sou · GUB351 · 2007-01-01 00:00:00 — SVT:s tillstånd att sända TV-program i marknätet gäller till och med . Enligt 14 § i tillståndet att sända med analog utsändningsteknik, vilken enligt det kompletterande till- ståndet för digitala sändningar gäller även för sändningar med digital utsändningsteknik, skall SVT beakta funktionshindrades behov och även producera program för speciella målgrupper. SVT:s insatser för att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade skall hållas på minst samma nivå jämfört med . Vidare föreskrivs att av sändningstiden för första- gångssändningar med svenskt ursprung bör vara textad och att ett mål är att s.k. uppläst textremsa skall kunna erbjudas . SVT, () och UR får sinsemel- lan fördela ansvaret för olika slags insatser i fråga om program om och för funktionshindrade. Inriktningen på SVT:s programverk- samhet för döva skall vara att sända främst nyheter, information och kulturprogram på teckenspråk, varvid barn och ungdomar sär- skilt skall prioriteras. I propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmän- hetens tjänst 2007–2012 (prop. 2005/06:112), föreslår regeringen att de s.k. public service-företagens ambitionsnivå när det gäller funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig programföre- tagens utbud skall höjas och att tillgängligheten skall förbättras TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder även i fortsättningen. Enligt förslaget skall målet på lång sikt vara att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Vidare före- slås att av sändningstiden för SVT:s förstagångs- sändningar med svenskt ursprung i programtjänsterna SVT1 och SVT2 skall vara textad vid tillståndsperiodens slut samt att SVT:s programverksamhet för döva skall ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under inne- varande tillståndsperiod (a. prop. Utbildningsradion (UR) UR skall enligt 11 § i sitt sändningstillstånd för analoga sändningar, vilket gäller till och med , beakta funktionshindrades behov och producera program även för speciella målgrupper. Liksom för SVT föreskrivs att UR:s insatser för att göra programmen tillgängliga för funk- tionshindrade skall hållas på minst samma nivå jämfört med . Enligt tillståndsvillkoret skall andelen textade program öka påtagligt jämfört med och inte understiga den nivå som gällde . Vidare föreskrivs att UR, SVT och SR sinsemellan får fördela ansvaret för olika slags insatser i fråga om program om och för funktionshindrade. Tillståndsvillkoret gäller enligt UR:s tillstånd att sända med digital utsändningsteknik även för UR:s digitala sändningar. TV4:s tillstånd till analoga TV-sändningar omfattar programtjäns- ten TV4. Tillståndet gäller till och med och föreskriver att TV4 skall göra stora underhållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängliga för funktionshindrade i minst samma omfattning som . Härutöver krävs att verksamheten för funktionshindrade utökas , att alla icke direktsända svenska program textas, att TV4 utvecklar en fungerande metod för direkt- textning av nyheter och påbörjar sådana sändningar samt att TV4 vid vissa ur ett demokratihänseende sär- skilt viktiga sändningar såsom valdebatter använder teckenspråks- tolkning. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder TV4 har två tillstånd att sända television i det digitala marknätet. Tillstånden löper till och med . Det ena tillståndet omfattar programtjänsten TV4 och för detta tillstånd gäller bl.a. det villkor om tillgänglighet för funktionshindrade som föreskrivs i tillståndet att sända med analog teknik. Det andra tillståndet, som ger TV4 rätt att sända ytterligare fyra programtjänster i det digitala marknätet, har inte förenats med några villkor om skyldighet att utforma sändningarna så att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Sändningstillstånden för övriga programföretag som har tillstånd att sända television i marknätet har inte förenats med några villkor om tillgänglighet för personer med funktionshinder. TV-direktivet reglerar inte frågor om TV-programmens tillgäng- lighet för personer med funktionshinder. Tillgänglighetsfrågan har emellertid diskuterats inom EU och åtog sig Europe- iska kommissionen att ta upp frågan om tillgång till television för människor med funktionsnedsättningar i den rapport över tillämp- ningen av TV-direktivet som skulle överlämnas till Europaparla- mentet i slutet av 20021. antog Europaparla- mentet ett betänkande om tillämpningen av direktivet, baserat på kommissionens rapport. I betänkandet noterades att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller textning, tecken- språkstolkning och syntolkning samt att kommissionen, trots sitt åtagande 2002, inte hade behandlat tillgänglighetsfrågan i rapporten om tillämpning av direktivet. Parlamentet uppmanade kommis- sionen att ta itu med problemet att förbättra tillgången till TV- mediet för personer med nedsatt syn eller hörsel och att som ett led i detta arbete utarbeta årliga rapporter med riktlinjer för hur medlemsstaternas arbete med att öka tillgängligheten till digital-TV fortskrider2. 1Kommissionens svar på skriftlig fråga E-1402/02. 2Europaparlamentets betänkande om tillämpningen av direktiv /552/utan gränser (2003/2033()), A-5-0251/2003 (slutlig). TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Kommissionen har därefter uttalat att man tillsammans med medlemsstaterna vill främja frågor som rör tillgänglighet genom att via den kontaktkommitté som inrättades i samband med TV-direk- tivets tillkomst samordna och komplettera nationella åtgärder3. Det förslag till revidering av TV-direktivet som Europeiska kom- missionen lämnade innehåller inte några bestäm- melser som reglerar sändningarnas tillgänglighet för personer med funktionshinder. antog standardregler för att säker- ställa att personer med funktionshinder ges samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i samhället4. I introduktionen till standardreglerna anförs att ansvaret för att undanröja hinder som gör det omöjligt för människor att utöva sina rättigheter och friheter och försvårar för dem att delta fullt ut i samhällets aktivite- ter vilar på medlemsländerna. Standardregel 5, som behandlar till- gänglighet, omfattar såväl tillgång till den yttre miljön som tillgång till information och möjlighet till kommunikation. Enligt punkten 9 i nämnda regel bör staterna uppmuntra media, speciellt TV, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga. till uppgift att utvärdera de åtgärder som vidtas för att förverkliga standardreglerna i . 8.2.6En nationell handlingsplan för handikappolitiken antog en nationell handlingsplan för handi- kappolitiken. I handlingsplanen, Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79), slås fast att personer med funktionshinder skall ha samma möjlig- heter som andra att röra sig i samhället och delta i samma samman- hang samt att samhället skall utformas så att människor i alla åldrar med funktionshinder blir fullt delaktiga i samhällslivet och att flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder uppnår 3Kommissionens meddelande till , rådet, europeiska och sociala kommit- tén och regionkommittén Framtiden för europeisk lagstiftning på det audiovisuella om- rådet , KOM (2003) 784 slutlig. 4Standard Rules on the Equalization of Opportunities for Persons with Disabilities, United Nations General /RES/48/96, 4 1994. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder jämlikhet i fråga om levnadsvillkor. Vidare förklaras att alla skall ha samma möjligheter att ta del av information och göra sig hörda. Enligt handlingsplanen bör följande arbetsområden prioriteras inom den svenska handikappolitiken : att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällssek- torer, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att förbättra bemötandet av funktionshindrade. När det gäller tillgänglighet till TV-program anför regeringen i handlingsplanen att man avser att verka i riktning för att de krav som ställs på public service-bolagen skall vara vägledande även för de privata TV-bolagen (a. prop. s. 103). 8.3Hur kan TV-program göras tillgängliga för personer med funktionshinder? TV-program kan textas av två skäl; dels kan program som översätts från utländskt språk till svenska förses med s.k. översättningstext, dels kan program med svenskt tal textas på svenska genom s.k. svensktextning. Svensktextningens ursprungliga syfte var att öka tillgängligheten för hörselskadade och döva personer. Textning av program i vilka det talas svenska har dock visat sig öka möjligheten även för t.ex. personer med svenska som andraspråk att tillgodo- göra sig programmen. Översättningstext sänds som huvudregel så att den syns direkt i bilden, medan textning av svenska program även kan sändas med s.k. dold textning. Dold textning sker genom att texten till ett program sänds via text-TV-systemet. Texten blir synlig i TV-rutan genom att tittaren väljer en viss text-TV-sida. Att sända text via text-TV är emellertid inte helt problemfritt. Text-TV-systemet har en begränsad teckenuppsättning och textraderna får vara högst 37 tecken långa. Dold textning måste anpassas till dessa krav, något som inte behövs när det gäller den öppna textningen, eftersom texten då sänds tillsammans med TV-programmet. Nyare digital-TV-mottagare kan använda ett nytt system för textning, kallat DVB-undertext. Detta system, som fungerar även för dold textning, medger i princip vilket typsnitt som helst och TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder kan använda alla typer av specialtecken och även grafiska bilder. Genom DVB-undertext kan flera språkversioner sändas , vilket ger tittaren möjlighet att genom digital-TV-boxen välja vilket språk han eller hon vill ha programmet textat på. Den separata sändningen av texten innebär också att tittaren kan placera texten var han eller hon vill i TV-rutan eller till och med helt välja bort texten. används inte DVB-undertext av något pro- gramföretag som textar på svenska. SVT har tidigare använt tek- niken i sina digitala sändningar, men eftersom inte alla digital-TV- boxar kan förmedla DVB-undertext och då det bl.a. visat sig att kabelnäten inte kan hantera DVB-undertext vid vidaresändning som sker analogt har man valt att övergå till att i stället bränna in texten i bilden. Direktsända program kan som regel inte textas i förväg. Detta innebär att utländskt tal får sändas otextat, medan svenskt tal simultantextas direkt i sändningen genom s.k. direkttextning. I vissa fall kan direkttextningen ske genom att den person som utför textningsarbetet får tillgång till manus innan sändning, så att tex- terna kan författas något i förväg och sedan matas ut manuellt tillsammans med programmet, antingen direkt i bild eller via text- TV. I bl.a. utförs direkttextning med hjälp av dator- program med röstigenkänningsteknik, s.k. tal-till-text. Genom denna teknik förmedlas texten genom att en person läser in det som sägs i programmet i en mikrofon som kopplats till en dator. Det särskilda datorprogrammet omvandlar därefter talet till text, varefter texten sänds till TV-skärmen. De system för tal-till-text som har utarbetats i har en mycket liten felmarginal och tidsförskjutningen mellan talet i sändningen och texten på TV- skärmen är högst begränsad. Liknande datorprogram utvecklas i bl. a. och . erkände som första land i världen teckenspråk som de dövas första språk. Ett TV-program kan sändas på teckenspråk på två sätt. Antingen kan teckenspråk vara det språk som talas i programmet, eller så kan programmet översättas till teckenspråk. Översättning till teckenspråk sker genom att en teckentolk som tolkar dialogen i programmet syns i en del av TV-skärmen. Över- sättningen kan antingen vara öppen, dvs. synlig för alla tittare, eller TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder dold, vilket innebär att endast de tittare som väljer tolkning ser teckentolken i bild. Dold teckenspråkstolkning är ännu under ut- veckling och någon fungerande teknik har ännu inte åstadkommits. Utvecklingen sker framför allt i . Handikapporganisationerna anger ofta störande bakgrundsljud som ett problem när det gäller hörselskadades tillgänglighet till TV-pro- gram. Ljud från omgivningen och pålagd bakgrundsmusik försvårar möjligheterna att uppfatta vad som sägs i programmen. SVT för- klarar orsaken till problemet enligt följande. Ett vanligt förekommande problem är att programmets produ- cent väljer att låta bakgrundsljudet vara högre än vad som är lämp- ligt eftersom han eller hon känner igen texten som skall läsas och därför har lättare att uppfatta den igenom bakgrundsljudet. Produ- centen måste tänka på att texten är helt okänd för tittaren och där- för blir svårare att uppfatta för denne. När det gäller nyhetsinslag påverkas ljudet i sändningen också av valet av inspelningsplats. Ljud från passerande bilar eller annat buller från omgivningen kan störa möjligheten att uppfatta talet. Det är därför viktigt att rätt mikro- fon väljs och att mikrofonavståndet minskas om den omgivande miljön är bullrig. Möjligheten att uppfatta det talade ljudet i en TV-sändning kan också vara beroende av TV-apparatens ljudåtergivning5. Syntolkning eller talad beskrivning innebär att en inspelad röst be- skriver vad som syns i bild i ett TV-program under naturliga pauser i dialogen. På detta sätt kan synintryck förmedlas till synskadade personer. Tjänsten tillhandahålls ännu inte i och det finns än så länge endast ett fåtal digitalboxar som kan ta emot signalen från syntolkning. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Uppläst textremsa, eller talande textremsa, innebär att den text- remsa som finns i bild läses upp och överförs till tittaren i form av en separat ljudkanal. Uppläsningen görs med hjälp av ett dator- program som förmedlar en syntetisk röst. På detta sätt kan framför allt synskadade tittare, men även personer med läs- och skriv- svårigheter, ta del av text som översatts från utländskt språk. Av tekniska skäl kan inte uppläst textremsa sändas med analog teknik. För att uppläst textremsa skall kunna tas emot krävs att mot- tagaren har två digitalboxar. Den ena boxen används för att ta emot bildsignalen och det ljud som tillhör programmet, medan den andra boxen tar emot den ljudkanal som innehåller den upplästa textrem- san. Ljudsignalen från den box som tar emot den talade texten kan sedan anslutas till en separat högtalare eller till en öronsnäcka. Bilden och programljudet spelas således upp i TV-apparaten och den upplästa textremsan sänds till högtalaren eller öronsnäckan. Samtliga digitalboxar som godkänts av Boxer kan ta emot upp- läst textremsa6. 8.4Tillgänglighet i olika programtjänster SVT:s insatser för att göra TV-programmen tillgängliga för per- soner med funktionshinder utvecklas enligt programföretagets public serviceredovisning efter två huvudlinjer; dels skall programutbudet i sin helhet göras mer tillgängligt för människor med olika slag av funktionshinder, dels skall SVT sända program som till innehåll och utformning vänder sig till särskilda grupper. sände SVT TV-program (riks- sändningar och regionala sändningar). I huvudprogramtjänsterna SVT1 och SVT2 sändes ca rikssänd television, varav utgjordes av förstagångssändningar av program med svenskt ursprung. Av sistnämnda program textades , vilket innebar att programföretaget uppnådde målsättningen i sitt sändningstillstånd. Under s.k. prime-time, dvs. mellan och , textades av förstagångssändningarna av svenskt 6 /teknik/textning TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Siffrorna kan jämföras med att av första- gångssändningarna i SVT1 och SVT2 textades 2004 och att text- ningen av förstagångssändningar mellan och under det året uppgick till . var motsvarande siffror . Av SVT:s totala rikssända programutbud på svenska var , textat. Motsvarande siffror var och . Utöver text- ningen av svenska program tillhandahöll över- sättningstext . Textningen av direktsända program ökade jämfört med . Enligt uppgift i public serviceredovisningen be- drivs ett kvalitetsarbete med betoning på god direkttextningskvalitet. SVT har förklarat att programföretagets ambition är att alla förstasändningar av förinspelade egenproduktioner, som är motiverade att texta, skall textas. Produktioner som inte bedöms vara motiverade att texta är t.ex. program för mindre barn och vissa musikprogram. Därutöver direkttextas så gott som alla nyhets- program. Program som produceras av andra är oftast på utländskt språk och översättningstextas. I den mån SVT köper in svenska produktioner textas dessa regelmässigt av SVT:s egna textare. SVT anser att textning i första hand bör äga rum under prime-time, då flest antal personer följer sändningarna. SVT:s textning av förstagångssändningar sker så gott som ute- slutande genom dold textning. De program som försetts med dold text i förstagångssändning är också textade när de sänds i repris. Direkttextning kan inte sparas, vilket innebär att de program som direkttextas i förstagångssändning inte är textade när de sänds i repris. SVT anlitar inte några utomstående företag för att utföra text- ningsarbetet, utan textningen sköts av personer som är anställda hos SVT eller arbetar för programföretaget på frilansbasis. SVT arbetar med att försöka utveckla ett tal-till-text-program för direkttextning. Enligt uppgift från programföretaget är det tek- niskt svårt att utveckla ett tal-till-text-program som håller accep- tabel kvalitet. Svenska är ett litet språkområde och utvecklingen är därför kostsam. Ett fungerande tal-till-text-system anses emellertid vara en förutsättning för att andelen direkttextade program skall kunna öka. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder sände SVT TV-program på teckenspråk, varav avsåg förstagångssändningar. Detta innebar en ök- ning jämfört med , då sändes på teckenspråk, och 2001, då sändes på teckenspråk. sändes ett något mindre antal timmar på teckenspråk, men siffran förväntas vända uppåt igen då det är valår. Uppläst textremsa och syntolkning Tjänsten uppläst textremsa har utvecklats av SVT och tillhandahålls i de digitala utsändningarna av programtjäns- terna SVT1 och SVT2. Tjänsten kan tas emot i digital marksänd- ning. Enligt uppgift från SVT är det operatörsbolagen som avgör om tjänsten skall vara tillgänglig för de hushåll som tar emot sänd- ningarna via kabelnät7. finns inte någon fungerande teknik för att erbjuda uppläst textremsa i nyhetsprogram, men SVT:s målsättning är att kunna läsa in även nyhetssändningar. Syntolkning förekommer inte alls i SVT:s sändningar. För öka hörbarheten i sändningarna och reducera förekomsten av störande bakgrundsljud försöker SVT se till att allt tal är inspelat och redigerat med fullt frekvensomfång. Man försöker också att med elektroniska hjälpmedel komprimera talet, dvs. minska dyna- miken i talet så att det blir lättare att uppfatta8. drevs frågan om störande bakgrundsljud av SVT:s tittarombudsman. införde SVT , som producerar bl.a. programmen Vetenskapsmagasinet, Fråga doktorn och Gokväll, ett långt totalförbud mot pålagd bakgrundsmusik som tal i sina produktioner. Under för- budsperioden utarbetades en ljudpolicy för varje program utifrån programmets målgrupp, sändningstid och programtyp. Ljudpolicyn måste undertecknas av alla programansvariga inför varje inspelning. 7Sveriges televisions public service-redovisning för , s. 44. 8www.svt.se/teknik/textning TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Dessutom har det inrättats ett särskilt rum där producenterna kan lyssna av programmen i hemmiljö innan sändning9. sände UR TV-program, varav , dvs. , var försedda med text. av UR:s totala sändningstid textades på svenska, och textades på andra språk. UR har inte någon sammanställning över hur stor del av pro- gramföretagets utbud som innehållit talad svenska som textats på svenska. UR direktsänder endast enstaka program och brukar programmen textas genom samarbete med SVT. Enligt sina sändningstillstånd skall UR öka sina insatser för att göra programmen tillgängliga för funk- tionshindrade. För att uppfylla kravet har programföretaget ut- arbetat en policy för programtextning, vilken innebär att alla pro- gram som har en målgrupp som är äldre än skall textas. Till följd härav textas allt utom barnprogram i såväl förstagångssändning som reprissändning. UR teckenspråkstolkar enstaka program och programserier, fram- för allt för barn . kommer man att sända ett par teckentolkade programserier för barn. Uppläst textremsa och syntolkning sänder UR inte några program som försetts med uppläst textremsa. Programföretaget följer utvecklingen inom området via SVT och har som ambition att erbjuda tjänsten när det föreligger förutsättningar för det. UR erbjuder inte syntolkning. 9 Musiken tystnar i SVT, artikel i . TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder UR:s producenter och ljudtekniker arbetar efter en särskild hör- barhetspolicy för att reducera störande bakgrundsljud. Policyn, som behandlar ljudinspelning, mixning av program och bearbet- ning, tar uttryckligen hänsyn till funktionshindrade målgruppers behov av hög hörbarhet och tydlighet. För att öka tillgängligheten till TV-programmen producerar UR särskilda text-TV-sidor som skrivs på enklare svenska, s.k. LL- sidor. Dessa sidor är riktade till personer med läs- och skrivsvårig- heter, personer med lättare förståndshandikapp och invandrare som inte fullt behärskar svenska. TV4 textar i genomsnitt av de program som sänds i programtjänsten TV4, vilket i princip motsvarar allt för- inspelat material. Programföretaget uppfyller därmed kravet i sitt sändningstillstånd om att alla icke direktsända svenska program skall textas. Direktsända program, inklusive nyheter och nyhets- programmet Nyhetsmorgon, textas normalt inte. Anledningen till att TV4 inte textar direktsända program är att man inte anser att den teknik som finns för direkttextning håller tillräckligt hög kvali- tet. Enligt det analoga sändningstillståndet skall TV4 utveckla en fungerande metod för direkttextning av nyheter och under till- ståndsperioden påbörja sådana sändningar. I anledning härav under- söker programföretaget möjligheten till tal-till-text- system med röstigenkänning. Tekniken för tal-till-text är emeller- tid dyr och det kostar också pengar att vidareutbilda personal för den nya tekniken. Information om att ett program textas tillhandahålls genom att en symbol med texten sidan 890 visas i bild i början av det textade programmet. TV4 teckenspråkstolkar inte några program och erbjuder inte heller uppläst textremsa eller syntolkning. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder TV3 ingår i mediekoncernen , , som sänder sina programtjänster från . Enligt uppgift från MTG textas TV3:s program av svenskt ursprung i högst begränsad omfattning. De direktsända programmen, vilka utgörs av nyhets- och sportsändningar, textas inte alls och inte heller förinspelade program textas i någon större utsträckning. Anledningen till det begränsade antalet svensktextade program är enligt uppgift från programföretaget att genomförda tittarundersökningar och andra reaktioner från tittarna inte har utvisat något behov av textning av program i vilka det talas svenska. TV3 tillhandahåller inte teckenspråkstolkning, syntolkning eller uppläst textremsa. Kanal sänder liksom TV3 från . Alla förinspelade program textas, oavsett om de är egenproducerade eller har produ- cerats av någon annan. Svenska program textas dolt och informa- tion om att text finns att tillgå tillhandahålls genom en ikon som visas i bild i början av programmet. Av kostnadsskäl textas inte direktsända program. direktsänds dels ett antal fotbollsmatcher, dels ett schemalagt pro- gram . Det schemalagda programmet, , sänds förinspelat varje vardag och är då textat.