Intäkterna för upplåtande av mark och utrustning går direkt till statskassan. De svenska resurserna för verifiering och validering av försvarsmateriel är endast till del belagda med svensk verksamhet. Denna kan förväntas minska ytterligare . Med hänsyn till detta har personalresurserna vid provplatserna reducerats så mycket som möjligt med bibehållande av nödvändiga kompetenser. Tillgängliga militära övningsanläggningar utnyttjas relativt begränsat för utprovning av materiel. Testverksamheten bedrivs i stor utsträckning inom eller i samarbete med () och på deras egna områden. FMV har större provplatser på sex platser i landet, från i söder till i norr. Därutöver tillkommer ett stort anta skjutfält inom Försvarsmakten som också används för testverksamhet. FMV:s provplatser ska vara ekonomiskt självbärande. Militär testverksamhet SOU 2006:62 84 6.1 har av regeringen ålagts att åstadkomma en besparing om och ytterligare utgående från försvarsförvaltningsutredningens (FFU) förslag1. Omfattningen av prov, validering och tester () har minskat ordentligt i omfattning utgående från färre materielbeställningar. Provplats är i detta sammanhang ifrågasatt, senast i FFU. Något konkret förslag lämnades inte av utredaren, men i praktiken bör kostnaderna för minska med ca för att provplatsen ska kunna överleva . De besparingar på (av nuvarande anslag) som föreslås genomföra kommer att medföra en hårdare prioritering, att egenutvecklingen inom försvaret minskar medan användningen av färdiga system och samarbetet internationellt ökar. För testverksamheten medför detta sannolikt att försvarsmaktens egna tester minskar. Konkurrensen om lokalisering av försvarsindustrins tester förväntas också öka internationellt, i ljuset av den allmänna nedrustningen i . Under såväl den belgiska som den holländska flygkampanjen visade det sig att inte är dimensionerat för en långsiktig basering av utländska förband. Kommer dessa kampanjer att återkomma och dessutom antalet blir fler än krävs det antingen en personalförstärkning eller att stöd köps utifrån. Ett tjänste- och logistikföretag skulle väl kunna täcka detta behov. och Rymdbolaget har sökt ett samarbete, framför allt inom marknadsföringen. Ett avtal förhandlas i vilket Rymdbolaget avser att ta över del av verksamheten på . Verket behåller tills vidare ansvaret för uppdragen och logistisk personal. Exemplet visar på ett fall där en myndighet under Försvarsdepartementet är beredd att avyttra delar av sin verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag. 1 Betänkande av , SOU 2005:96, En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. SOU 2006:62 Militär testverksamhet 85 6.1.1 Vidselbasen , som tillhör , är belägen västnordväst om . Flygplatshållare är F 21 i men övrig verksamhet inom området drivs i huvudsak av FMV. Verksamheten omgärdas av omfattande säkerhets- och miljöbestämmelser. Vidselbasen är en i vissa stycken outnyttjad resurs som tillsammans med fritt luftrum och stort provområde kombinerat med kvalificerad personal kan utgöra förutsättningar för att tillhandahålla främsta militära provområde. Det avlysta flygområdet runt är ungefär så stort som . FMV har begärt hos Luftfartsstyrelsen att få möjlighet att under begränsade tider kunna koppla ihop de avlysta luftrummen kring respektive Rymdbolagets raketbas utanför till ett så kallat Temporary Segregated Area (TSA). Det sammanlagda, nästan obebodda flygområdet blir då nästa lika stort som i (). Kunder som testat utrustning i kommer från svenska och utländska industrier, utländska motsvarigheter till FMV samt utländska försvarsmakter. Militär testverksamhet SOU 2006:62 86 Beläggningen på basen uppgår till inom befintlig personalram och omsättningen till ca . Hälften är intäkterna kommer från uppdragsverksamhet och den andra halvan finansieras över statsbudgeten. planeras det statliga stödet bli halverat () vilket medför, om ökade externa uppdrag inte kan kompenserar bortfallet, att testplattformen behöva minska i första hand sin bemanning. 6.1.2 Övriga testområden I har FMV /06 tillsammans med tillverkarna testat framtidens pansarterrängvagn och en italiensk lasthanteringsmaskin för Herkulesplan2. Bland de kunder som har använt för testverksamhet finns helikoptertillverkarna och , , Airbus och Försvarsmakten. gjordes de första testerna med ett obemannat flygplan i civilt luftrum i En s.k. UAV (Unmanned Aerial Vehicle) startade och landade i och flög testslingor ner till och tillbaka. Piloten styrde planet från flygplatsen i , en metod som det forskas mycket kring. 2 Tiff nr 2, 2005. SOU 2006:62 Militär testverksamhet 87 Eagel på . 89 7 Utbildning, träning och övningsverksamhet Försvaret var under det uppbyggt för att möta en fientlig invasion över landgräns och hav. Omkring 700 000 människor av landets befolkning skulle kunna mobiliseras i en till landets storlek förhållandevis stor försvarsmakt. För att utbilda och öva detta försvar byggdes en gigantisk infrastruktur som kom att omspänna hela landet. Framför allt i norra , utgående från att det var en presumtiv invasionsriktning med en gles demografi. Här kom det att utvecklas stora övnings- och skjutfält samt kvalificerade anläggningar för test- och övningsverksamhet.