sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt – sammanfattning och rekommendationer Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod Den beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av de ekonomiska aspek- terna av patentering för företags tillväxt. Enligt direktivet (Dir. 2004:55) är patentskyddet av mycket stor betydelse för företagande och tillväxt. Utredaren skall enligt direktivet göra en analys av hur de skyddade intellektuella kapitalen kan bidra till export och han- del. Utredningen skall inhämta synpunkter från både näringsliv och andra aktörer. Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag han- terar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder i och den övriga världen, samt hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Här skall även den senaste utveck- lingen inom EU-området vägas in. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekono- miska vinsterna – och kostnaderna – med patentering, leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innova- tioner, belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i och de viktigaste orsakerna till denna. I tilläggsdirektiv beslutades att uppdraget skall redovisas . I.2 Tolkningar för uppdragets genomförande I ett tidigt skede gjordes följande tolkningar och upplägg av utred- ningsuppdraget: 1.Direkt insamling av nya empiriska data kan avgränsas till . För andra länder kan tillgängligt sekundärmaterial an- vändas. En evidensbaserad ansats bör eftersträvas, dvs. en poli- cyanalys bör i möjligaste mån inom givna resursramar baseras på empirisk och teoretisk evidens (snarare än på olika intresse- grupperingars åsikter).TPF1FPT 2.Vad gäller begreppet intellektuellt kapital fokuseras på patent och närliggande rättigheter, t.ex. affärshemligheter vid licensie- ring. Uttrycket svensk patentansökan är mångtydigt och kan avse dels en patentansökan inlämnad av ett svenskt företag eller av en uppfinnare som är svensk eller är verksam i , dels en patentansökan som är inlämnad till svenska PRV. Uttrycket får preciseras närmare i det sammanhang där det används. Begreppet patent används i vedertagen bemärkelse. Formella definitioner av patent varierar något internationellt men i stort sett avser patent på en uppfinning en tidsbegränsad, överförbar, lagstadgad ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen, dvs. en ensamrätt till den kommersiella nyttan av uppfinningen. Denna ensamrätt ger innehavaren rätt att via ett domstols- förfarande hindra andra att tillverka, använda eller sälja upp- finningen. 3.Export och handel skall avse såväl produkter som tjänster, samt teknologi och aktier i teknikbaserade företag. 1TP PT En genomgång av ett drygt tjugotal SOU:er inom området visar att forskningsbaserat material traditionellt har insamlats i ganska liten om än ökande utsträckning, speciellt vad gäller primärmaterial, dvs. material som insamlats via studier utförda inom utredningens tidsram. (Se t.ex. SOU (1977:64), SOU (1983:52), SOU (1993:84) och SOU (2003:66).) Möjligheterna att genomföra en evidensbaserad ansats måste emellertid anpassas till kun- skapsläget och resurstillgång, inklusive tidstillgång. En god framförhållning inom policy- forskning är därvid en fördel. En sådan framförhållning har inte förelegat vad gäller ekonomiska aspekter på patentering, dvs. inom patentekonomi, på grund av bland annat den snabba utvecklingen på patentområdet och ekonomers traditionella brist på intresse för patentfrågor. 4.Begreppet industri skall tolkas brett och motsvara näringsliv, och därmed inkludera t.ex. tjänstenäringar (dvs. serviceindu- stri). 5.Begreppet svenska företag skall omfatta företag med svenskt majoritetsägande, multinationella företag med en tydlig svensk nationalitet eller bi-nationalitet (t.ex. ABB, AkzoNobel, AstraZeneca, StoraEnso) och utlandsägda bolag lokaliserade i . Om inget annat anges har stora företag minst 500 an- ställda och små företag mindre än 50 anställda med medelstora företag däremellan. 6.Begreppet konkurrensmedel skall också avse medel för exploate- ring och tillväxt när så är lämpligt. 7.Begreppet den nordiska patentmarknaden skall avse den nor- diska marknaden för teknologihandel, dvs. handel med patent- licenser, know-how-licenser, FoU-tjänster och FoU-bolag eller motsvarande. 8.Uttrycket nedgången av patenteringsfrekvensen i skall tolkas som nedgången i nationella förstagångsansökningar in- lämnade till (). 9.Uppdragets tredje uppgift att belysa sambandet mellan patente- ring och ekonomisk tillväxt kan breddas till att även omfatta patentrelaterade rekommendationer för öka tillväxten. Att öka tillväxten är dessutom ett medel att generera resurser för FoU och därmed öka patentering inom kunskapsintensiva företag. Sambandet mellan patentering och tillväxt är således ömsesi- digt. Att belysa detta ömsesidiga samband är en huvuduppgift för utredningen. Tillväxt, som då främst får avse omsättnings- tillväxt, blir därmed centralt för utredningen. I.3 Uppdragets referensram, uppläggning och metod En enkel referensram för utredningen i form av en s.k. pa- tent/tillväxt-spiral har utvecklats i flera steg för studier av olika samband mellan patentering och tillväxt, se figur 1. Mellanliggande variabler relaterade till FoU och innovationer har införts och ömse- sidig påverkan mellan olika företag har beaktats. Referensramen har också breddats med en modell av det svenska innovations- och ent- reprenörssystemet. Figur 1 Patent/tillväxt-spiralen med mellanliggande variabler Ett förhållandevis stort antal delstudier har sedan utformats med olika analysnivåer och analysenheter (länder, sektorer, företag, in- novationer, teknologier och patent) med olika datainsamlingsme- toder (intervjuer, fallstudier, enkäter, statistik m.fl.). Av tids- och kostnadsskäl har en grundläggande urvalsprincip varit att välja analysenheter som i någon mening representerar höga tillväxtnivåer eller höga patenterings- och FoU-nivåer. Ett flertal delstudier med relativt små urval har föredragits framför ett fåtal med stora urval. En stor enkätstudie av stora företag har dock genomförts. Sam- manlagt har cirka 75 personer intervjuats på plats i längre intervjuer utöver ett stort antal kortare telefonintervjuer och samtal och cirka 200 företag har varit kontaktade med enkäter. Deltagande har vi- dare skett i 14 konferenser, mestadels internationella, se bilaga 6. Utredningens delstudier har involverat ett 10-tal projektassistenter. De olika delstudierna ligger till grund för utredningen i enlighet med en evidensbaserad ansats för policyutformning. De viktigaste resultaten redovisas speciellt i del III, samt därutöver i särskilda bilagor och bakgrundsrapporter. Introduktion till kunskaps-, patent-, innovations- och tillväxt- ekonomi och samband mellan patentering och tillväxt En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- Få bedömare ifrågasätter numera framväxten av en alltmer kun- skapsbaserad ekonomi. Däremot kan uttrycket den nya ekono- min ifrågasättas. Det nya består i att ekonomin har kommit att domineras av intellektuellt kapital i olika former, definierat som icke-fysiskt, icke-finansiellt kapital. har gamla kapitalis- tiska grundinstitutioner levt kvar. Immateriell (intellektuell) egen- dom (Intellectual Property – IP) och rättigheter därtill (IPR) har följdriktigt fått starkt ökad betydelse och en ny IP-regim med en pro-patent-era har växt fram . Dess verkningar är genomgripande på olika plan, inte minst internationellt. Länder och företag rustar sig med förstärkta IP-rätter som konkurrensmedel med och i spetsen. Från att ha varit un- danskymda sekundära specialistfrågor har patent- och IP-frågor därigenom blivit strategiska och förts upp på hög politisk och in- dustriell ledningsnivå. skapas svårigheter att integrera dessa frågor med ekonomisk politik och företagsstrategier i övrigt, svårigheter som dock i stort är tillfälliga. En utveckling mot en mer aggressiv patentpolitik kan förväntas i länder som , och , vilka därmed ytterligare ökar sin teknikbaserade konkur- renskraft och därför särskilt bör bevakas. Innovations- och patentekonomi – en introduktion Ett särskilt kapitel ger en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi utifrån såväl ett företagsekonomiskt som ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. En genomgång har därvid gjorts av grundläggande begrepp, som innovationer av olika slag (tekniska, organisatoriska, finansiella, produkt- och processinnovationer etc.) och storlek, innovationsspridning bland köpare och säljare, imita- tion och uppfinning. En genomgång har också gjorts av grundläg- gande modeller som produktlivscykel-modellen och en interaktiv innovationsaktivitetsmodell. Vidare har en typologi av generiska strategier för investering i ny teknik och teknikexploatering redovi- sats varvid speciellt in- och utlicensiering behandlats. gier blir allt vanligare och har viktiga effekter på tillväxt. Olika fi- nansieringsformer har också redovisats. Patentsystemets struktur och processer har beskrivits och sam- hällsekonomiska motiv för patentsystemet har gåtts igenom, med dess för- och nackdelar på olika plan och de teorier som ligger till grund för systemet. I det sammanhanget har också gängse såväl som ny kritik mot patentsystemet redovisats. Den gängse kritiken av patentsystemet avser dess samhällskostnader i form av statisk konkurrensbegränsning och monopolistisk prissättning, administ- rativa kostnader och transaktionskostnader, inklusive höga tviste- kostnader, dess snedvridande effekter och dess möjligheter till missbruk. Den nyare kritiken förstärker den gamla samt kritiserar förhållanden som att alltför många patent, också av dålig kvalitet, beviljas på alltför många områden där de mer hämmar än främjar utvecklingen, t.ex. på mjukvaruområdet (= programvaruområdet). Vidare missgynnas småföretag, liksom utvecklingsländer, vilka blir alltför beroende av storföretagens och i-ländernas teknik. Systemet som det utvecklats under pro-patent-eran kritiseras också för att ta för mycket hänsyn till storindustrins intressen i i-världen, främst i . Samhällsintressen, t.ex. av öppen tillgång till FoU-resultat, har därvid fått stå tillbaka. Sammanfattningsvis avser den nyare kritiken att inte bara den statiska konkurrensen utan även den dy- namiska konkurrensen begränsas av ett alltför starkt patentsystem. Patentsystemet skulle därmed motverka sitt grundläggande syfte, nämligen att främja den dynamiska konkurrensen, dvs. den inno- vationsbaserade konkurrensen, även om detta sker på bekostnad av den statiska konkurrensens effektivitet. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Tillväxtstudier av olika slag (empiriska, teoretiska) har tämligen entydigt pekat på den tekniska och organisatoriska utvecklingens avgörande roll för ekonomisk tillväxt på makronivå i form av inno- vationer av olika slag. Patentsystemet, som historiskt varit svagt, har traditionellt spelat en sekundär roll med vissa viktiga undantag. På mikronivå är sambanden mer varierande och otydliga. Inga allmängiltiga resultat finns som pekar ut en enstaka storleksgrupp av företag som viktigast för tillväxt. Snarare är synergierna mellan olika företag och dessas strategier i ett innovationssystem av stor betydelse. Studier har visat på bl.a. betydelsen av teknikdiversifiering, generiska teknologier och konvergenta tek- nologier, och creative cumulation för teknikbaserade företags till- växt, företag som därmed blir multitekniska. Strukturförändringar i form av företagsförvärv och avknoppningar har också stor tillväxt- potential. Teoretiskt kan slutligen visas att innovationer av olika slag oftast bidrar till företags tillväxt, men inte alltid, speciellt inte processin- novationer även om dessa har perfekt patentskydd eller sekre- tesskydd. Tidigare studier och övriga utredningar Kunskapsläget om patenteringens roll för företagens tillväxt och utveckling är i allmänhet svagt, vilket sammanhänger med ett tidi- gare svagt patentsystem och ett svagt intresse bland ekonomer för patentfrågor, vilka traditionellt har hanterats av jurister och ingen- jörer. Olika utländska och svenska studier har dock visat på vissa positiva om än svaga samband och en patenteringsparadox i sam- band därmed, dvs. att företag, speciellt inom kemi och läkemedel, ändå patenterar i betydande utsträckning trots osäkerhet om pa- tentens företagsekonomiska betydelse. Att tillväxt genererar FoU som i sin tur genererar patent har påvisats mera klart, dock återigen med branschvariationer. Tillväxt genererar således patent medan det omvända sambandet är svagare och mer otydligt. Kunskapsläget kommer emellertid med all sannolikhet att stär- kas framöver, liksom att sambanden mellan patentering och eko- nomisk utveckling troligen också stärkts genom framväxten av pro- patent-eran. Faktum kvarstår att variationerna mellan olika patents ekonomiska betydelse är mycket stor, vilket försvårar eller ibland rentav omintetgör statistisk slutledning med rimlig konfidens. En stor svensk studie i IVA:s och PRV:s regi i början av 1990- talet pekade på den svenska tillväxtparadoxen med stark FoU- utveckling och svag tillväxtutveckling. var utvecklingen av svensk patentering mycket svag, speciellt i jämförelse med . Vidare pekade studien på ett antal svagheter vad gäller teknikexplo- atering i det svenska innovations- och entreprenörssystemet. Ett stort antal utländska utredningar och reformer genomförs nu efter inträdet av pro-patent-eran. Utredningsarbetet kring många frågor i rörande t.ex. gemenskapspatent, patenttvister, översättningar och datorrelaterade uppfinningar, har endast gjort små framsteg, medan man i länder som och genomfört kraftfulla åtgärder. En genomgripande patentreform är också san- nolikt på väg att genomföras i . Nationella ekonomiska aspekter spelar en stor roll i alla dessa reformarbeten. Läget i och är mera oklart men måste bevakas och jämförande stu- dier beredas. IP-frågor har, speciellt i , förts upp till den högsta politiska ledningen, mycket på grund av internationella ak- tivism mot piratkopiering, men också på grund av kinesiska aktö- rers växande egenintressen i patentering. III.1 Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys De många delstudierna i utredningen har gjorts för att belysa de ofta komplexa sambanden mellan FoU, patent, innovationer och tillväxt i . Resultaten belyser på olika sätt många olika sam- band och låter sig därför inte enkelt sammanfattas. En delstudie av de viktigaste svenska innovationerna pekade på flera strukturella problem i det svenska innovationssystemet, nämligen SMFs sam- mantaget låga innovationsfrekvens och innovationsandel, stora fö- retags låga frekvens av radikala innovationer på nya affärsområden och det snabbt ökande utlandsägandet av innovativa svenska före- tag, speciellt inom läkemedelsindustrin. Samspelet mellan stora och små företag, liksom samspelet mellan företag och universitet, var viktigt i innovations- och spridningsprocesserna, som tillväxttakt och snabbhet till internationella marknader inte skilde sig nämnvärt mellan små och stora företag. En annan delstudie av hur viktiga svenska patent har exploaterats pekade återigen på stora företags dominans och hur sällsynt det är att stora företag byggs upp från att ha varit små, även om patentskyddet är gott. Också här har utlandsägandet av viktiga svenska patenterare ökat markant. i allmänhet växer av många olika skäl och patent kunde inte påvisas ha någon roll i denna allmänna före- tagsgrupp. Patentmedvetenheten var dock påfallande låg och urva- let mycket litet med ett stort inslag av tjänsteföretag varför ytterli- gare utredning av patenteringens roll för snabbväxande företag i Däremot hade patent föga överraskande ett tyd- ligare samband med tillväxt i snabbväxande små teknikföretag, som också var patentmedvetna även om patentkunnandet var lågt. I dessa företag hade patent också stor betydelse för att attrahera riskkapital. Studien av småföretag i IT-sektorn, inklusive mjukva- ruföretag, visade på produktinnovationernas stora betydelse för mjukvaruföretagens tillväxt medan patenteringens betydelse för tillväxt var mindre. som bedriver licenshandel var jämförelsevis stor. En huvuddel av mjukvaruföretagen ansåg att det legala patentskyddet bör utvidgas till ren programvara, i likhet med vad nästan alla tillfrågade patentbyråer ansåg i en separat del- studie. Ett antal korta fallbeskrivningar gav mera situationsspeci- fika belysningar. Man bör också komma ihåg att flera av delstudi- ernas urvalsstorlekar varit relativt små, varför försiktighet måste iakttas vid tolkningar. En stor enkätstudie av 50 st. stora företag i , varav 38 st., svarade, visade sammanfattningsvis vilken betydelse patent och patenteringsmöjligheter har för dessas FoU, innovationer och till- växt. Företagens produktutvecklingstakt är hög i nordisk jämförelse. En stor del av företagens försäljning och en huvuddel av deras uppfinningar, såväl produkt- som processuppfinningar, skyddas av patent. Patentering för att fördröja eller förhindra imitationskon- kurrens är också den viktigaste kommersialiseringsstrategin för nya produkter, och anses numera viktigare i svenska storföretag än ti- digare och också viktigare i jämförelse med företag i . Den relativa styrkan (elasticiteten) i olika variabelsamband i fö- retagens patent/tillväxtspiraler är också genomgående tydligt posi- tiva. Företagens egna FoU ökar också ofta genom andra företags pa- tentering vilken tvingar till extraarbete för att gå runt hindrande patent. men betydligt mindre frekvent så reduceras också egen FoU genom andras patent och patentinformation genom att dubbelarbete undviks men också genom att egen FoU hindras så mycket att den läggs ner. Själva patentsystemets påverkan är stor på de stora före- tagens uppfinningar, nya produkter och FoU-satsningar, vilka grovt sett skulle reduceras med en tredjedel och produktförsäljning med en fjärdedel om möjligheter till patentering föll bort. Studien av storföretagen avsåg också frågan om anledningar till nedgången i patentansökningar till PRV. Denna del av storföre- tagsstudien redovisas i kapitel 9. En enkätstudie av 12 st. svarande av 14 stora patentbyråer med liknande fokus redovisades dock i detta kapitel. Denna patentbyråstudie bekräftade i stort sett mot- svarande delar av den bild som redovisas i kapitel 9, dvs. att PRVs andel av förstagångsansökningar sjunker, främst på grund av ökad användning av PCT- och EP-ansökningar samt att främsta anled- ningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvan- titet. Omsättningen i patentbyråbranschen minskade dock inte i perioden –2004. En kartläggning av utbudet av IP-utbildning i pekade bl.a. på att av utexaminerade master-studen- ter i teknik, ekonomi och juridik fått någon kurs i IP; att knappast någon kvalificerad utbildning i IP-ekonomi förekommer; kvalifice- rad rådgivning inom hela IP-områdets kompetensbredd endast finns i ringa utsträckning trots närvaron av en mängd aktörer inom innovations- och entreprenörsområdet; samt att affärsansvariga i svenska teknikbaserade företag inte får någon utbildning av bety- delse i IP-frågor. Dessutom finns en stor brist av certifierade pa- tentspecialister i . Dessa förhållanden står långt ifrån i pari- tet med dominansen av intellektuellt kapital i en alltmer kunskaps- baserad och IP-orienterad ekonomi. III.2 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Som en av utredningens fyra huvuduppgifter har en beskrivning och analys gjorts av förändringar i svenska företags patenterings- frekvens och förändringar i antal av svenska PRV mottagna patent- ansökningar, speciellt antal mottagna förstagångsansökningar. Pa- tenteringsfrekvens kan då som begrepp avse såväl patentansök- ningsfrekvens som patentbeviljningsfrekvens, där frekvens i regel står för antal . Ett antal faktorer ligger bakom företagens pa- tenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet, dvs. benägenhet att patentera en given patenterbar uppfinning, samt patentansök- ningsfrekvens till PRV. Vid räkning av patentansökningar är det viktigt att åtminstone hålla isär de fyra huvudvägar på vilka en för- stagångsansökan kan lämnas in, dvs. som nationell ansökan i eller i något utland, som EPO-ansökan eller som PCT-an- sökan. Dessa vägar kan sedan kombineras på flera sätt. Stora multinationella företag som t.ex. med stor, interna- tionaliserad FoU och stora patentportföljer internationaliserar i växande utsträckning sitt patenteringsarbete och sina ansöknings- förfaranden. Detta leder, allt annat lika, till en nedgång i inkomna patentansökningar för patentverk i små länder med många stora multinationella företag som . Statistiken visar också att en nedgång skett för nationella ansökningar i , och med en stadig uppgång i stort sett under hela pro-patent-eran i och samt för PCT-ansökningar. Nedgången i var främst hänförbar till svenska sökanden och till stor del till storföretagens patentering. Den procentuella nedgången var dock grovt sett likartad 1998 ungefär lika stora grupperna patentsökande företag och individuella uppfinnare. Omsättningen i populationen av sökanden var vidare mycket stor. Av de sökanden som åtminstone –2004 hade inlämnat en förstagångsansökan till PRV så hade enbart lämnat in ytterligare förstagångsansökningar under vart och ett av fyra eller fler år av de sju, dvs. av de sökande lämnade i stort sett in förstagångsansökningar mer sällan än . Flödet av patenterbara uppfinningar för en aktör att ta ställning till blir därmed av stor betydelse. Detta flödes storlek beror främst på FoU-resurser och patenteringsresurser. Nedgången i varierade också mycket med teknikområde med en markant nedgång inom elektroområdet (E-området) . De stora företagen inom detta område – , ABB och TeliaSonera – dominerade nedgången inom detta område liksom nedgången bland de 20 företag som var störst mätt i antal förstagångsansökningar till PRV –2000. Detta indikerar att nedgången mycket berodde på en konjunkturnedgång inom IT- och telekomområdet, dock inte enbart med tanke på öv- riga specifika företagsproblem inom främst och . Man kan förenklat säga att IT-bubblan brast och därmed brast också en patentbubbla. ökade konjunkturkänsliga verk- stadsföretag inom det maskintekniska området (M-området) som , , , och sin patentan- sökningsfrekvens. Om och räknas bort så uppväger uppgången bland M-företagen i stort sett nedgången bland övriga företag på 20-i-topp-listan över mest frekventa patenterare hos PRV. En enkätstudie bland de största FoU-tunga företagen med en kontrollgrupp bland SMF visade sedan att förändringar i FoU-re- surser och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom föränd- ringar såväl uppåt som neråt i patenteringsfrekvens för stora såväl som små företag i linje med tidigare studier. Vad som förutom dessa faktorer främst anges som förklaringar till en nedgång i pa- tenteringsfrekvens är en nedgång i patenteringsbenägenhet i form av en mer selektiv och kvalitetsinriktad patentstrategi som i flera företag avlöste en period av kvantitetsinriktad patentering . Denna bild bekräftades i stort sett av en enkätstudie bland de största patentbyråerna i . För SMF spelade dess- utom patent en mycket mindre roll för finansiering efter att IT- bubblan brast då riskkapitaltillgången snabbt minskade överhu- vudtaget i . PRVs kvalitet och kostnadseffektivitet ansågs tillfredsställande av de flesta storföretagen även om en stor förbättringspotential av kundtillfredsställelsen kunde noteras.