sou · GUB323 · 2007-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté med uppdrag att se över bestämmelserna om inkomstbeskattningen av idrottsföreningar och idrottsverksamhet i övrigt. Statsrådet förordnade riksdagsledamoten () att vara ordförande i kommittén. Som ledamöter förordnades riksdagsledamoten (), regeringsrådet , ekonomen (idrottsrörelsen) och riksdagsledamoten (). förordnades också advokaten (idrottsrörelsen) att vara ledamot i kommittén. Som sakkunnig förordnades från f.d. departementsrådet, numera generaldirektören . Övriga sakkunniga Chefsjuristen , departements- rådet och departementssekreteraren förordnades . Hases Per entledigades från sitt uppdrag . Till expert förordnades från f.d. kansli- rådet, numera skattejuristen . Till experter förordnades från den rättssakkunniga , den rättsliga experten , kanslirådet och docenten . entledigades från sitt uppdrag . Samti- digt förordnades kanslirådet som expert i kommittén. Regeringsrättssekreteraren anställdes som sekreterare i kommittén. Kommittén antog namnet (Fi 2004:12). Doktoranden vid har närvarat vid kommitténs sammanträ- Till statsrådet och chefen för I tilläggsdirektiv beslutade regeringen att kommittén skulle redovisa sitt uppdrag . Kommittén överlämnar nu betänkandet Nya skatteregler för id- rotten (SOU 2006:23). Uppdraget är härmed slutfört. Den svenska idrottsrörelsen ......................................... Beskattningen av ideella föreningar.............................. Vad är en ideell förening?........................................................ 3.3.1 Inskränkt skattskyldighet för allmännyttiga 3.3.6 Behovet av att tydliggöra de allmänna villkoren 3.4 Vad innebär den inskränkta skattskyldigheten?..................... 3.4.3 Behovet av att förtydliga begreppet naturlig 3.4.5 Behövs kravet på hävd?................................................. Kan huvudsaklighetsbedömningen slopas? 3.4.8 Verksamhet genom annan fysisk eller juridisk 3.4.9 Frågan om skattefrihet när en idrottsförening låter annan bedriva den skattefria 3.5Ideella föreningars skattskyldighet för Inkomst från innehav av en fastighet som används i den allmännyttiga verksamheten ................. 3.5.3Inkomst av fastighet som kommer från verksamhet som har naturlig anknytning till föreningens allmännyttiga verksamhet eller som 3.5.4 Inskränkt skattskyldighet för ägare av vissa 3.5.5 Behovet av att förändra reglerna om beskattning av olika fastighetsinkomster......................................... 3.6 Arbetsgivaravgifter och skatteavdrag.................................... Ersättning till idrottsutövare...................................... Skattefrihet för kvalificerad näringsverksamhet............ 4.3Beskattningen av idrottsföreningars inkomst av 4.3.2 Betydelsen av ideellt arbete från 4.3.3 Kravet på naturlig anknytning ................................... Särskilt om souvenirförsäljning ................................. 4.3.7 Verksamhet genom annan juridisk eller fysisk En ny skattemodell för idrottsföreningar med Professionell idrott och allmännyttig verksamhet............... En ny skattemodell ................................................................ Kommitté berörs inte av skattemodellen.................. Antalet skattskyldiga till reklamskatt ................................... Reklamskatten för ideella föreningar .................................... Skyldigheten att lämna kontrolluppgift........................ 7.4Beloppsgränsen bör höjas för allmännyttiga ideella Tjänsteställe inom idrotten ........................................ Allmänt om beskattningen .................................................... Tjänsteresa och tjänsteställe .................................................. 8.5Tjänsteställe för idrottsdomare och därmed jämställda Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden..157 9.3Idrottsutövares möjligheter att bedriva idrottslig verksamhet i bolagsform........................................................ 9.3.5 Särskild inkomstskatt för utländska artistföretag som bedriver idrottslig verksamhet i ............ Idrottsutövares särskilda pensionsmöjligheter .................... Skogskonto och Upphovsmannakonto................................ Idrottsfonder i och ....................................... Bör ett system med idrottsutövarkonto införas?................. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto .......... Syftet med ett idrottsutövarkonto........................................ Förslagets innehåll och utformning...................................... Insättning på kontot .............................................................. Uttag från kontot................................................................... Byte av kreditinstitut ............................................................. Överlåtelse, pantsättning och dödsfall ................................. Arbetsgivaravgift, skatteavdrag och kontrolluppgift........... 10.10 Halva prisbasbeloppsregeln.................................................. Konsekvenser av förslagen ......................................... Uppgifter om taxering av ideella föreningar......................... Statsfinansiella effekter av våra förslag och finansiering...... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Stiftelse- och föreningsskattekommitténs översyn av skattereglerna för stiftelser och ideella föreningar......... Uppgifter om taxering av ideella föreningar................... Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utom- lands bosatta artister m.fl. Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Inkomstskattelagen (1999:1229) Lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kon- Nytt Juridiskt Arkiv I Lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Socialavgiftslagen (2000:980) Skattebetalningslagen (1997:483) Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utom- Den svenska folkrörelseidrotten med dess många lokala föreningar och omfattande ideella engagemang har lagt grunden för idrottens utveckling i vårt land. Idrotten når ut i hela samhället genom att erbjuda ett stort antal idrottsgrenar vilket attraherar individer med olika förutsättningar och intressen. Det finns cirka 21 000 lokala idrottsföreningar över hela landet anslutna till . Associationsrättsligt är det som regel fråga om allmän- nyttiga ideella föreningar. uppdrag har varit att se över bestäm- melserna om inkomstbeskattningen av idrottsföreningar och vissa särskilda frågor om beskattningen av idrottsutövare och idrotts- funktionärer. Utgångspunkten för utredningsarbetet har enligt våra direktiv varit att det skattegynnade området för ideella föreningar inte får utökas. Idrottsföreningar och andra ideella föreningar är i stor ut- räckning befriade från skatt på sina inkomster. Det finns utrymme för en viss kommersiell verksamhet utan att den ideella karaktären och därmed skattebefrielsen går förlorad. Detta gäller inkomster som har naturlig anknytning till föreningens ändamål och verksam- het som av hävd utnyttjats för att finansiera det ideella arbetet. Skattefriheten för ideella föreningar tar sikte på att gynna den sam- verkan på ideell grund mellan medlemmarna som normalt före- kommer i en sådan förening. Idrottsföreningar är inte heller skyl- diga att betala arbetsgivaravgifter på ersättningar till idrottsutövare som uppgått till högst ett halvt prisbasbelopp, dvs. Efter inkomstskattereglernas tillkomst har det profes- sionella inslaget inom idrotten ökat successivt, både inom individu- ella idrotter och inom lagidrotter. Antalet idrottsutövare som försörjer sig på sin idrott har ökat och allt tyder på att ökningen kommer att fortsätta framöver. Idrotten har också fått ett kraftigt ökat kommersiellt intresse. Det har blivit allt tydligare att skattereglerna inte i alla delar är anpassade till de förutsättningar som gäller för den moderna idrottsrörelsen. Att en viss del av föreningsverksamheten är skattebefriad kan innebära att kon- kurrensneutralitet inte kan upprätthållas i förhållande till närings- idkare som bedriver likartad verksamhet. För att bevara och utveckla den svenska idrotten som en folkrö- relse har vi funnit att det på skatteområdet är angeläget att regel- verket både förtydligas och görs enklare. Vi föreslår bl.a. en ny skattemodell som tar sikte på beskattningen av idrottsföreningars inkomster av näringsverksamhet, syftet är att klargöra i vilken ut- sträckning en idrottsförening bör få bedriva näringsverksamhet utan att förlora sin skattefrihet. Skattemodellen omfattar både den breda idrottsrörelsen och den mer kommersiellt inriktade före- ningsverksamheten. Det skall i detta sammanhang särskilt poängte- ras att näringsverksamhet som bedrivs inom ramen för en förening inte kan ses som vilken affärsverksamhet som helst. Den ideella föreningen är en demokratisk organisation, en medlem en röst, där kommersiellt inriktad elitidrott och bredd- och motionsidrott är inordnade i samma organisation. Det finns inte några privata ägare som kan göra anspråk på att verksamheten skall ge ekonomisk av- kastning på investerade medel. En förening som använder sina pengar till främmande ändamål eller lägger pengarna på hög, upp- fyller varken nuvarande krav eller de krav vi anser bör vara avgö- rande för skattefrihet. Vårt uppdrag har avsett idrottens skattefrågor. Vissa av de pro- blem vi uppmärksammat gäller dock inte bara för ideella föreningar som ägnar sig åt idrottslig verksamhet, utan även för ideella före- ningar som bedriver annan verksamhet. Det gäller framför allt vilka krav som skall vara uppfyllda för att en ideell förenings inkomster av näringsverksamhet skall vara skattefria. Eftersom kommitténs sammansättning inte har varit representativ för hela den ideella sektorn, har vi valt att lägga förslag som endast påverkar inkomst- beskattningen av idrottsföreningar. Vår uppfattning är dock att de förändringar vi föreslår – efter beredning inom – skall kunna omsättas till att gälla för alla ideella föreningar. Våra förslag om administrativa förenklingar ifråga om kontrolluppgifts- skyldighet och reklamskatt är emellertid inte begränsade till enbart idrottsföreningar. Skattefrihet för kvalificerad näringsverksamhet Vi föreslår att en idrottsförening skall vara skattskyldig bara för inkomst av sådan verksamhet som inte har kvalificerat sig för skat- tefrihet. En verksamhet är kvalificerad om den 1.utgör ett direkt led i främjandet av det idrottsliga ändamålet eller har annan naturlig anknytning till sådant ändamål, eller 2.utgör en finansieringskälla för den idrottsliga verksamheten som föreningen bedriver eller främjar under förutsättning att finan- sieringsverksamheten inte bedrivs på ett sådant sätt att skattebefri- elsen i mer än ringa omfattning leder till en snedvridning av kon- kurrensen med näringsidkare som bedriver likartad verksamhet. Kravet på naturlig anknytning i punkten 1 skall också anses uppfyllt om verksamheten har karaktären av service till medlem- marna, publik eller andra som deltar i eller besöker den idrottsliga verksamheten under förutsättning att serviceverksamheten bedrivs itidsmässig och geografisk anslutning till den idrottsliga verksam- heten. Inkomst från souvenirförsäljning skall anses skattefri om värdet på souveniren inte överstiger av prisbasbeloppet avrun- dat till närmaste hundratal kronor (). Om souvenirens värde är högre, är inkomsten skattefri under de förutsättningar som anges i första stycket 2. Om föreningen avtalar med annan juridisk eller fysisk person att helt eller delvis bedriva den kvalificerade verksamheten, är före- ningens inkomst från sådan verksamhet skattefri. Bestämmelserna gäller även för sådan inkomst som kommer från en särskild förvaltningsenhet som avser fastighet. Idrottsföreningar med professionella idrottsutövare Vi föreslår att en ny regel införs som innebär att en idrottsförening, som enbart består av fysiska personer som medlemmar, skall anses uppfylla ändamålskravet om den idrottsliga verksamheten utövas huvudsakligen av idrottsutövare som inte har fått större avgiftspliktig ersättning från föreningen än vad som motsvarar ett halvt prisbasbelopp. En idrottsförening som uppfyller ändamåls- kravet samt övriga villkor för inskränkt skattskyldighet får behålla sin skattefria ställning. och berörs inte av den nya regeln. Ideella föreningar och reklamskatt Reklamskatten är det skatt som idrottsföreningar är mest frekvent skattskyldiga till och som ger upphov till mycket administrativt arbete. Det förekommer sannolikt även stora brister i föreningar- nas redovisningar av reklamskatt. Enligt uppgifter från var det totala antalet registre- rade skattskyldiga ca 4 550. De redovisade tillsammans i reklamskatt. Av dessa var ca 2 100 ide- ella föreningar. Sammantaget redovisade föreningarna ca 72 miljo- ner kronor i reklamskatt. För att minska den administrativa bördan föreslår vi att reklamskatten för ideella föreningar slopas helt . Beloppsgränsen för att lämna kontrolluppgift höjs för allmännyttiga ideella föreningar En allmännyttig ideell förening som betalat ut ersättning till en person med sammanlagt eller mer skall lämna kontrolluppgift om detta till . Gränsen på gäller oavsett om ersättningen är kontanter eller för- måner. Den nuvarande kontrolluppgiftsskyldigheten kräver stora arbetsinsatser av såväl idrottens som den ideella sektorns ideellt arbetande administratörer. För att underlätta det administrativa arbetet för allmännyttiga ideella föreningar föreslås att beloppsgränsen anpassas till vad som gäller för skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter och göra skat- teavdrag. Beloppsgränsen bör därför höjas till . I syfte att motverka risken för skatteundandragande bör den höjda be- loppsgränsen begränsas till ersättningar eller förmåner som inte motsvarar en utgift i en skattepliktig näringsverksamhet. Ersätt- ningar och förmåner kommer dock fortfarande att vara skattepliktiga för mottagaren. Tjänsteställe för idrottsdomare och tävlingsfunktionärer För att avgöra om en arbetstagare är på tjänsteresa eller inte finns i skattelagstiftningen regler om tjänsteställe. Enligt riktlinjer anses en idrottsdomare normalt ha sitt tjänsteställe på respektive plats för den match/tävling han eller hon dömer. Utmärkande för många idrottsdomare är emellertid att de som regel utför sina uppdrag på skilda platser. Uppdragen är ofta löpande i den meningen att de står till förfogande för olika uppdrag. De utför själva uppdraget på plan, men förberedelser sker normalt i bostaden eller utgår från bostaden. Vi föreslår därför att lagtexten klargörs så att idrottsdomare och därmed jämställda tävlingsfunktionärer skall anses ha sitt tjänsteställe i bostaden, om arbetet som regel utförs på olika platser. Det innebär att de resor som dessa personer gör mellan bostaden och olika arbetsplatser utgör tjänsteresor. Kommitténs arbete med att överväga behovet och lämpligheten av ett idrottsutövarkonto visar att det i , likt och , finns ett behov av att – vid sidan om befintliga pensions- och bolagslösningar – införa ett idrottsutövarkonto för professio- nella idrottsutövare i individuella idrotter. Ett idrottsutövarkonto syftar till att göra det möjligt för idrottsutövare att skjuta upp be- skattningen av idrottsinkomster tills den aktiva idrottskarriären är slut. Genom att fördela inkomsterna jämnare över åren förbättras de ekonomiska förutsättningarna för att efter idrottskarriärens slut återuppta studier eller inleda en ny yrkeskarriär. Det är viktigt för att vi och har idrotts- utövare på hög nivå. Framgångsrika idrottsutövare är goda ambas- sadörer och sätter på kartan i mycket positiva sammanhang. Det är även viktigt att lyfta fram det samband som finns mellan elitidrott och breddidrott. Stora idrottsprestationer lockar männi- skor till att idrotta, inte minst unga människor. En idrottsrörelse med bredd är positivt för folkhälsan men också en bra grund för att hitta de toppresterande. Vi vill stötta idrottsrörelsen och på olika sätt tillse att vi också har framgångsrika idrottsutövare. Enligt vår bedömning kan ett idrottsutövarkonto bidra till detta och vi är därför beredda att föreslå ett sådant. Detta trots att vi kan se att det kan finnas andra grupper av skattskyldiga som också kan hävda att de skulle förtjäna förmåner i skattehänseende av liknande anledningar som idrottsrörelsen hävdar för idrottsutövarna. Vi saknar emellertid tillräckligt underlag för att med utgångspunkt från vårt uppdrag bedöma om andra yrkesgrupper har samma behov som idrottsut- övare att fördela sina inkomster över tiden. Ett system med idrottsutövarkonto är enklare och kan vara eko- nomiskt mer fördelaktigt än att bilda bolag. kan ett så- dant system bidra till att i större utsträckning än får kännedom om idrottsutövares inkomster, vilket minskar risken för skatteundandragande. Sammantaget bedömer vi att ett idrotts- utövarkonto skulle få positiva effekter för idrottsrörelsen. Vi väljer därför att lägga ett förslag om idrottsutövarkonto. De förslag som läggs fram i betänkandet innebär i stora delar en anpassning av regelverket till de förutsättningar som gäller för den moderna idrottsrörelsen. I vissa fall är det fråga om preciseringar av nuvarande lagstiftning och en kodifiering av praxis. Här kan näm- nas förslagen som gäller beskattningen av idrottsföreningars in- komster av näringsverksamhet som har naturlig anknytning till den idrottsliga verksamheten, den föreslagna skattemodellen för id- rottsföreningar med professionella utövare samt förslaget som klargör i vilka fall det är möjligt för idrottsföreningar att med bibe- hållen skattefrihet avtala med annan fysisk eller juridisk person att helt eller delvis bedriva den kvalificerade näringsverksamheten. På några punkter innehåller våra förslag både lindrande och skär- pande moment. Förslaget att slopa kravet på hävd för att närings- verksamhet som inte har annat samband med föreningens allmän- nyttiga ändamål än att den skall finansiera det ideella arbetet inne- bär större möjligheter för föreningar att hitta skattefria finansie- ringskällor för sin idrottsverksamhet. Vid utformningen av dessa regler har konkurrensaspekten beaktats genom ett särskilt villkor som gör rätten till skattebefrielse beroende av att skattefriheten inte leder till en snedvridning av konkurrensen. Konkurrensvillko- ret utgör den bortre gränsen för skattefriheten. En annan ändring som vi föreslår är att bedömningen av rätten till skattebefrielse inte som skall grundas på en huvudsaklig- hetsbedömning av ett stort antal aktiviteter inom föreningen utan skall göras för varje enskild verksamhet för sig. En sådan ändring kan få både lindrande och skärpande effekter för föreningarna ef- tersom huvudsaklighetsbedömningen kan vara både till fördel och till nackdel för föreningarna. Fördelen med detta förslag är att det minskar tröskeleffekterna i skattesystemet som har visat sig svåra att förutse för föreningarna. Sammantaget antas våra förslag om idrottsföreningars inkomstbeskattning inte leda till några statsfi- nansiella effekter. Förslaget att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar skulle enligt våra beräkningar ge ett skattebortfall på ca 72 miljoner kro- nor. Den statsfinansiella effekten kan dock antas bli något lägre beroende på att förslaget leder till minskade hanteringskostnader för framför allt men även för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. Vårt förslag kan finansieras inom ramen för beslut och regeringens arbete med att avskaffa den res- terande reklamskatten. Förslaget om idrottsdomares och tävlingsfunktionärers tjänsteställe När det gäller idrottsdomares och tävlingsfunktionärers tjänste- ställe, saknas det taxeringsstatistiska uppgifter om dels hur många personer som kommer att omfattas av förslaget, dels hur stora ut- gifter dessa personer har för de aktuella resorna. Det är inte heller ovanligt att den typ av ersättningar och kostnader som förslaget avser inte redovisas av vare sig arbetstagaren eller arbetsgivaren. Det är därför inte möjligt att på ett statistiskt tillfredställande sätt beräkna de ekonomiska effekterna av förslaget. Den förväntade intäktsminskningen för staten är emellertid så pass stor att försla- get behöver finansieras. Utredningen om dubbel bosättning har gjort en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2005:28). Utredningen föreslår i korthet att reglerna för avdrag skall förenklas och att tidsgrän- serna skall förlängas. Enligt utredningen beräknas förslagen leda till en minskning av statens intäkter med ca . Som finansiering föreslås att avdraget för merkostnader för målti- der och småutgifter slopas efter både vid dubbel bosättning och vid tillfälligt arbete. En sådan åtgärd beräknas leda till en besparing för staten med ca . Enligt uppgifter från är utredningens förslag till viss del överfinansierade och vi bedömer att en del av finansie- ringsförslaget, 10–, kan utnyttjas till annan fi- nansiering. Vi bedömer att budgeteffekten av vårt förslag om änd- rat tjänsteställe för idrottsdomare och därmed jämställda täv- lingsfunktionärer ryms inom den finansiering som Utredningen om dubbel bosättning föreslagit. För den enskilde idrottsutövaren innebär ett idrottsutövarkonto en möjlighet att skjuta upp beskattningen av idrottsinkomster. Det kan medföra en betydande skatteförmån, speciellt för de idrottsut- övare som använder systemet i stor utsträckning. Hur stor skatte- förmånen blir beror på hur stora belopp som sätts in, hur länge medlen blir kvar på kontot samt skillnaden i marginalskatt vid uttag och insättning. En idrottsutövare som inte använder kontot på av- sett sätt, dvs. tar ut medel från kontot , kommer inte att uppnå några nämnvärda skattefördelar. Progressiviteten i be- skattningen medför att det inte heller finns några skattemässiga fördelar med ett idrottsutövarkonto så länge inkomsterna under- stiger den nedre brytpunkten som före grundavdrag uppgår till (). Enligt uppgift från antas ca 300 idrottsut- övare i genomsnitt föra över 250 000–per individ till kontot. Den varaktiga statsfinansiella effekten av ett id- rottsutövarkonto består dels av en skattekredit (uppskjuten be- skattning), dels av en skatterabatt (progressionseffekt och avkast- ningseffekt) och uppgår enligt våra beräkningar till . En annan effekt är att systemet sannolikt kommer att minska risken för skatteundandraganden. Enligt uppgifter från Riksid- rottsförbundet förekommer det att idrottsutövares (oftast indivi- duella) inkomster på olika sätt fonderas i föreningar och förbund. I de flesta fallen används de fonderade medlen till att täcka idrotts- relaterade kostnader, såsom inköp av utrustning/redskap och kost- nader för resor till och från träning och tävling. Enligt uppgifter från och förekommer det emel- lertid både fel och fusk i samband med dessa fonderingar. Ett sy- stem med idrottsutövarkonto ställer krav på att arbetsgivare sköter sina åligganden att betala arbetsgivaravgifter och lämna kontroll- uppgift och att idrottsutövaren betalar inkomstskatt när uttag från kontot görs. Ett öppet system med idrottsutövarkonto kan bidra till att i större utsträckning än får uppgifter om idrottsutövares inkomster, vilket ökar möjligheterna till skatte- kontroll och minskar risken för skatteundandraganden. De fonderingar som förekommer i föreningar och förbund har också den nackdelen att de skapar en otrygghet för idrottsut- övaren eftersom idrottsutövaren i en situation där föreningen eller förbundet har dålig ekonomi eller till och med är på obestånd riske- rar att inte komma åt sina fonderade medel. I vilken utsträckning ett system med idrottsutövarkonto leder till att idrottsutövare avstår från att av skattetekniska skäl flytta ut- omlands är svårt att säga. Det är dock sannolikt att fler idrottsut- övare än kommer att stanna kvar i , vilket i så fall leder till ökade skatteintäkter.