sou · GUB324 · 2007-01-01 00:00:00 — Ungefär hälften av personerna har tillgångar överstigande vad som enligt BTP-reglerna är gränsen för fullt BTP. Lika många uppbär BTP. 4.1.4Gruppen med negativt avgiftsutrymme utan hänsyn tagen till merkostnad för mat Som framgått finns det en grupp som saknar avgiftsutrymme redan innan merkostnaden för färdiglagad mat tagits med i beräkningen. Det rör sig om 16 000 personer. Av dessa är 7 000 bosatta i ordinärt boende och 9 000 bosatta i särskilt boende, vilket andelsmässigt över- ensstämmer ganska väl med förhållandet bland samtliga med mat- avgift. Beträffande könsfördelningen i gruppen är andelen kvinnor något högre () än bland samtliga med matavgift (). Vad gäller den åldersmässiga strukturen ser den ut ungefär som bland samtliga med matavgift; är och tillhör den högsta åldersgruppen. Genomsnittlig disponibel inkomst för gruppen är , dvs. betydligt lägre än för samtliga äldre med matavgift (). Genomsnittlig boendekostnad är . Genomsnittligt avgiftsutrymme för gruppen är -, dvs. före betalning av matavgift går de, utifrån beräknade skäliga levnadskostnader, i snitt back . Möjligheten för personerna i denna grupp att erhålla ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för att betala matavgif- ten, synes vara relativt låg. Enligt allmänna råd bör ålderspensionärer kunna ha sparade medel upp till ett halvt bas- belopp utan att det påverkar rätten till ekonomiskt bistånd. ligger under denna förmögenhetsgräns. i denna grupp uppbär BTP. Många torde dock ha reducerat BTP, då 84 pro- cent har förmögenhet överstigande gränsen för fullt BTP. 4.1.5Gruppen med negativt avgiftsutrymme på grund av merkostnad för mat Utifrån gjorda antaganden skulle alltså de i den här gruppen ha sitt förbehållsbelopp i behåll, om det inte vore för den merkostnad det innebär att genom kommunens försorg erhålla färdiglagad mat. På grund av sitt relativt låga avgiftsutrymme blir de inte fullt ut kom- penserade för denna merkostnad genom att förbehållsbeloppet höjs. Det rör sig om 31 000 personer. Gruppen utgörs av av samtliga i ordinärt boende med matavgift och av samtliga i särskilt boende med matav- gift. Problemet synes alltså procentuellt större i särskilt boende jäm- fört med i ordinärt boende. Såväl disponibel inkomst som boende- kostnad är genomsnittligt ungefär densamma för dem i de olika boendeformerna. Den större andelen i särskilt boende med negativt avgiftsutrymme på grund av merkostnad för mat torde därför bero på att merkostnaden där är högre. Beträffande könsfördelningen är, liksom i det lägsta avgiftsutrym- mesintervallet, andelen kvinnor () större än bland samtliga med matavgift (), vilket tyder på att problemet är större bland kvinnor än bland män. Vad gäller den åldersmässiga strukturen är, ungefär i likhet med gruppen samtliga med matavgift, . Något större andel än bland samtliga med matavgift tillhör den högsta åldersgruppen, . Genomsnittlig disponibel inkomst för gruppen är och genomsnittlig boendekostnad . De i denna grupp har således högre genomsnittlig disponibel inkomst och lägre genomsnittlig boendekostnad än de i det lägsta avgiftsutrym- mesintervallet. I denna grupp är det dock en betydligt lägre andel som har förmö- genhet. saknar tillgångar överstigande ett halvt basbe- lopp. har en förmögenhet överstigande gränsen för fullt BTP och uppbär BTP. Som redogjorts för i avsnitt 2.3 är socialförsäkringssystemet upp- byggt för att garantera att den enskilde får en tillräcklig inkomst för att täcka normala levnadskostnader. Samma bedömning av vad som är att anse som tillräckliga medel ligger till grund för såväl bestäm- melserna om SBTP och äldreförsörjningsstöd som för socialtjänst- lagens bestämmelser om förbehållsbelopp. Trots detta finns det som synes omsorgstagare som inte har något avgiftsutrymme även om man bortser från merkostnaden för färdig- lagad mat. Utmärkande är att dessa personer i avsevärd utsträckning har en förmögenhet som påverkar möjligheten att få BTP eller storleken av sådant tillägg. Det är också denna grupp som har högst genomsnittlig boendekostnad. Detta är sannolikt betydande faktorer för hur mycket av de löpande inkomsterna som finns kvar efter att boendet är betalt. I de mellanliggande avgiftsutrymmesintervallen är det mindre van- ligt med förmögenhet och BTP synes utgöra en viktig inkomstkälla. Här återfinns personer som i och för sig uppbär tillräckliga inkomster för att kunna täcka vad som anses utgöra normala levnadskostna- der. Till följd av merkostnaderna för mat får de dock inte tillräckliga medel över till andra sådana kostnader. Först i det högsta intervallet är det mindre vanligt med BTP än i gruppen som inte har något avgiftsutrymme. Liksom könsfördelningen ser ut bland äldreomsorgstagare i all- mänhet, är det mer än dubbelt så många kvinnor som män som erhåller just mat genom kommunens försorg. Bland dem som inte har ett tillräckligt avgiftsutrymme för den merkostnad detta som regel innebär, synes andelen kvinnor vara än högre, över 80 pro- cent. Utifrån ovan framtagna uppgifter har utredningen beräknat kostna- den för att finansiera ett lagförslag om nedsättning av matavgift, såvitt avser merkostnaden, så att den enskildes förbehållsbelopp inte inskränks. Dessa beräkningar är gjorda utan hänsyn till att vissa kommuner sätter ned sin matavgift, för att kommuner som inte sätter ned avgiften inte ska missgynnas vid finansiering av förslaget. Utredningen har tagit sin utgångspunkt i beräknad merkostnad utifrån medianavgifterna. De personer i den bakom- liggande undersökningen, för vilka det saknas uppgifter om mat- avgift, har av SCB proportionellt lagts till i underlaget. Mot bakgrund av vad som ovan sagts beträffande uppgifterna och vad som vidare anförs nedan kan konstateras att det rör sig om grova beräkningar, som kan tjäna som utgångspunkt för vidare beräk- ningar under den fortsatta beredningen av förslaget. 4.2.2Äldres matavgifter i ordinärt och särskilt boende Antagande har gjorts om att samtliga har merkostnad för färdiglagad mat motsvarande mediankostnaden för sådan mat i ordinärt boende (obo) respektive särskilt boende (säbo) minskad med Konsument- verkets schablonkostnad för livsmedel samt om att alla i ordinärt boende erhåller färdiglagad mat . Uppgifterna för de om- sorgstagare som betalar matavgift i sitt permanenta boende ser då ut enligt följande. Beräkningar och prognos SOU 2006:24 Tabell 4.1 Samtliga med insats enligt socialtjänstlagen och matavgift (kr/mån) (kr/år) (kr/år) merkostnad för mat (kr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. En beräkning av intäktsbortfallet för kommunerna för att i samt- liga fall sätta ned avgiften för färdiglagad mat då merkostnaden inkräktar på den enskildes förbehållsbelopp kan utifrån uppgifterna i tabellen ovan göras enligt följande. Tabell 4.2 Beräknad kostnad för nedsättning av matavgift då denna inkräktar på förbehållsbeloppet p.g.a merkostnad för mat (mkr/år) (kr/mån) (kr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. Antalet personer multiplicerat med genomsnittligt underskott på grund av merkostnad för mat ger således en beräknad kostnad för nedsättning av matavgift på . 4.2.3Matavgifter i andra fall Som ovan nämns ligger en begränsning i det presenterade materialet i att det endast gäller personer . Beträffande matdistribution till bostaden omfattas även personer av en enkät som gjorde då fråga ställdes om hur många som får mat hemsänd. I de 255 kommuner som besvarade frågan fick totalt 52 300 personer hemsänd mat. har mot bakgrund härav gjort uppskattningen att mellan 60 000 och 70 000 personer i landet får mat levererad till bostaden.4 En ny undersökning kommer att genomföras . var nära 16 400 personer bosatta i ordinärt boende beviljade hemtjänst och drygt 5 300 per- soner bodde permanent i särskilda boendeformer enligt socialtjänstlagen. Mot bakgrund av kommunernas redovisade intäkter för mat (se tabell 4:3) kan en grov uppskattning göras av kostnaderna för nedsättning av matavgifter för yngre funktionshind- rade. Dessa skulle då motsvara av de i avsnitt 4.2.2 beräknade kostnaderna, dvs. 4 , Aktuellt om äldreomsorgen – s. 24. Tabell 4.3 Matkostnader (tkr) inom olika delar av äldre- och handikappomsorgen Vård och omsorg (v&o) v&o enligt SoL och HSL, totalt därav v&o i obo varav v&o i obo, äldre därav korttidsvård, äldre v&o i obo, funktionshindrade därav korttidsvård, funktionshindrade därav v&o i säbo varav v&o i säbo, äldre v&o i säbo, funktionshindrade Källa: SCB, Räkenskapssammmandrag för kommunerna 2004. erhöll ca 9 000 personer kort- tidsvård. Motsvarande siffra för personer var ca 900. Vad beträffar uppgifter om antal permanent boende i särskilda bo- endeformer respektive antal personer med korttidsvård, finns en viss risk för att personer har dubbelräknats. Även kostnaderna för nedsättning av matavgifter för personer i korttidsvård kan uppskattas grovt mot bakgrund av kommunernas redovisade intäkter för mat (se tabell 4:3). Dessa skulle motsvara av de i avsnitt 4.2.2 beräknade kostnaderna, dvs. ca 26 mil- joner kr . fick ca 12 500 äldre behovsprövad dagverksam- het (s.k. öppna verksamheter, dvs. verksamheter i vilka personer kan delta utan ett individuellt beslut avses inte). Av dessa var drygt 10 900 personer bosatta i ordinärt boende och drygt 1 500 personer var bosatta i särskilt boende. hade drygt 2 900 personer , varav 2 699 bosatta i ordinärt boende och 238 bosatta i särskilt boende ett beslut om dagverksamhet enligt socialtjänstlagen. Den som deltar i dagverksamheten äter som regel sin mat där. I sådan verksamhet lagas mat ofta som en del av verk- samheten. Det förekommer dock också att färdiglagad mat tillhanda- hålls. Förutom att det inom kommunernas äldre- och handikappomsorg tillhandahålls färdiglagad mat enligt ovan förekommer det att kom- munens biståndsbeslut om hjälp avseende mathållning innebär möj- lighet att inta färdiglagad mat t.ex. i en servering eller restaurang i anslutning till ett särskilt boende. Statistiska uppgifter saknas om denna grupp, men uppfattningen är att det rör sig om endast ett litet antal personer. 4.3Finansiering av ett förslag Om förslaget kan förväntas leda till kostnadsökningar eller intäkts- bortfall för staten eller kommunerna, ska utredningen enligt sitt uppdrag föreslå hur dessa ska finansieras inom ramen för högkost- nadsskyddet. Som framgått av avsnitt 4.2 skulle en förändrad reglering av av- gifterna för färdiglagad mat inom äldre- och handikappomsorgen leda till intäktsbortfall för kommunerna. Utgångspunkten är alltså att detta intäktsbortfall ska finansieras genom en höjning av avgiftstaket i högkostnadsskyddet, dvs. inte genom statligt tillskott av pengar utan genom en omfördelning av kostnaderna mellan omsorgstagarna. Liksom beträffande kostnadsberäkningarna är beräkningarna av- seende finansiering förenade med osäkerhet. Detta beror bl.a. på att uttag av avgift inom äldre- och handikappomsorg sker mot bakgrund av det statliga regelverket i socialtjänstlagen men också mot bak- grund av kommunala beslut fattade på självstyrelsens grund. Vidare ligger en osäkerhetsfaktor i den framtida ekonomiska utvecklingen. Problematiken berörs vidare nedan. 4.3.2Hur många har möjlighet att betala mer? Den enskilde omsorgstagarens avgiftsutrymme utgörs av skillnaden mellan avgiftsgrundande inkomst och förbehållsbelopp. Om avgif- ten för hemtjänst m.m. enligt kommunens taxa är högre än den en- skildes avgiftsutrymme ska avgiften sättas ned. För omsorgstagare som har fått sin avgift individuellt nedsatt skulle en höjning av avgiftstaket över huvud taget inte innebära någon för- ändring. Någon uppgift om hur stor andel av omsorgstagarna som har nedsatt avgift finns inte framtagen. Då i sin avgiftsenkät efterfrågade redovis- ning av bl.a. antalet omsorgstagare som betalade i hemtjänst- avgift , kunde 152 av de kommuner som besvarade enkäten ta fram statistik i denna del. av det totala antalet omsorgstagare i landet var då bosatta i någon av dessa kom- muner. Av svaren framgår att inte betalade någon avgift alls.5 Utifrån gjorda statistiska bearbetningar har konsta- terat att mellan av samtliga äldre med hemtjänst har ett negativt avgiftsutrymme.6 Denna grupp och övriga med ett avgiftsutrymme som ligger under avgiftstaket utgör mellan av de äldre med hemtjänst. En höjning av avgiftstaket skulle således i sig kunna beröra ungefär en tredjedel av samtliga äldre med hemtjänst. 5Socialstyrelsen, , Redovisning och jämförelser med tidigare studier s. 23. 6Socialstyrelsen, Avgifter inom äldre- och handikappomsorg, Lägesbeskrivning 2005 s. 30 ff, varifrån även övriga uppgifter beträffande dem som har möjlighet att betala mer om avgifts- taket höjs är hämtade. De statistiska beräkningarna utfördes med uppgifter . Av- giftsbeslut för yngre funktionshindrade, vilka ligger till grund för uppgifterna om ekono- miska förhållanden för yngre med hemtjänst, har inte kunnat analyseras beträffande personer bosatta i storstäder, varför uppgifterna enligt inte är riksrepresentativa. SOU 2006:24 Beräkningar och prognos Tabell 4.4 Decilgränser7 för avgiftsutrymme, kr Källa: , Avgifter inom äldre- och handikappomsorg, Lägesbeskrivning 2005. Siffrorna ger en bild av hur många som skulle kunna betala mer om avgiftstaket höjdes. Det är av de äldre med hemtjänst som har ett avgiftsutrymme överstigande och 20 pro- cent som har ett avgiftsutrymme överstigande . Om taket höjdes till skulle alltså ungefär 68 000 personer kunna betala mer och om det höjdes till skulle ungefär 46 000 av dessa kunna betala mer. Det är ungefär lika många äldre kvinnor som äldre män som skulle kunna betala mer. Det är visserligen antalsmässigt många fler kvinnor än män som är beviljade hemtjänst. Männen har dock i genomsnitt högre inkomster. De är oftare sammanboende och har därmed lägre förbehållsbelopp och ofta också lägre boendekostnad. Andelen män med hemtjänst som skulle kunna betala mer är därför högre än andelen kvinnor med hemtjänst som skulle kunna betala mer. De flesta som skulle kunna betala mer vid ett höjt avgiftstak har en disponibel inkomst (median ) som över- stiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för samtliga äldre med hemtjänst (median ). I denna grupp är det också mer vanligt med förmögenhet än bland samtliga äldre med hemtjänst. Bilden av vem som skulle kunna betala mer är emellertid 7 Decil = tiondel, Omsorgstagarna delas in i tio lika stora grupper, där de med lägst avgiftsutrymme hamnar i decil 1, de med näst lägst avgiftsutrymme i decil 2 osv. ända upp till de med högst avgiftsutrymme i decil 10. Även personer med en låg disponibel inkomst finns med bland dem som beräknas kunna betala mer; i denna grupp har en disponibel inkomst som är lägre än . Att de ändå har möjlighet att betala mer kan bero t.ex. på låg boende- kostnad. Den genomsnittlige yngre med hemtjänst har, enligt avgiftsbeslut som analyserat, ett avgiftsutrymme som uppgår till (medianen) och av de yngre med hemtjänst har ett avgiftsutrymme som medför att de skulle kunna betala eller mer. Att det finns ett visst antal personer som har möjlighet att betala maximal hemtjänstavgift, innebär emellertid inte att dessa faktiskt betalar sådan avgift. Enligt ovan nämnda enkätunder- sökning var det av omsorgstagarna som betalade högsta avgift för hemtjänst enligt kommunens taxeregler. Samtliga hemtjänsttagares hela avgiftsutrymme tas som regel inte i anspråk i kommunerna. Det vanligaste är att kommunen har en insatsrelaterad taxa eller en kombination av insats- och inkomstrelaterad taxa. Skill- naden mellan andelen personer som skulle kunna erlägga högsta avgift och andelen som gör det har sannolikt sin förklaring i att många omsorgstagare som har ett stort avgiftsutrymme inte har en insats som motsvarar högsta insatsnivå och högsta avgiften i kom- munens taxesystem. Utan annan förändring i kommunernas taxor än förändring av maxavgiften skulle alltså endast en del av dem som har möjlighet att betala mer påverkas. 4.3.3.1Beräkning av höjning av avgiftstaket Genom en höjning av det lagstadgade avgiftstaket skulle kommu- nerna ges möjlighet att kompensera sig för intäktsbortfallet. På utredningens uppdrag har SCB beräknat hur mycket dagens avgiftstak skulle behöva höjas. Genom en lagändring skulle endast ges förutsättningar för ökat avgiftsuttag. Det skulle sedan vara upp till varje enskild kommun att bestämma hur en sådan möjlighet skulle utnyttjas. Vid beräkningarna har utgångspunkt tagits i de taxekon- struktioner som kommunerna använder . Dessa är i SCB:s mo- dell indelade in i tre huvudtyper: Fasta taxor, vilka är konstruerade så att de anger ett belopp i kronor för hur mycket omsorgstagaren ska betala. Beloppet beror då oftast på inkomst och insatser. En höjning av avgiftstaket kommer inte att medföra någon direkt för- ändring i dessa kommuner, utan det krävs en ändring av själva taxan. Beträffande procentuella taxor finns det två olika varianter. Den ena varianten är att taxan är konstruerad så att avgifterna fastställs som en andel av prisbasbeloppet, där större insatser ger högre avgift med en månatlig maxavgift på en tolftedel av av prisbasbe- loppet. En höjning av avgiftstaket kommer inte heller i dessa fall att medföra någon direkt förändring i kommunerna, utan det krävs en ändring av själva taxan. Den andra varianten är att taxan är konstru- erad så att avgifterna fastställs som en andel av ett visst belopp t.ex. avgiftsutrymmet. En höjning av avgiftstaket skulle i dessa fall få fullt genomslag. Timtaxor är konstruerade så att omsorgstagaren betalar hemtjänst han eller hon har. Även i dessa fall skulle en höjning av avgiftstaket få fullt genomslag. Vid beräkningen har avgiftstaket höjts och har därvid konstate- rats hur mycket intäkterna skulle öka i kommuner med en taxa där en sådan höjning får genomslag (taxa, påverkan). Därefter har anta- gits att övriga kommuner (taxa, ej påverkan) skulle öka sina avgifts- intäkter i samma utsträckning. Enligt dessa beräkningar skulle man för att finansiera ett kommu- nalt intäktsbortfall om ca (, se avsnitt 4.2.2, x 1,115, uppräkning för intäktsbortfall från yngre funktionshindrade och personer med korttidsvård, se avsnitt 4.2.3) behöva höja avgifts- taket i högkostnadsskyddet från 0,48 till drygt 1,3 gånger prisbas- beloppet , dvs. Tabell 4.5 Beräknad ökning av avgiftsintäkter, miljoner kr , vid höjning av avgiftstaket till mellan 0,6 och 1,3 gånger prisbasbeloppet, prognosår 2006 Avgiftstak, procent av Taxa, ej påverkan Intäktsökning (mkr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. 4.3.3.2 Vilka skulle få betala mer? Mot bakgrund av att det är få som har en kombination av höga in- komster och stora insatser, skulle det krävas en betydande höjning av avgiftstaket för att få in det belopp som ovan bedömts vara erforder- ligt. Det kan noteras att intäktsökningen avtar för varje ytterligare höjning av avgiftstaket. En omfördelning av kostnaderna innebär en form av inkomstut- jämning mellan de berörda. Äldre- och handikappomsorgstagare är en liten grupp av befolkningen. Endast ca en tredjedel av dessa har möjlighet att betala mer än dagens avgiftstak. De som har möjlighet att betala mer betalar dessutom ofta inte en avgift som motsvarar dagens avgiftstak. I denna grupp finns det nämligen många som har endast ett litet insatsbehov och det är inte huvudsakligen dessa, framförallt män och sammanboende, som skulle betala mer. Om man skapar möjlighet för kommunerna att ta ut högre avgifter av dem som betalar maxavgift , är det i princip de med stora in- satser som får betala mer. När större omsorgsbehov uppstår ser situationen ofta annorlunda ut. Det finns då inte betalningsförmåga i samma utsträckning, eftersom det ofta gäller ensamstående perso- ner – framförallt ensamstående kvinnor – som förutom att de har högre förbehållsbelopp även har genomsnittligt lägre inkomster. En höjning av avgiftstaket skulle framförallt innebära omfördelning från kvinnor med högre inkomster till kvinnor med låga inkomster. 4.3.3.3 Gemensamt tak för hemtjänst- och matavgifter På utredningens uppdrag har SCB även beräknat det finansiella ut- fallet av att låta kostnaderna för produktion av färdiglagad mat om- fattas helt av avgiftsreglerna för hemtjänst, dvs. reglerna om för- behållsbelopp och högkostnadsskydd. Detta har gjorts utifrån framtagna makrosummor för kommuner- nas intäkter. Beträffande hemtjänst m.m. har använts framräknade belopp enligt HEK och SCB:s kommunenkät om avgifter och be- träffande mat har använts enligt avsnitt 4.1.2 beräknade merkostna- der, dvs. i ordinärt boende och i särskilt boende. Vid dessa beräkningar har använts uppgifter endast beträffande äldre och deras merkostnad för mat som tillhandahålls i det permanenta boendet. SOU 2006:24 Beräkningar och prognos Tabell 4.6 Totala intäkter, miljoner kr , av merkostnad för färdiglagad mat samt hemtjänst m.m., prognosår 2006 Taxa, ej påverkan Total (mkr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. Därefter har beräknats en gemensam taxa med förutsättningarna att inte någon del av avgiften får inkräkta på den enskildes förbe- hållsbelopp och inte heller överstiga avgiftstaket. Av tabellen nedan framgår att avgiftstaket då skulle behöva höjas till drygt 1,6 gånger prisbasbeloppet , dvs. från till för att uppnå samma totala intäkter. Tabell 4.7 Utfall vid höjning av avgiftstaket till mellan 0,6 och 1,6 gånger prisbasbeloppet vid gemensam taxa för hemtjänst m.m. och merkostnad för färdiglagad mat, prognosår 2006 Avgiftstak, procent av Taxa, ej påverkan, Taxa, påverkan, inklusive Summa (mkr/år) Andel av totala intäkter Överskott (mkr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. Den i avsnitt 4.3.3.1 redovisade beräkningen avser höjning av av- giftstaket endast för att finansiera intäktsbortfallet vid nedsättning av matavgift såvitt avser merkostnaden. Även ovanstående beräk- ning bygger på sådan nedsättning av matavgift men alltså också på att merkostnaden för mat dessutom skulle innefattas i högkostnads- skyddet. Som framgår av beräkningen skulle detta förutsätta en ytterligare höjning av avgiftstaket. För att få en tydligare jämförelse mellan alternativen, har samma beräkning som ovan gjorts utan att kommunernas matavgiftsuttag begränsas av ett avgiftstak. Utgångspunkten är då att kommuner- nas totala intäkter av merkostnad för mat minskar endast med det i avsnitt 4.2.2 beräknade beloppet om avseende nedsättning av matavgift (dvs. intäkterna av merkostnad för mat utgör /år–/år = /år). Tabell 4.8 Utfall vid höjning av avgiftstaket till mellan 0,6 och 1,4 gånger prisbasbeloppet för att finansiera intäktsbortfall vid nedsättning av avgift för färdiglagad mat, prognosår 2006 Avgiftstak, procent av Taxa, ej påverkan Summa (mkr/år) Andel av totala intäkter Överskott (mkr/år) Källa: Specialbearbetning av SCB:s FASIT-modell. Förutom att det kan konstateras att alternativen förutsätter olika hög höjning av avgiftstaket för finansiering, framgår även att skill- naden mellan alternativen är störst vid lägre nivåer på avgiftstaket och att skillnaden avtar med varje ytterligare höjning av detta. I vilken mån personer med hemtjänst kan betala hemtjänstavgift och matavgift påverkas både av deras inkomster och av förbehålls- beloppet. Av uppföljningar av bestämmelserna om avgifter inom äldre- och handikappomsorg vet vi att de äldre som är bevilja- de hemtjänst har inkomster och utgifter som avviker från vad andra äldre har. De har både lägre inkomster och högre utgifter än andra äldre. Till viss del kan detta förklaras av att äldre med hemtjänst oftare är ensamboende och därför har högre levnadskostnader per person och att de oftare är kvinnor som saknar ATP-pension och därför har en lägre pensionsinkomst än andra äldre. hade pensionärerna en positiv inkomstutveckling relativt andra åldersgrupper. Prognoser om framtida inkomstutveck- ling pekar också mot att denna utveckling kommer att fortsätta.