sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Utredningen skall inhämta synpunkter från både näringsliv och andra aktörer. Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag han- terar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder i och den övriga världen, samt hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Här skall även den senaste utveck- lingen inom EU-området vägas in. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekono- miska vinsterna – och kostnaderna – med patentering, leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innova- tioner, belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i och de viktigaste orsakerna till denna. Uppdraget skall redovisas . Kostnaden för uppdraget får inte överstiga . Tilläggsdirektiv till utredningen för en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt (N 2004:13) Beslut vid regeringssammanträde . Utredningen för en översyn av de ekonomiska aspekterna av pa- tentering för företags tillväxt (N 2004:13) skall ha slutfört sitt ar- bete . Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2004:55) tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av pa- tentering för företags tillväxt i , och . Ut- redningen skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:9) redovisas . Regeringen har beslutat att uppdraget skall redovisas . Första engelska rapportversion klar Preliminär slutversion av betänkandet överlämnad Interna synpunkter och korrigeringar Insamling av material från olika experter Insamling av reformarbeten och reformförslag från , och Insamling av reformarbeten och reformförslag från , inkl. relevanta SOU-arbeten Studie av viktiga patents exploatering (PEST) Studie av största innovationer (SSI) Studie av snabbväxande Gasell-företag (baserad på tidningen urval) (GAZ) (telefonintervjuer med högteknikföretag) Studie av high-tech-företag (baserad på tidningen urval)(telefonintervjuer med högteknkföretag) (HIT) Studie av (intervjuer i ) (GGVV ) Fallstudier (, etc.) Enkätstudien (PEX 4) Studie av olika teknikbaserade tjänstesektorer Fallstudie av patenträttshävandets roll för tillväxt Studie av patenttyper i specifika teknologiområden (t.ex. kemi) Fallstudie av patenträttshävandets roll för tillväxt IT-SMF (Små och medelstora företag i IT-sektorn) PEX4 PB (Patentbyråer) Medlemmar i expertkommittén och kommittémöten Särskild utredare: , Industriell organisa- tion och ekonomi, Titel/företag (huvudsaklig tillhörighet Civ.ing., VD, Jur. dr, docent, tekniska högskolan (KTH) Tekn.dr., FoU-chef, Vice VD, jurist, Departementssekreterare, jur.kand., tjänstemannaförbundet (SIF) Civ.ing., överdirektör, registre- ringsverket (PRV) Fil.kand., direktör, Dr.(fysik), patentchef, Jur. dr, professor, Kommittén hade under utredningens gång åtta heldagsmöten. Två hearings hölls i samband med dessa, och . Hearings och studiebesök (agendor, deltagare, sammanfattningar) Deltagare, 1:a hearing, , , 2004 Patentfrågor och tillväxtfrågor har fått starkt ökad vikt och upp- märksamhet . Regeringen har därför tillsatt en sär- skild utredning av de ekonomiska sambanden mellan patentering och företags tillväxt med Professor , , som utredare, biträdd av en kommitté med olika företrädare från näringsliv, förvaltning och universitet. Ett viktigt led i utredningsarbetet är att hålla en serie hearings – eller snarare listenings – med olika intressenter och bedömare. Två sådana hearings är nu inplanerade: , –12.00 speciellt för bio/hälsa/medicinområdet i bred mening Plats: , Kajutan, plan 7 , –12.00 för övriga områden (traditionella såväl som otraditionella näringar i svensk ekonomi, inkl. datorrelaterade näringar) Plats: , Hangaren, plan 5 Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvudfrågor: 1.Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos kunskapsin- tensiva företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 2.Hur kan kunskapsintensiva företag stimuleras till att i ökad ut- sträckning patentera sina innovationer? 3.Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? Vi vill härmed bjuda in er (eller en företrädare för er) till dessa hearings. Frågorna är angelägna för oss alla och era synpunkter, idéer och bedömningar är av stort värde för ett gott och användbart resultat av utredningen. Av praktiska skäl behöver vi er bekräftelse om deltagande senast i förväg till , (). SOU 2006:80 Bilaga 5 Deltagare, 2:a hearing, , , 2004 AGENDA FÖR HEARING Nr 2 Ekonomiska aspekter av patentering för företags tillväxt (Patent/tillväxt-utredningen) 2004, –12.00 Hangaren, Plan 5 Mycket välkomna till denna hearing! Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvud- och delfrågor: 1.Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos kunskapsin- tensiva företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? a.Vilka är de främsta bristerna vad gäller patenterings- kompetens i svenskt näringsliv ? b.Vilka är nyckelkompetenserna för tillväxtskapande pa- tentering i företag av olika slag (små/stora) i olika ske- den (tidiga/sena)? c.Finns speciella undermedvetna företag och sektorer vad gäller patentering? 2.Hur kan kunskapsintensiva företag stimuleras till att i ökad ut- sträckning patentera sina innovationer? a.Vilka hinder finns för ökad patentering? b.Vilka speciella finansieringsproblem finns och hur kan de lösas? c.Hur kan ett samspel mellan små och stora företag ut- nyttjas och förbättras? d.Hur kan patentens ekonomiska kvalitet höjas? 3.Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? a.I vilken utsträckning stimulerar patentering tillväxtska- pande investeringar i FoU- och innovationer? b.I vilken utsträckning bromsar egen och andras patente- ring investeringar i FoU- och innovationer? c.Vad betyder publicering av egen och andras patent- information för företagens tillväxt? d.Hur mycket patentering och innovationer sker utanför FoU i vedertagen (snäv) mening? e.Vilka förändringar i patentsystemet och företagens pa- tentering kan främja företagens tillväxt? 4.Vilka är de viktigaste orsakerna bakom en nedgång i patente- ringsfrekvensen i ? a.Vad betyder svängningar i volym och inriktning av fö- retagens FoU? b.Hur stor betydelse har internationalisering av patente- ring och FoU? c.Vad betyder eventuella förändrade patentstrategier i öv- rigt? Deltagare, 3:e hearing, , , 2005 Deltagare i frukostmöte (hearing nr 3) (för- utom medlemmar i utredningens projektarbetsgrupp). AGENDA FÖR HEARING Nr 3 med företag och företagarföreningar i Mycket välkomna till denna hearing! Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvud- och delfrågor: 1.Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos regionens företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? a.Vilka är de främsta bristerna vad gäller patenteringskompe- tens i ? b.Vilka är nyckelkompetenserna för tillväxtskapande patente- ring i företag av olika slag (små/stora) i olika skeden (ti- diga/sena)? c.Finns speciella undermedvetna företag och sektorer i re- gionen vad gäller patentering? 2.Hur kan företagen i stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? a.Vilka hinder finns för ökad patentering? b.Vilka speciella finansieringsproblem finns och hur kan de lösas? c.Hur kan ett samspel mellan små och stora företag utnyttjas och förbättras? d.Hur kan patentens ekonomiska kvalitet höjas? 3.Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt för företagen i ? a.I vilken utsträckning stimulerar patentering tillväxtska- pande investeringar i produktutveckling och innovationer? b.I vilken utsträckning bromsar egen och andras patentering investeringar i produktutveckling och innovationer? c.Finns det någon form av uppfinnings- och innovationskul- tur bland företagen i ? Varför/varför inte? d.Kan/vill man bygga upp småföretag till stora företag i ? Varför/varför inte? e.Vad betyder patent och innovationer för att möta lågpris- konkurrens , t.ex. från och ? Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt - Delstudie i - Patentfrågor och tillväxtfrågor har fått starkt ökad vikt och upp- märksamhet . Regeringen har därför tillsatt en sär- skild utredning av de ekonomiska sambanden mellan patentering och företags tillväxt med Professor , , som utredare. Han biträds av en kommitté med olika företrädare från näringsliv, förvaltning och universitet. Ett viktigt led i utredningsarbetet är att hålla en serie hearings med olika intressenter och bedömare, bland annat med företrädare för företag i . Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvudfrågor: 1.Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos regionens företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 2.Hur kan regionens företag stimuleras till att i ökad utsträck- ning patentera sina innovationer? 3.Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? Frågorna är angelägna för oss alla och era synpunkter, idéer och bedömningar är av stort värde för ett gott och användbart resultat av utredningen. Bifogat finns ett dokument med frågor som hea- ringen kommer att kretsa kring. Läs gärna igenom och tänk över dessa inför vårt besök. En kort presentation av oss som kommer på besök: Professor har en civilingenjörsexamen i Maskintek- nik från och examina i matematik re- spektive ekonomi från . Han har också en examen i ekonomi och tillämpad matematik från Univer- sity, , samt en doktorsexamen i Industriell organisation och ekonomi från . arbetar som pro- fessor i Industriell organisation och ekonomi på men har också en gästprofessur på och ett antal styrelseuppdrag. studerar till civilingenjör i Teknisk fysik vid . studerar till civilingenjör i Industriell ekonomi med inriktning på System och Matematik vid . Vi ser fram emot att träffa er! Bilaga 5 SOU 2006:80 Kontaktperson(er) och 1TP PT Företagsbesöket på AB Ernol blev inställt. En telefonintervju genomfördes istället. Beteckning: OG = , FTI = XXVII i för de nordiska European Policy for IP (EPIP) conference- Promoting Creativity – IP and other Incentive European Policy for IP (EPIP) conference – European Policy on Patents and Intellectual Property: What direction should it go? Program in , Science and Technology – Biotechnology & Intellectual Property: Current controversies. – Innovationsskydd för mindre (), National () and Science Technology and Economic Policy (STEP) Conference on Patent Reform Bilaga 6 SOU 2006:80 EPO, , BMWA – Patent Valuation and (CASRIP) – Protection Summit Intellectual Property Policy between Regional Dominance and International Governance Lista över personer som intervjuats för utredningenTPF1FPT Beteckning: OG = , FTI = . Person, titel, företag Santaris Pharma A/S Economics and Public Policy, of Industrial Economics & Strategy, International Business, Associate (DBA-program), Business Entrepreneurship, University of Nov./Dec. , Professor and former Executive Director, Swedish 1TP PT Listan upptar specifika intervjuer utöver intervjuer och diskussioner som genomförts i samband med hearings, studiebesök, konferenser och enkäter. Bilaga 7 SOU 2006:80 Person, titel, företag Technology (KTH) , Head of Group Intellectual Property, AB Area Life Science, The Swedish Thorlakur , Dr, Head of research, deCODE genetics, , Vice President , , Vice President, of Technology (KTH) Laureate, Head of Per , Director General, and Head, FOI Swedish Defence , Chairman of the , Director General, SOU 2006:80 Bilaga 7 Person, titel, företag , Project Manager, of , Director R&D, Administration (FMV) Head of Patents, Swedish Defence , Attorney of , Linguistics and German Studies, Shinjiro Ono, Commissioner, Visits to the Gnosjö-Gislaved- (GGVV) region , Head of IPR Ändring införd: t.o.m. SFS 2005:289 1 Kap. Allmänna bestämmelser 1 § Den som har gjort en uppfinning, som kan tillgodogöras in- dustriellt, eller den till vilken uppfinnarens rätt har övergått kan, enligt 1–10 kap. denna lag, efter ansökan beviljas patent på uppfin- ningen i och därigenom få ensamrätt att yrkesmässigt ut- nyttja uppfinningen. Bestämmelser om europeiskt gemenskapspa- tent finns i 11 kap. Som en uppfinning anses aldrig vad som enbart är 1.en upptäckt, vetenskaplig teori eller matematisk metod, 2.en konstnärlig skapelse, 3.en plan, regel eller metod för intellektuell verksamhet, för spel eller för affärsverksamhet eller ett datorprogram, 4.en presentation av information. Som en uppfinning anses inte heller ett sådant förfarande för ki- rurgisk eller terapeutisk behandling eller för diagnostisering som skall utövas på människor eller djur. Patent kan dock meddelas på alster, bland annat ämnen och blandningar av ämnen, för använd- ning vid ett förfarande av detta slag. Lag (2004:159). 1 a § Patent meddelas inte på växtsorter eller djurraser. Patent kan dock meddelas på en uppfinning som avser växter eller djur, om uppfinningens genomförbarhet inte är tekniskt begränsad till en viss växtsort eller djurras. Vad som avses med växtsort framgår av 1 kap. 3 § växtförädlarrättslagen (1997:306). Patent meddelas inte på ett väsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter eller djur. Med väsentligen biologiskt förfa- rande för framställning av växter eller djur avses ett förfarande som i sin helhet består i naturliga företeelser, som korsning eller urval. Patent kan dock meddelas på en uppfinning som avser ett mikrobi- ologiskt förfarande eller ett annat tekniskt förfarande eller ett ge- nom sådant förfarande framställt alster. Med mikrobiologiskt för- farande avses ett förfarande som utförs på mikrobiologiskt material eller genom vilket sådant material används eller framställs. En uppfinning kan vara patenterbar även om den avser ett alster som består av eller innehåller biologiskt material eller ett förfarande genom vilket biologiskt material framställs, bearbetas eller används. Ett biologiskt material som isoleras från sin naturliga miljö, eller framställs genom ett tekniskt förfarande, kan vara föremål för en uppfinning även om det redan förekommer i naturen. Biologiskt material omfattar material som innehåller genetisk information och som kan reproducera sig självt eller kan reproduceras i ett biolo- giskt system. Lag (2004:159). 1 b § Människokroppen i sina olika bildnings- och utvecklingssta- dier, liksom enbart upptäckten av en av dess beståndsdelar, inbe- gripet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, kan inte utgöra en patenterbar uppfinning. En isolerad beståndsdel av människokroppen eller en på annat sätt genom ett tekniskt förfarande framställd beståndsdel, inbegri- pet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, kan utgöra en pa- tenterbar uppfinning även om denna beståndsdels struktur är iden- tisk med strukturen hos en naturlig beståndsdel. Lag (2004:159). 1 c § Patent meddelas inte på en uppfinning vars yrkesmässiga ut- nyttjande skulle strida mot allmän ordning eller goda seder. Ett utnyttjande skall inte anses strida mot allmän ordning eller goda seder endast på den grunden att det är förbjudet i lag eller an- nan författning. Vid tillämpningen av första stycket skall bland annat följande an- ses strida mot allmän ordning eller goda seder, 1.förfaranden för kloning av mänskliga varelser, 2.förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos mänsk- liga könsceller, 3.användning av mänskliga embryon för industriella eller kommer- siella ändamål, samt 4.sådana förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos djur som kan förorsaka dem lidande, utan att det medför några på- tagliga medicinska fördelar för människor eller djur. Vad som i tredje stycket 4 sägs om ett förfarande för ändring i den genetiska identiteten hos djur har motsvarande tillämpning på djur som framställs genom ett sådant förfarande. Lag (2004:159). 2 § Patent meddelas endast på uppfinning som är ny i förhållande till vad som blivit känt före dagen för patentansökningen och tillika väsentligen skiljer sig därifrån. Som känt anses allt som blivit allmänt tillgängligt, vare sig detta skett genom skrift, föredrag, utnyttjande eller på annat sätt. Även innehållet i patentansökan som före nämnda dag gjorts här i riket anses som känt, om denna ansökan blir allmänt tillgänglig enligt 22 §. Villkoret i första stycket att uppfinningen väsentligen skall skilja sig från vad som blivit känt före dagen för patentansökningen gäller dock icke i förhållande till innehållet i sådan ansökan. Bestämmelser om att, vid tillämpning av andra stycket, ansökan som avses i 3 eller 11 kap. i vissa fall äger samma verkan som en här i riket gjord patentansökan finnas i 29, 38 och 87 §§. Villkoret i första stycket att uppfinningen skall vara ny utgör ej hinder för att patent meddelas på känt ämne eller känd blandning av ämnen för användning vid förfarande som avses i 1 § tredje stycket, om användningen av ämnet eller blandningen icke är känd vid förfarande av detta slag. Patent må meddelas utan hinder av att uppfinningen innan patentansökningen gjordes blivit allmänt tillgänglig 1)till följd av uppenbart missbruk i förhållande till sökanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt eller 2)genom att sökanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt förevisat uppfinningen på sådan officiell eller officiellt erkänd internationell utställning som avses i den i avslutade konventionen om internationella utställningar. Lag (1978:149). 3 § Den ensamrätt som ett patent ger innebär, med de undantag som anges nedan, att ingen utan patenthavarens samtycke får ut- nyttja uppfinningen genom att 1.tillverka, bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda ett patent- skyddat alster eller föra in eller inneha ett sådant alster för något av dessa ändamål, 2.använda ett patentskyddat förfarande eller, om han eller hon vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att förfa- randet inte får användas utan patenthavarens samtycke, bjuda ut det för användning i , 3.bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda ett alster som har tillverkats enligt ett patentskyddat förfarande eller föra in eller in- neha alstret för något av dessa ändamål. Ensamrätten innebär också att ingen utan patenthavarens sam- tycke får utnyttja uppfinningen genom att erbjuda eller tillhanda- hålla någon som inte har rätt att utnyttja uppfinningen sådant me- del för att utöva den i som hänför sig till något väsentligt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att medlet är lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en vara som allmänt förekommer i handeln, gäller detta dock endast om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet för- söker påverka mottagaren till en sådan handling som avses i första stycket. Vid tillkämpningen av bestämmelserna i detta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen på det sätt som sägs i tredje stycket 1, 3 eller 4 inte anses ha rätt att utnyttja uppfinningen. 1.utnyttjanden som inte sker yrkesmässigt, 2.utnyttjanden av ett patentskyddat alster som har förts ut på marknaden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av patenthavaren eller med dennes samtycke; i fråga om biologiskt material gäller detta även utnyttjanden i form av reproduktion eller mångfaldigande av alster när reproduktionen eller mångfaldigandet är ett nödvändigt led i den användning för vilken det biologiska materialet har förts ut på marknaden, under förutsättning att det erhållna alstret inte senare används för ytterligare reproduktion el- ler mångfaldigande, 3.utnyttjanden av en uppfinning för experiment som avser själva uppfinningen, 4.beredningar på apotek av läkemedel enligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärder med läkemedel som har beretts i sådana fall. Lag (2004:159). 3 a § Den ensamrätt som ett patent ger för ett biologiskt material, som på grund av uppfinningen har bestämda egenskaper, omfattar allt biologiskt material i identisk eller differentierad form med dessa egenskaper som erhålls ur det biologiska materialet genom reproduktion eller mångfaldigande. Den ensamrätt som ett patent ger för ett förfarande som gör det möjligt att framställa ett biologiskt material, som på grund av upp- finningen har bestämda egenskaper, omfattar, förutom det biolo- giska material med dessa egenskaper som direkt framställs genom detta förfarande, allt annat biologiskt material i identisk eller diffe- rentierad form med samma egenskaper som genom reproduktion eller mångfaldigande erhålls från det först framställda biologiska materialet. Den ensamrätt som ett patent ger för ett alster som innehåller eller består av genetisk information omfattar, med undantag för sådant som enligt 1 b § första stycket inte kan utgöra en patenter- bar uppfinning, allt material i vilket alstret införlivas och i vilket den genetiska informationen innefattas och utövar sin funktion. Lag (2004:159). 3 b § Överlåter patenthavaren eller någon med dennes samtycke vegetabiliskt reproduktionsmaterial till en jordbrukare för att ut- nyttjas i jordbruket, får jordbrukaren, utan hinder av 3 och 3 a §§, använda skörden för reproduktion eller mångfaldigande i det egna jordbruket. Omfattningen av och villkoren för detta undantag från patenthavarens ensamrätt framgår av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av om gemenskapens växtföräd- larrätt5 och av de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln. Överlåter patenthavaren eller någon med dennes samtycke avels- djur eller annat animaliskt reproduktionsmaterial till en jordbru- kare, får denne, utan hinder av 3 och 3 a §§, använda djuret eller det andra materialet för jordbruksändamål i sin jordbruksverksamhet. Jordbrukaren får dock inte sälja skyddade djur eller annat material inom ramen för eller i syfte att bedriva yrkesmässig reproduktions- verksamhet. Jordbrukarens rätt enligt andra stycket får inte utövas i vidare omfattning än vad som är skäligt med hänsyn till jordbrukarens behov och patenthavarens intressen. Lag (2004:159). 4 § Den som utnyttjade uppfinning yrkesmässigt här i riket när an- sökan om patent därå gjordes må utan hinder av patentet fortsätta utnyttjandet med bibehållande av dess allmänna art, om utnyttjan- det icke innefattade uppenbart missbruk i förhållande till patentsö- kanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt. Sådan rätt till utnyttjande tillkommer under motsvarande förutsättningar även den som vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja uppfinningen yrkesmässigt här i riket. Rätt enligt första stycket må övergå till annan endast tillsammans med rörelse, vari den uppkommit eller utnyttjandet avsetts skola ske. 5 § Utan hinder av patent må uppfinningen utnyttjas på utländskt fartyg, luftfartyg eller annat utländskt samfärdsmedel för dess be- hov, när det tillfälligt inkommer till riket vid regelbunden trafik eller eljest. Regeringen äger förordna, att reservdelar och tillbehör till luft- fartyg utan hinder av patent må införas till riket och användas här för reparation av luftfartyg, hemmahörande i främmande stat i vil- ken motsvarande förmåner medgivas för svenska luftfartyg. Lag (1977:700). 6 § En ansökan om patent på en uppfinning, som inom tolv måna- der före ansökningsdagen har angetts i en tidigare ansökan om pa- tent i , skall vid tillämpningen av 2 § första, andra och fjärde styckena samt 4 § anses gjord med den tidigare ansökan, om sökanden yrkar det (prioritet).