sou · GUB356 · 2007-01-01 00:00:00 — dessa avseenden och dokumentera denna. Analysen skall ske i den omfattning som är påkallad i det enskilda fallet. Konsekvens- analysen skall stödjas på vissa i 3 § angiva frågeställningar. I kommittédirektiven (bilaga 1) finns vissa anvisningar om konse- kvensanalysen. Där anges att utredaren särskilt skall ta ställning till vilka ekonomiska och organisatoriska konsekvenser som förslagen kan ge upphov till och i förekommande fall lämna förslag till finan- siering. Utredaren skall också redovisa förslagens konsekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. 7.1.4Hotell- och restaurangbranschen samt antalet serveringstillstånd m.m. fanns cirka 26 000 arbetsställen inom hotell- och re- staurangverksamheten. I snitt var cirka 89 000 personer anställda inom denna verksamhet. Hur könsfördelningen ser ut framgår inte av den officiella statistiken. Bransch- och arbetsgivarorganisationen (SHR) uppger dock , att av de anställda var kvinnor och 40 pro- cent män. Dessa siffror kan jämföras med statistik från Hotell- och restaurangfacket (HRF) med cirka 60 000 medlemmar. Där uppges vara kvinnor och män. Vidare visar statistik från att två av de tjugo vanligaste yrkesgrupperna för kvinnor var köks- och restaurangbiträden (på elfte plats där av samtliga anställda var kvinnor) samt storhushålls- och restaurang- personal (på en sextonde plats där av samtliga anställda var kvinnor). För männen fanns dessa yrkesgrupper överhuvudta- get inte med på motsvarande topp-20-lista. Det hade varit av in- tresse att se hur könsfördelningen ser ut när det gäller de serverings- ansvariga, men någon sådan statistik har inte varit möjlig för utredningen att presentera. Utredningen kan dock konstatera att branschen har en större andel anställda kvinnor än män. fanns det totalt 10 286 serveringstillstånd (förutom till- fälliga tillstånd). meddelades 914 nya tillstånd och 1 102 restauranger bytte ägare. Av tabell 7.1 framgår antal tillstånd och hur många nya ansökningar om serveringstillstånd och ägarbyten som kommunerna handlagt år 2003-2005. Tabell 7.1 Antal tillstånd, nya ansökningar och ägarbyten 2003-2005 7.2Konsekvenser för stat och kommun Utredningens förslag innebär att får till- kommande arbetsuppgifter. Institutet skall ta fram prov för exami- nation av personer som avser att söka serveringstillstånd och genomföra examination. Antalet prov som skall avläggas kan upp- skattas till cirka 2 000 inklusive de kontrollprov som blir aktuella för dem som tidigare innehaft tillstånd. Kostnaderna för Statens folkhälsoinstituts examinationsverksamhet kan enligt beräkningar som gjorts av institutet uppskattas till och därefter till mellan en halv och . Enligt utredningens förslag skall kunna ta ut en avgift för examinationen. Institutet skall också meddela tillstånd för utbildningsföretag som önskar bedriva utbildning för dem som skall utses som serveringsansvariga och dem som skall ansöka om serveringstillstånd samt ha tillsyn över dessa företag. Tillstånd för utbildningsföretag blir avgiftsbelagda som andra till- stånd som meddelar och för tillsynen över utbildningsföretagen föreslås också en avgift kunna tas ut. Upp- giften att ta fram närmare riktlinjer och föreskrifter för utbildning och examination kan härutöver antas medföra vissa merkostnader. Kommunerna har ansvaret för beslut om serveringstillstånd och tillsyn över servering. Flera av förslagen underlättar kommunens arbete med tillståndsgivning och tillsyn. Kommunernas utrymme för bedömning minskar när det gäller frågan huruvida de som söker serveringstillstånd uppfyller alkohollagens krav på kunskaper med utredningens förslag om obligatorisk utbildning och examination. Utbildnings- och kunskapskravet blir enhetligt över hela landet och bedöms av som tillståndsgivare för utbild- ningsföretag och examinationsmyndighet. härigenom arbetet med kontroll vid prövning av ansökan om serveringstillstånd. De föreslagna reglerna om krav på utbildning hos dem som utses som serveringsansvariga kan dock antas inne- bära en viss ökad kontroll från kommunen som tillsynsmyndighet. Förslaget om att upprepad diskriminering vid serveringsstället skall utgöra grund för återkallelse av serveringstillstånd innebär ett visst ökat tillsynsansvar för kommunerna. Enligt utredningens me- ning torde tillsynen när det gäller diskriminering kunna utföras i samband med annan tillsyn enligt alkohollagen och merarbetet kan därför antas bli relativt ringa. Det eventuellt ökade arbetet kan fi- nansieras med de avgifter som tas ut för tillsyn enligt alkohollagen. Kommunerna har ett ansvar gentemot alla sina invånare när det gäller att säkerställa likabehandling och arbetar inom många olika områden för att motverka diskriminering. Arbetet med tillsyn en- ligt alkohollagen kan bli en del av arbetet mot diskriminering där kunskaper och erfarenheter på olika områden inom en kommun kan användas. Möjligheten att återkalla serveringstillståndet under en viss kor- tare tid, högst en månad, för att ge tillståndshavaren tillfälle att komma till rätt med missförhållanden som upptäckts vid tillsyn ger kommunerna utrymme för mer nyanserade bedömningar och blir ett viktigt verktyg som förstärker tillsynsarbetet. Den föreslagna möjligheten till tidsbegränsad återkallelse av ser- veringstillstånd kan antas leda till att kommunerna oftare beslutar om ingripanden enligt alkohollagen vilket kan komma att innebära en viss ökning av antalet ärenden enligt alkohollagen hos förvalt- ningsdomstolarna. Den torde dock bli försumbar. Det föreslagna uppdraget till att införa ansvarsfull alkoholhan- tering som del i utbildningen av ordningsvakter måste anses ingå i generella uppdrag att ansvara för ordningsvak- ter och deras utbildning. Utredningen anser att en stor del av hotell- och restaurangbran- schens anställda inte är att betrakta som direkt berörda av utred- ningens förslag som rör krav på utbildning och avlagt prov, då dessa har sin sysselsättning i annat än servering av alkohol. Hur många som är anställda vid de verksamheter som har serveringstill- stånd saknar utredningen kännedom om. Ej heller finns statistik fördelat på kvinnor och män när det gäller de personer som är serveringsansvariga. Därmed är det också svårt för utredningen att uttala sig om ytterligare utbildning och därmed större inflytande och ansvar på arbetsplatsen skulle vara till något köns för- eller nackdel ur ett arbetstagarperspektiv. Än mindre går det att uttala sig om eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns inflytande skulle minska eller öka. Kravet på utbildning och avlagt prov för att kunna beviljas ser- veringstillstånd medför en kostnad för dem som avser att starta verksamhet som innebär servering av alkohol. Detta krav blir dock lika för alla oavsett vilken kommun tillstånd söks i vilket gör verk- samheten mer konkurrensneutral. Kostnaden för utbildning av den omfattning som utredningen föreslår kan uppskattas till och för examinationen till . På stora restauranger med många anställda finns med största sannolikhet tillgänglig personal med erforderlig utbildning för att kunna utses som serveringsansvariga och det föreslagna kravet på utbildning innebär därför inga konsekvenser för dessa. För små restauranger där ägaren arbetar tillsammans med någon eller några få anställda kan det uppstå konsekvenser på så sätt att de anställda saknar sådan utbildning som gör det möjligt att utse dem till serveringsansvariga. Det kan då komma att uppstå vissa övergå- ende störningar i verksamheten samt kostnader för utbildning då ingen av de anställda uppfyller kraven för att utses som serverings- ansvariga. Det blir då nödvändigt för tillståndshavaren att bekosta en sådan utbildning. Kostnaden för utbildning genom ett utbild- ningsföretag som erhållit föreskrivet tillstånd kan uppskattas till per person. Ett alternativ till sådan utbildning är den som anordnas av kommun, landsting eller länsstyrelse då avgiften för denna är lägre, i () exklusive mervärdesskatt, i () exklusive mer- värdesskatt och i kostnadsfri. Förslaget att tillståndshavare skall ha ett egentillsynsprogram in- nebär arbete för tillståndshavaren med att ta fram ett sådant men programmet utgör endast en sammanställning av sådant som till- ståndshavaren redan mot bakgrund av nu gällande regler måste ha rutiner för. Utredningens förslag kan därför inte anses medföra några ökade kostnader för restaurangerna. Kravet på tillstånd för utbildningsföretag som erbjuder utbild- ning för dem som söker serveringstillstånd och de som skall utses som serveringsansvariga innebär visst administrativt merarbete och en kostnad för dessa företag som ytterst får betalas genom de kurs- avgifter företagen tar ut. Förslagen om krav på obligatorisk utbildning och godkänd examen för att beviljas serveringstillstånd och krav på viss utbildning för att kunna utses som serveringsansvarig kan medföra vissa svårigheter för personer med utländsk bakgrund eller med vissa funktionshin- der. Dessa problem måste lösas inom ramen för utbildningen och vid examinationen som måste utformas på sådant sätt att alla kan tillgodogöra sig utbildningen och utifrån likartade förutsättningar avlägga examen. Om tillståndsmyndigheten får möjlighet att återkalla ett server- ingstillstånd tillfälligt under högst en månad innebär det att det uppstår arbetsbrist om tillståndshavaren inte be- driver någon verksamhet på restaurangen. Detta kan få konsekven- ser för anställda i rörelsen men dessa får behandlas enligt de arbets- rättsliga regler som gäller när sådana omständigheter inträffar. Med tanke på branschens struktur vad avser könsfördelningen, kan det enligt utredningen finnas en risk för att sådana tillfälliga återkallel- ser med dess konsekvenser på sysselsättningen, kan drabba kvinnor i större utsträckning än män. Branschens strukturella betingelser ligger dock utanför såväl utredningens möjlighet till påverkan som dess direktiv. Utredningens förslag torde inte innebära någon ytterligare på- verkan på den fria rörligheten inom EU än den som redan finns genom nu gällande regler. I övrigt medför utredningens förslag inte några konsekvenser i de avseenden som nämns i kommittéförord- ningen (1998:1474). 8.1Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) 6 kap. 3 § Genom ett tillägg i andra stycket ställs krav på att den som skall utses som serveringsansvarig, utöver att vara lämplig för uppgiften med hänsyn till sina egenskaper och övriga omständigheter, även skall ha fyllt och genomgått erforderlig utbildning för uppgiften. Utbildningen skall avse ansvarsfull alkoholservering, dvs. kunskaper om alkohollagens regler, alkoholens medicinska effekter, nöjes- relaterat våld och konflikthantering samt narkotika i krogmiljö. Kunskaper om reglerna om diskriminering och hur diskriminering kan motverkas skall också ingå. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om innehållet i utbildningen. Se även allmänna överväganden i avsnitt 4.8.2. Genom det nya femte stycket föreskrivs att tillståndshavaren skall utöva särskild tillsyn (egentillsyn) över serveringen av alko- holdrycker och ha ett lämpligt program för denna tillsyn. Pro- grammet skall bl.a. ange hur nyanställd personal skall informeras om alkohollagens regler och reglerna om diskriminering. Se även allmänna överväganden i avsnitt 4.8.3. 6 kap. 3 a § Bestämmelsen är ny. Den som vill bedriva sådan utbildning som krävs för att kunna utses som serveringsansvarig skall ha tillstånd, s.k. utbildningstillstånd, från . Tillstånd krävs dock inte för gymnasieskola, vuxen- utbildning eller fristående skola med motsvarande utbildning där eleven undervisas på en nationellt fastställd kurs och inte heller för sådan utbildning som genomförs i kommuners, landstings och länsstyrelsers regi. Efter att utbildning skett skall den som ansvarar för utbildningen utfärda ett intyg om detta som överlämnas till eleven. 6 kap. 9 § Genom ett undantag från förvaringsförbudet i tredje stycket blir det möjligt för tillståndshavare att ett serveringstill- stånd är tillfälligt återkallat i enlighet med 7 kap. 19 § andra stycket behålla de alkoholdrycker som fanns i lager när beslutet om åter- kallelse meddelades. Det är dock inte möjligt att återkallelsen gäller göra nya inköp av alkoholdrycker. 7 kap. 1 a § Bestämmelsen är ny och av den framgår villkoren för att utbild- ningstillstånd skall meddelas. Målet är att kravet på god utbildning skall tillgodoses. 7 kap. 3 § Ett tillägg har gjorts med anledning av att skall svara för meddelande av utbildningstillstånd för dem som skall genomföra tillståndsutbildning och sådan utbildning som krävs för att kunna utses som serveringsansvarig. 7 kap. 7 § Genom ett tilläggs krävs för att beviljas serveringstillstånd, för- utom vad som anges om lämplighet med hänsyn till personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt, att sö- kanden har genomgått viss obligatorisk utbildning, s.k. tillstånds- utbildning. Efter genomgången utbildning skall sökanden avlägga ett prov som anordnas av och ett krav för att kunna beviljas serveringstillstånd är att detta skett med godkänt resultat. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får före- skriva, eller i enskilda fall medge undantag från kravet på utbild- ning. Vid tillfälliga tillstånd för servering i slutna sällskap får till- ståndsmyndigheten, om övriga förutsättningar för att meddela till- stånd är uppfyllda, meddela serveringstillstånd även då sökanden inte uppfyller kraven på utbildning och godkänt prov. Se även all- männa överväganden i avsnitt 4.8.1. 7 kap. 7 a § Bestämmelsen är ny. Den som vill bedriva sådan tillståndsutbild- ning som krävs för att beviljas serveringstillstånd skall ha tillstånd från . Tillståndsutbildningen skall avse kunskaper om rättsregler, fö- retagsledning och ekonomisk ledning av ett företag, ansvarsfull al- koholhantering och hur man motverkar brottslighet vid serverings- stället. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om innehållet i utbildningen och de prov som anges i 7 kap. 7 §. Se även den allmänna motiveringen i avsnitt 4.8.1. 7 kap. 18 § Ett tillägg har gjorts med anledning av att återkallelse skall kunna ske av utbildningstillstånd. 7 kap. 19 § Genom den nya punkten 6 skall kommunen återkalla serveringstill- stånd om personer vid upprepade tillfällen nekats servering eller tillträde till serveringsställe med hänsyn till kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funk- tionshinder. Bestämmelsen avser inte missgynnande på grund av bristande tillgänglighet. Återkallelse kan endast ske när fråga är om tillstånd för servering till allmänheten. I det nya andra stycket anges att återkallelse enligt punkterna 2, 3, 5 och 6 kan begränsas till , dock högst en månad. Skäl för tidsbegränsad återkallelse föreligger vid förseelser där en perma- nent återkallelse inte anses nödvändig. Det skall också finnas skäl att anta att tillståndshavaren tillståndet är återkallat kan vidta åtgärder som är påkallade för att serveringen av alkohol- drycker skall kunna återupptas. Tiden för återkallelse kan anpassas till de åtgärder som tillståndshavaren skall företa för att komma till rätta med orsakerna till ingripandet. Se även allmänna övervägan- den i avsnitt 6.6.1. 8 kap. 1 § Genom ett tillägg anges att skall utöva tillsyn över de utbildningsföretag som har beviljats utbildningstill- stånd. Lagen skall träda i kraft . De regler som avser obli- gatorisk utbildning, tillståndsutbildning, och kravet på avlagt god- känt prov bör dock med hänsyn till behovet av tillgång till sådan utbildning och de åtgärder måste vidta för att kunna genomföra examination träda i kraft först . Kravet på tillståndsutbildning och godkänt prov i 7 kap. 7 § gäller inte för redan beviljade serveringstillstånd utan endast för nya ansökningar om tillstånd. Kravet på erforderlig utbildning och minimiåldern gäller inte för anmälningar av serveringsansvariga som skett före . 8.2Förslaget till förordning om ändring i alkoholförordningen (1994:2046) I ett nytt andra stycke anges att skall meddela föreskrifter om erforderlig utbildning för serveringsansva- riga och tillståndsutbildning samt de prov som skall avläggas av dem som avser att ansöka om serveringstillstånd. Bestämmelsen är ny. får medge undantag från skyldigheten att avlägga prov avseende yrkeskunnande för den som innan ansökan innehaft serverings- tillstånd . En förutsättning är att sökanden godkänns vid ett kontrollprov. Genom ett tillägg anges att skall kunna ta ut en avgift för tillsyn av de utbildningsföretag som meddelats till- stånd enligt 6 kap. 3 a § och 7 kap. 7 a §. SOU 1974:91 Alkoholpolitik Betänkande av Alkoholpolitiska ut- redningen SOU 1993:50 Serveringsbestämmelser Betänkande av Alkoholpoli- tiska kommissionen SOU 2000:59 Bestämmelser om alkoholdrycker Betänkande av Al- koholutredningen SOU 2004:100 Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn SOU 2005:25 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid Betän- kande av SOU 2005:109 Yrkesförarkompetens Betänkande av Utredningen om förarkrav för vägtransporter SOU 2006:22 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning Betän- kande från Ds S 1977:1 Beredningsgruppen för frågor avseende alkoholpoliti- ken Ds 1994:92 En ny alkoholpolitisk tillsyns- och tillståndsmyndighet samt förslag till ny alkohollag Ds 2003:50 Ordningsvakter och väktare 1976/77:108 om alkoholpolitiken 1981/82:143 om åtgärder mot alkohol- och narkotikamiss- bruket 1985/86:126 Lag om näringsförbud, m.m. 1994/95:89 Förslag till alkohollag 2000/01:20 Nationell handlingsplan för att förebygga alko- holskador 2000/01:97 Vissa ändringar i alkohollagen 2003/04:161 om alkoholpolitiska frågor 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner Ansvarsfull alkoholservering m.m., rapport nr. 2003:36, ; 2003 Brottsutvecklingen i 2001-2003, 2004:3, ; 2004. Brottsförebyggande arbete i praktiken – 19 lokala projekt, BRÅ- rapport 2004:6, ; 2004. Länsrapport . rapport nr. 2003:52, ; 2003 Länsrapport , rapport nr. 2005:46, ; 2005 Måldokument för restautörsutbildning m.m., Alkoholinspektio- nen; , ., Discrimination in Nightlife, Case Study for , no- vember, 2002. Upplever man att man blir diskriminerad?, ; 2005 Hillbo, och politik kring alkohol – historik och kom- mentarer till 1977/alkohollagar, Liber; 1979 Holder, H.D. & Wagenaar, A.C. Mandated server training and re- duced alcohol-involved traffic crashes: a time series analysis of the experience. Accident, Analysis and Prevention, 26, 89-97; 1994 . Alcohol and criminal violence: Time Series Analyses in a Comparative Perspective, , : ; 1990 on Criminal Violence of Different Beverage Types and Private Public Drinking. Addiction, 93, 689-699; 1998 , T (red) Alcohol in Postwar Europe. , . m.fl., Ordningslagen kommentarer och rätts- praxis, 2:a upplagan, ; 2003 Saltz, R.F. Prevention where alcohol is sold and consumed: Server intervention and responsible beverage service. Plant, E. Single & T. Stockwell (red. ), Alcohol: Minimising the harm. 72–84), , NY: . 1997 Hotell- och restaurangfacket (HFR), 86 (2003-2004) Om lov om endringer i lov 2. nr. 27 om omsetning av alkoholholdig drikk vm. og enkelte andre lover Regeringsrätten, ref. 88, RÅ 1994 Statens institutt for rusmiddelsforskning (), , (), officiella statistik, (SHR), Hotell- och Resta- urangbranschen 2003, En stärkt och tydligare tillsyn inom Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att se över och överväga föränd- ringar i organisationen av och ansvarsfördelningen såvitt avser den statliga tillsynen inom område. Utredaren skall i analysen utgå från att tillsynsansvaret skall stärkas och göras tydli- gare, att tillsynsfunktionens sårbarhet skall minska samt att tillsy- nen skall fungera samordnat, strukturerat och effektivt med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Utredaren skall även analysera hur andra till den statliga tillsynen näraliggande uppgifter inom område kan påverkas av eventuella förändringsförslag när det gäller den statliga tillsynen och vid behov överväga förändringar i organisation och ansvarsför- delning av dessa uppgifter. Ansvaret för tillsynen av Statens institutionsstyrelses (SiS) in- stitutioner behöver ses över. Utredaren skall analysera de problem som finns med att SiS har ansvaret för tillsynen samt lämna förslag på hur tillsynen av verksamheten kan organiseras. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att ut- göra ett komplement till de generella stödsystemen. omfattar äldreomsorg, insatser för personer med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. Staten har ett ansvar för att säkerställa efterlevnaden av de lagar och föreskrifter som riksdag och regering beslutat om hos de huvud- män - såväl offentliga som privata – som ansvarar för uppgifter och verksamheter enligt socialtjänstlagen (2001:453; SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Ett viktigt kontroll- och styrinstrument som staten förfogar över är tillsyn. Andra viktiga styrmedel är t.ex. statliga bidrag, före- skrifter, allmänna råd och sanktionsåtgärder. Staten kan även bidra med insatser som kan stimulera en utveckling av verksamheter som t.ex. kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. De senare är insatser som kan vara nära förknippade med tillsynsuppgiften. Tillsynen inom områden utövas av Social- styrelsen och de 21 länsstyrelserna samt i viss utsträckning även av och kommunerna. De statliga myndig- heterna har även andra uppgifter inom områden, t.ex. att fördela statsbidrag, att meddela tillstånd till enskild verk- samhet, att samla in statistik, att meddela föreskrifter och allmänna råd m.m. Tillsynens syfte inom det sociala området Tillsynen skall bidra till att lagar inom område och intentionerna bakom dessa efterlevs av kommuner, entreprenörer och andra enskilda som driver tillståndspliktig verksamhet enligt SoL och LSS. Det innebär att myndighetsutövningen skall bedrivas rättssäkert, att kvinnor och män som har behov av insatser skall få tillgång till de insatser de har rätt till, att insatserna skall vara av god kvalitet samt att intentionerna bakom sociallag- stiftningen skall få genomslag i verksamhet. Tillsy- nen syftar även till att uppnå en likvärdig verksamhet över hela lan- det samt till att stimulera planering inom socialtjänstverksamhet samt vidare- och metodutveckling av . Jämställdhets- perspektivet skall integreras i tillsynen. Tillsynen omfattar ett mycket stort antal tillsynsobjekt. Antalet kan dock variera beroende på hur ett tillsynsobjekt definieras. Sammanlagt ca 800 000 kvinnor och män berörs t.ex. av insatser enligt LSS och SoL. omfattar omsorgsområdena äldreomsorg, insatser för personer med funktionshinder samt individ- och familjeom- sorg. Individ- och familjeomsorg omfattar områdena ekonomiskt bistånd, missbruk, familjer, barn och unga samt familjerätt. Äldre- och handikappomsorgen omfattar bl.a. områdena hemtjänst, sär- skilda boendeformer och dagverksamhet. Till detta kommer ett stort antal både offentliga och enskilda verksamheter där varje sär- skild boendeform, varje hem för vård och boende (HVB), varje korttidsboende etc. är ett objekt. Med denna grova indelning fanns det enligt länsstyrelserna ca 15 000 tillsynsobjekt . Myndigheter som utövar tillsyn inom det sociala området och länsstyrelserna ansvarar för statens tillsyn av soci- altjänsten. utövar tillsyn nationellt och länsstyrel- serna ansvarar för den operativa tillsynen inom länen. Tillsynen gäller verksamheter som drivs både i och i enskild regi. har dessutom ansvar för tillsynen av hälso- och sjukvården. Den operativa tillsynen av hälso- och sjukvården ut- övas av myndighetens sex regionala tillsynsenheter. är regeringens expert- och tillsynsmyndighet för verksamhet som rör socialtjänst, hälsoskydd, smittskydd och hälso- och sjukvård.