sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — som motiverat intagning på särskilt ungdomshem uppdelat efter ålder och kön, och sedan uppdelat med avseende på svensk respektive utländsk bakgrund. I nästa avsnitt studeras eventuella skillnader i brottsbelastning bland de intagna som placerats på särskilda ungdomshem till följd av kri- minalitet. Vidare undersöks här skillnader i institutionsvistelsernas längd uppdelat på svensk respektive utländsk bakgrund. I den avslutande analysen jämförs andelarna ungdomar med svensk och utländsk bakgrund inskrivna på särskilda ungdomshem med motsvarande fördelning i 1) det mest brottsaktiva segmentet inom ett riksrepresentativt urval av svenska skolungdomar (årskurs 9), och 2) ungdomar misstänka eller lagförda för brott enligt offici- ella registerdata. Eftersom jämförbara självrapportdata inte finns tillgängliga för samtliga åldrar som finns representerade på de sär- skilda ungdomshemmen begränsas jämförelsen i detta avsnitt till de ungdomar som blivit intagna på dessa institutioner i åldern 15–. De officiella registerdata som används är hämtade dels från det rikstäckande misstankeregistret, avseende uppgifter om alla 16- åringar som registrerats av polisen som skäligen miss- tänkta för minst ett brott, och dels från lagföringsregistret. Det sistnämnda materialet innehåller uppgifter om alla 16-åringar som lagförts för brott i tingsrätt samma år.2 Material, urval, bortfall De särskilda ungdomshemmen administreras av Statens institu- tionsstyrelse (SiS), och det är SiS:s forskningsdatabas som utgör den primära datakällan i denna studie. Vid sidan av bakgrundsin- formation om exempelvis de intagnas ålder, kön och födelseland innehåller databasen även uppgifter om nio olika problemområden, vilka bland annat omfattar alkohol- och narkotikabruk, kriminalitet och mental hälsa. Dessa data har samlats in av särskilt utbildad per- sonal genom strukturerade intervjuer med de intagna – vanligtvis 2 Det vore önskvärt att också inkludera skäligen misstänkta och lagförda femtonåringar i denna analys, men i dessa material saknades uppgifter om bakgrundsförhållanden för just denna åldersgrupp. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem inom en eller efter den unges ankomst till de särskilda ungdomshemmen. Intervjuerna är i sin tur baserade på en svensk version av intervjuinstrumentet (Adolescent Drug Abuse Diagnosis) som ursprungligen utvecklats i av (1989), men som anpassats efter svenska förhållanden (jmf. Hermodsson 2004). Varje avsnitt i formu- läret innehåller ett antal frågor som sedan kan användas för att ge- nerera övergripande mått på problemnivån inom olika områden. Databasen innehåller även en intervjuarbedömning av ungdomarnas problemnivå i varje avsnitt i ADAD. Ytterligare data avseende ung- domarnas brottsbelastning före intagning på särskilda ungdomshem har samlats in från misstankeregistret. Som nämnts ovan, bygger registerutdragen för kapitlets avslu- tande analys på misstankeregistret och lagföringsregistret och avser uppgifter . Dessa data har hämtats från datamaterial (i denna antologi) och läsaren hänvisas till Kardells kapitel för en närmare beskrivning. Uppgifter om institutionsvistelsernas längd kommer från SiS:s klientadministrativa databas (). Denna databas innehåller bland annat information om hur länge de aktuella ungdomarna varit intagna på särskilda ungdomshem, men även mer detaljerade upp- gifter om under vilka tidsperioder individerna befunnit sig på olika avdelningar inom de särskilda ungdomshemmen. Vidare framgår här om de intagna avvikit från institutionen och, i så fall, . Databasen används av SiS i den löpande verksamhe- ten bland annat för att beräkna de kostnader som sedan debiteras i samband med att ungdomar placeras på särskilda ungdomshem. I den avslutande delen i detta kapitel utnyttjas även ett datamate- rial som hämtats från två skolundersökningar . Dessa ingår i de återkommande riksrepresentativa självrap- portstudier (enkätundersökningar) som genomförts vart- annat år – inledningsvis av vid universitet, men numera av (Brå). Urvalet i skolundersökningarna, liksom diskussioner kring data- materialets kvalitet, har presenterats i ett antal olika publikationer (se ex. Ring , 2003). Svarsfrekvensen (där bortfallet framför allt kan hänföras till ungdomar som varit frånvarande vid under- sökningstillfället) uppgick och (Ring 2003:6). Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem Institutionsurvalet består av alla de ungdomar som placerats på särskilda ungdomshem –2001 och för vilka det finns en ADAD-intagningsintervju dokumenterad i forskningsda- tabasen. Totalt omfattar databasen över 2 500 ungdomar, varav är pojkar. Det finns två primära anledningar till att ungdomar som blivit intagna på särskilda ungdomshem inte nödvändigtvis kommer med i ADAD-databasen: har ungdo- marna som intervjuats fått möjligheten att avstå från att bli regi- strerade i forskningsdatabasen med sina intervjuuppgifter, varför av ADAD-intervjuerna uteslutits från databa- sen på intervjupersonernas egen begäran sedan introduktionen 1997 (jmf. 2003, 2004). Dels finns yt- terligare bortfall till följd av att alla ungdomar i praktiken inte har intervjuats i samband med intagningen på de särskilda ungdoms- hemmen. Frånvaron av ADAD-intervjuer i dessa fall beror bland annat på att den unge ansetts vara i för dåligt skick för att kunna genomföra en intervju, brister i institutionernas rutiner eller en alltför kort vistelsetid på institutionen (jmf. Statens institutionssty- relse 2003). På grundval av antalet individer som registrerats i kan bortfallet i institutionsurvalet uppskattas till av de intagna på de särskilda ungdomshemmen under undersöknings- perioden. Detta bortfall kan i föreliggande studie uppfattas som problematiskt eftersom det inte finns några säkra uppgifter om huruvida bortfallet skiljer sig från institutionsurvalet med avseende på andelen individer som har svensk respektive utländsk bakgrund. Möjligheten finns dock att jämföra bakgrundsdata avseende urvals- gruppen med de uppgifter som registrerats i den officiella social- tjänststatistiken över placeringar utanför hemmet, dels i enlighet med LVU och dels i enlighet med Socialtjänstlagen (SoL). Till skillnad från LVU används SoL i samband med placeringar utanför hemmet som kan genomföras utan tvång. LVU- och SoL- populationerna skiljer sig dessutom något från varandra med avse- ende på ungdomarnas bakgrund. Eftersom de intagna på särskilda ungdomshem framför allt återfinns inom är det dock rimligt att anta att fördelningen inom institutionsurvalet bättre överensstämmer med denna. Detta framgår också vid en närmare granskning: varierade andelen ung- domar med två inrikes födda föräldrar som placerades utanför hemmet enligt SoL mer eller mindre obetydligt kring cirka 62 pro- cent. Andelen med minst en förälder född utomlands låg kring 38 Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem Motsvarande andelar för ungdomar placerade med stöd av LVU var (jmf. 1999, 2000, 2001, 2002). Som jämförelse uppgår andelarna i ADAD- urvalet till . Andelen ungdomar med två svenskfödda föräldrar är följaktligen något lägre i ADAD-materia- let än vad som skulle kunna förväntas om urvalet mer direkt åter- speglade samtliga placeringar (både i och utanför särskilda ung- domshem) i enlighet med LVU. forskning har emellertid visat att ungdomar med utländsk bakgrund som placeras utanför det egna hemmet något oftare än andra placeras på särskilda ung- domshem (et al. 2001:110).3 Det är därför rimligt att andelen ungdomar med utländsk bakgrund bland de intagna på sär- skilda ungdomshem är något större än samma andel bland samtliga LVU-placerade ungdomar. Andelen ungdomar med svensk respektive utländsk bakgrund i denna undersökning kan dessutom ställas mot motsvarande andelar som presenterats i (1996) och (1996) och som avser en studie av ungdomar på särskilda ung- domshem i . Denna totalunder- sökning omfattade alla de intagna som och av 1991 befann sig på de särskilda ung- domshemmens akut/utredningsavdelningar. Bland annat använde forskarna en variabel för att dela in de intagna ungdomarna i olika grupper utifrån data om ungdomarnas och föräldrarnas medborgar- skap. Till gruppen svenskar räknades här de individer där både ung- domarna själva och deras föräldrar var svenska medborgare (och där varken ungdomar eller föräldrar tidigare haft andra medborgar- skap). Utifrån denna definition samt uppgifterna i (1996) är det sedan möjligt att beräkna antalet ungdomar med invandr- arbakgrund respektive antalet utrikes födda inom gruppen icke- svenskar. Om vi för tillfället antar att den grupp som och definierade som svenskar består av svenskfödda ung- domar med svenskfödda föräldrar så framträder följande fördelning över kategorierna svenskar, ungdomar med invandrarbakgrund respektive utrikes födda: 43, . Motsvarande ande- lar i institutionsurvalet är 50, . Om det senare mate- rialet för jämförelsens skull avgränsas till de ungdomar som kommer från kommuner i någon av de tre svenska storstads- 3 Studien avser dock enbart 13–16 åringar. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem regionerna (vilket ger ett rimligare jämförelseurval i förhållande till stockholmsstudie) så blir siffrorna istället 39, . Dessa jämförelser antyder att andelen svenska ungdo- mar i relation till ungdomar med utländsk bakgrund åtminstone är rimlig i föreliggande institutionsurval. Försiktighet krävs dock vid försök till mer exakta nivåbestämningar av en eventuell överrepre- sentation av ungdomar med utländsk bakgrund utifrån jämförelser med andra datamaterial. Ytterliggare analyser har dessutom genomförts för att undersöka eventuella skillnader mellan ungdomarna i institutionsurvalet och de ungdomar som registrerats i databasen under studieperio- den men som av olika anledningar inte kommit med i ADAD-data- basen. För att respektera anonymiteten för dem som uttryckligen valt att inte registreras i SiS:s forskningsdatabas har de undersökta variablerna begränsats till data som rör administrativa aspekter av de intagnas placeringar, exempelvis uppgifter om de juridiska grun- derna för placeringen, institutionsvistelsens längd, avdelningsplacering vid intagningen (akut/utredning, behandling eller avgiftning), eventu- ella rymningar samt uppgifter om andelen som åter blivit intagna på särskilda ungdomshem efter den första placeringens slut. Bland pojkarna i SiS-populationen är de i åldern något överrepresenterade bland bortfallet, medan pojkar i åldern 15–17 är något underrepresenterade. Vid kontroll för dessa olik- heter i ålderssammansättningen märks dock inga signifikanta skill- nader för det stora flertalet variabler mellan urvalet och bortfallet. I några få fall noterades skillnader mellan urvalet och bortfallet hos isolerade variabler i vissa åldersgrupper, men dessa skillnader är relativt små. En vidare analys indikerar dessutom att det endast finns tecken på ett samband mellan bortfallet och svensk/utländsk bakgrund i gruppen pojkar . Här innehåller bortfallet en liten överrepresentation både av ungdomar med relativt korta institutionsvistelser och ungdomar som vid intagningen placerats på avgiftningsavdelningar. Mot bakgrund av fördelningen av ung- domar utifrån dessa variabler inom urvalet, är det rimligt att anta att ungdomar med en helt svensk bakgrund är något överrepre- senterade bland gruppen pojkar i åldern som saknas i ADAD-databasen. Detta påverkar dock inte jämförelserna mellan ADAD-urvalet och de urval som baseras på skolundersökningen och de officiella registerutdragen i den avslutande analysen, eftersom dessa jämförelser begränsas till åldersgruppen 15–. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem Ålder, kön, placeringsorsaker samt svensk och utländsk bakgrund forskning har visat att ungdomar intagna på särskilda ung- domshem vid sidan av kriminalitet uppvisar ett brett spektrum av problem och att individer ofta placeras som har problem inom flera olika områden (se ex. 1996, 2002). Här märks exempelvis drogmissbruk, svårigheter i hemmiljön eller psy- kisk ohälsa. Dessa sammanlänkade problembilder stämmer också väl med etablerade vetenskapliga beskrivningar där allvarliga bete- endeproblem hos yngre människor ofta sammanfaller med miss- förhållanden inom ett antal andra områden, exempelvis i hemmet, skolan och kamratgruppen (Hagan & 1992, Rutter et al. 1998, Moffitt et al. Eftersom denna studie fokuserar mer specifikt på de särskilda ungdomshemmen i relation till samhällets reaktion på ungdoms- brottslighet, så kommer detta avsnitt att inledas med en redovis- ning av antalet pojkar och flickor som blivit intagna på dessa insti- tutioner helt eller delvis till följd av kriminalitet. Materialet är vi- dare uppdelat i olika åldersgrupper för att återspegla den åldersdif- ferentierade betydelsen av de särskilda ungdomshemmen i relation till fängelsesystemet. I tabell 1 redovisas de placeringsorsaker som motiverat intagning på de särskilda ungdomshemmen och som registrerats i ADAD- databasen. Kategorin annat i tabellen täcker in olika former av annat socialt nedbrytande beteenden (dvs. beteenden som avvi- ker från samhällets grundläggande normer på ett sätt som kan leda till en påtaglig risk för den unges hälsa eller utveckling). Till denna kategori räknas exempelvis ungdomar som ofta befinner sig i mil- jöer där de kommer i kontakt med drog- eller alkoholmissbruk eller som prostituerat sig (jmf. SOSF 1997:15, 2002). Det bör noteras att många ungdomar placeras på särskilda ungdomshem till följd av problem inom flera områden, varför radprocenten inte summerar till 100. SOU 2006:30 Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem Placeringsorsaker registrerade i ADAD-databasen vid intagning på särskilda ungdomshem 1997–2001, fördelat på kön och ålder. (% i respektive kön/åldersgrupp) Tabell 1 ger en klar indikation om att det föreligger påtagliga skill- nader i motiven för placeringar på särskilda ungdomshem både med avseende på kön och ålder. Könsskillnaderna är särskilt framträ- dande när det gäller kriminalitet som placeringsorsak, vilken före- kommer nästan så ofta bland pojkarna som hos flick- orna. Flickor, å andra sidan, placeras nästan dubbelt så ofta som pojkar på särskilda ungdomshem till följd av andra faktorer än brottslighet eller missbruk. finns också likheter mellan könen. Både bland pojkar och flickor framträder missbruk som en allt vanligare placeringsorsak med stigande ålder, medan övriga pla- ceringsorsaker avtar i betydelse. Mot bakgrund av att denna studie främst fokuserar kring brottslighet och de särskilda ungdomshem- mens betydelse som reaktion på ungdomsbrottslighet så framstår pojkgruppen som särskilt intressant. Bland gruppen pojkar som helhet utgör kriminalitet den oftast förekommande placeringsorsa- ken, men sambandet mellan ålder och brottslighet som placerings- 4 Bland placeringsorsakerna i ADAD-databasen finns både en allmänt hållen beteckning – kriminalitet – som avser upprepade brott som inte är av bagatellkaraktär (SOFS 1997:15, s 32) samt även beteckningen enstaka allvarliga brott. (Den senare placeringsorsaken ingår som en underkategori till de beteenden som ryms under rubriken annat socialt nedbrytande beteende, men har här brutits ur denna grupp). I denna undersökning har de två kategorierna kombinerats i en gemensam kategori som alltså rymmer alla ungdomar som placerats på särskilda ungdomshem till följd av någon av dessa två brottsrelaterade placeringsorsaker. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem motiv följer en inverterad u-kurva med en topp i åldrarna 15–. För straffmyndiga pojkar förefaller därför brottslighet som skäl för placering på särskilda ungdomshem avspegla de möj- ligheter domstolen har att döma unga människor till fängelse. För pojkar 15–, där domstolarna endast får döma till fängelse om det föreligger synnerliga skäl, utgör brottsligheten sålunda den mest dominerande orsaken till placering på särskilt ungdomshem. I ål- dersgruppen , där fängelse kan utdömas redan om det föreligger särskilda skäl, är brottsligheten ett mindre vanligt skäl bakom intagning på de särskilda ungdomshemmen. I gruppen 18–är det istället missbruk som framstår som den centrala faktorn bakom placeringarna. Detta gäller dessutom för både poj- kar och flickor. Bland pojkarna i denna ålder är det två tredjedelar som placerats helt eller delvis till följd av missbruksskäl medan motsvarande andel bland flickorna uppgår till . Ytterligare olikheter framträder när materialet delas upp med av- seende på svensk respektive utländsk bakgrund. Tabellerna 2 och 3 indikerar att det finns flera skillnader i placeringsorsaker mellan ungdomar med olika bakgrund. Den sista kolumnen (multi) i tabellen visar andelen individer där samtliga tre placeringsorsaker angetts vid intagning. Tabellerna 2 och 3 innehåller mycket information. För den fort- satta presentationen kan särskilt följande punkter noteras: Bland pojkarna varierar andelen svenskar i förhållande till ande- len med utländsk bakgrund endast marginellt mellan de tre ål- dersgrupperna. Pojkar med svensk bakgrund utgör ungefär hälften av urvalet, medan ungdomar med invandrarbakgrund samt ungdomar födda utomlands utgör omkring en fjärdedel vardera. Denna fördelning framträder också bland de yngsta flickorna, men här sker en förskjutning bland de äldre ålders- grupperna så att flickorna med svensk bakgrund ökar sin andel på bekostnad av, framför allt, de utrikes födda flickorna. Bland pojkarna märks ett (svagt) linjärt samband mellan bak- grund och sannolikheten att ha kriminalitet som placeringsor- sak inom samtliga åldersgrupper (gamma antar värden från 0,18 bland pojkar 15–till 0,28 i åldersgruppen 18–20). Pojkar födda utomlands återfinns alltså i något större utsträckning bland dem som placeras på särskilda ungdomshem till följd av krimi- nalitet än inrikes födda pojkar med invandrarbakgrund. De senare har i sin tur oftare placerats på institutionerna till följd av krimi- Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem nalitet än pojkar med en helt svensk bakgrund. Resultaten är svårare att tolka bland flickorna, och här finns det inte något generellt mönster som tyder på ett signifikant samband mellan svensk/utländsk bakgrund och sannolikheten att ha placerats på särskilda ungdomshem helt eller delvis till följd av kriminalitet. Placeringsorsaker registrerade i ADAD-databasen för pojkar inskrivna vid särskilda ungdomshem 1997–2001, uppdelat på ålder och svensk/utländsk bakgrund. (% i respektive bakgrundsgrupp) n (%) 161 (46) 92 (26) 95 (27) 500 (46) 268 (25) 317 (29) Alla 15–17 145 (49) 75 (26) 74 (25) Alla 18–20 * Indikerar ett signifikant samband (p<,05) mellan svensk/utländsk bakgrund och sannolikheten för att ha placerats till följd av en viss placeringsorsak. Placeringsorsaker registrerade i ADAD-databasen för flickor inskrivna vid särskilda ungdomshem 1997–2001, uppdelat på ålder och svensk/utländsk bakgrund. (% i respektive bakgrundsgrupp) n (%) 107 (52) 53 (26) 47 (23) 236 (56) 105 (25) 78 (19) Alla 15–17 85 (62) 36 (26) 16 (12) Alla 18–20 * Indikerar ett signifikant samband (p<,05) mellan svensk/utländsk bakgrund och sannolikheten för att ha placerats till följd av en viss placeringsorsak. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem Med undantag för den yngsta åldersgruppen (där missbruksproblem är mindre centrala bland placeringsorsa- kerna), så är pojkar från en helt svensk bakgrund signifikant mer ofta placerade på särskilda ungdomshem till följd av miss- bruksproblem än ungdomar med utländsk bakgrund. Återigen är sambandet linjärt (Gammavärden: -0,27 i åldersgruppen 15– och -0,29 i gruppen 18–), där pojkar födda utom- lands signifikant mer sällan har blivit intagna med missbruk bland sina placeringsorsaker. Utrikes födda flickor i den yngsta åldersgruppen förefaller placeras på särskilda ungdomshem för missbruksproblem i betydligt mindre utsträckning än flickor födda i . Resultaten bland flickorna uppnår dock inte statistisk signifikans på grund av de små cellfrekvenserna. Signifikanta skillnader i relation till andelen ungdomar place- rade för annat än brottslighet eller missbruk noterades endast i isolerade kön/åldersgrupper. Detsamma gäller för andelen som placerats utifrån samtliga tre placeringsorsaker . Det finns alltså inget generellt mönster som tyder på en korrelation mellan dessa variabler och svensk/utländsk bakgrund. Sammanfattningsvis pekar resultaten i tabellerna 2 och 3 på vissa skillnader mellan ungdomar med svensk respektive utländsk bak- grund när det gäller den underliggande problembilden bakom pla- ceringen på särskilda ungdomshem. De två mest framträdande och robusta resultaten utgörs av två linjära samband bland pojkarna: Dels med avseende på svensk/utländsk bakgrund och brottslighet som placeringsorsak, dels med avseende på svensk/utländsk bak- grund och missbruk. Riktningen på dessa samband går åt olika håll, där pojkar med utländsk bakgrund i större utsträckning placeras på institutionerna till följd av inblandning i kriminalitet men mer sällan blir intagna med missbruksproblem som skäl. Även om effekten av dessa samband är begränsad i urvalet som helhet, så är resultatet ändå intressant mot bakgrund av frågan om olika grup- pers eventuella över- eller underrepresentation på de särskilda ung- domshemmen. Sålunda utgör gruppen pojkar födda utanför av urvalets institutionaliserade pojkar. De utgör dock av de pojkar som placerats på särskilda ungdomshem till följd av missbruk, men av dem som placerats helt eller delvis till följd av kriminalitet. Samma mönster framträder (om än mindre tydligt) bland flickorna när ur- Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem valet studeras som helhet (dvs. när alla åldersgrupper studeras sam- tidigt). Här utgör andelen flickor födda utanför av det totala urvalet flickor, medan de utgör strax av dem som blivit intagna för missbruk. Liksom bland poj- karna utgör gruppen sedan en högre andel, , av dem som har registrerats med kriminalitet som placeringsorsak. I förhållande till frågan om en eventuell överrepresentation blir det därför viktigt att först kunna specificera eventuella skillnader i förekomsten av olika typer av problem bland ungdomar med svensk respektive ut- ländsk bakgrund inom normalbefolkningen. Brottsbelastning hos ungdomar med kriminalitet bland placeringsorsakerna I detta avsnitt undersöks om ungdomar med invandrarbakgrund som blir intagna på särskilda ungdomshem till följd av kriminalitet liknar den svenska gruppen i fråga om brottsbelastning, eller om det finns systematiska skillnader i brottsbelastning mellan ungdo- mar med svensk respektive utländsk bakgrund som skulle kunna tolkas som tecken på diskrimineringsmekanismer i processen bakom intagningen. Det senare skulle kunna vara fallet om exem- pelvis ungdomar med utländsk bakgrund systematiskt placerades på särskilda ungdomshem vid lägre brottsbelastning än ungdomar i den svenska gruppen. Tabellerna som presenteras i detta avsnitt visar den genomsnittliga brottsbelastningen i olika kategorier med svensk/utländsk bakgrund. Redovisningen är uppdelad efter ålder bland pojkarna, men inte bland flickorna eftersom gruppen flickor med kriminalitet som placeringsorsak är alltför liten.5 Eftersom brottsliga handlingar ofta sker i det dolda är mät- ningar av kriminaliteten förknippade med en rad väldokumenterade problem (se t ex Hindelang et al. 1981; ). Olika mätmetoder brukar förknippas med olika felkällor, och för att kompensera för svagheter hos enskilda mätinstrument brukar därför forskare i möjligaste mån använda flera olika metoder . Fyra mått på brottsbelastning används i denna framställ- ning. Det första utgörs av en bedömning av den intagnes brotts- problem som görs av intervjuaren i samband med ADAD-inter- vjun. Utifrån en tiogradig skala gör intervjuaren en skattning av 5 Materialet har dock ändå analyserats för att kontrollera att det inte föreligger några påtagliga skillnader bland flickorna när de delas upp i separata åldersgrupper. Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem