sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta resultat ligger också i linje med tidigare studie av företag i och Japan.TPF9FPT Förändring i patenteringsresur- ser förefaller dock vara en faktor som är viktigare för en uppgång än för en nedgång. Detsamma gäller faktorn ökad strategisk bety- delse i branschen. Vad som förutom nedgång i FoU-resurser främst anses ligga bakom en nedgång i patenteringsfrekvensen åren 1998–2004 är en nedgång i patenteringsbenägenheten och en mer selektiv patent- strategi, inriktad mer på patentkvalitet än patentkvantitet. Detta gäller särskilt de stora företagen. För de små och medelstora före- tagen spelar dessutom en minskad betydelse av patent för finansie- ring en väsentlig roll. Detta hänger i sin tur ihop med det minskade utbudet av riskkapital för tidiga faser sedan IT-bubblan brast . 9TP PT Se speciellt Scherer (1983), (1986) och (2000). Dessa studier upp- visar dock branschvariationer, vilka inte varit möjliga att kartlägga i dessa avseenden inom utredningens ram. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.8a Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en nedgång av FA –20041)P (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) (Q4.1a)...which weights did the following factors have as explanations for this Reduction of R&D resources globally a. for business-trend reasons b. for other (e.g. structural) reasons 2.36(3) 1.55(3) Reduction of R&D resources in a. for business-trend reasons b. for other (e.g. structural) reasons 2.27(4) Reduction of patenting resources Decrease in number of patentable inventions per R&D crown 1.45(5) Decrease of patenting propensity per patentable invention 1.73(5) 2U .09(1)U Increase of R&D in areas with fewer possibilities of patenting (e.g. R&D in areas with service or social-science orientation) Change in patent application strategy in the form of: 2.91(2) 1.55(3) c. Increased demands on patent quality instead of patent quantity 3U .09(1)U Change in patents role and economic importance in the form of: a. Lower economic value Less importance for financing of continued R&D 1.82(2) Less strategic importance in the branch of industry Higher total patent-application costs The patents importance compared to other ways of exploiting an invention (secrecy, speed and efficiency in production and marketing etc.) has decreased a. Disclosure through patents is more disadvantageous Change in the product range towards less patent-intensive products c. Shift in comprehensive product generations (e.g. – 4G) d. Reduced government support to R&D e. Increased product specialization (i.e. less product diversification) f. Reduced risk of imitation Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.8b Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en uppgång av FA –20041)P 2)P (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) (Q4.1b)...which weights did the following factors have as explanations for this increase? Increase of R&D resources globally a. for business-trend reasons b. for other (e.g. structural) reasons 2.08(4) Increase of R&D resources in a. for business-trend reasons b. for other (e.g. structural) reasons 2.25(2) Increase of patenting resources 2.67(1) Increase in number of patentable inventions per R&D crown Increase of patenting propensity per patentable invention 2.08(4) Increase of R&D in areas with greater possibilities of patenting Change in patent application strategy in the form of: c. Decreased demands on patent quality to the advantage of patent quantity Change in patents role and economic importance in the form of: Greater importance for financing of continued R&D Greater strategic importance in the branch of industry 2.25(2) Lower total patent-application costs The patents importance compared to other ways of exploiting an invention (secrecy, speed and efficiency in production and marketing etc.) has increased Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. 2) Denna fråga ställdes inte till SMF-urvalet för att hålla ner frågemängden till SMF. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.8c Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en uppgång av FA under 1990-talet1)P P (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) (Q4.2a)...which weights did the following factors have as explanations for this increase during the 1990s? Increase of R&D resources globally a. for business-trend reasons 1.90(2) b. for other (e.g. structural) reasons 2.42(4) 1.80(3) Increase of R&D resources in a. for business-trend reasons b. for other (e.g. structural) reasons 2.58(3) 1.70(4) Increase of patenting resources 2.38(5) Increase in number of patentable inventions per R&D crown Increase of patenting propensity per patentable invention 2.83(2) 2.10(1) Increase of R&D in areas with greater possibilities of patenting Change in patent application strategy in the form of: c. Decreased demands on patent quality to the advantage of patent quantity Change in patents role and economic importance in the form of: Greater importance for financing of continued R&D Greater strategic importance in the branch of industry 2.92(1) 1.70(4) Lower total patent-application costs The patents importance compared to other ways of exploiting an invention (secrecy, speed and efficiency in production and marketing etc.) has increased Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. De främst angivna faktorerna bakom en (utan rangordning) ned- gång i antal FA var: Ökade krav på patentkvalitet i stället för patentkvantitet Minskad patenteringsbenägenhet för var uppfinning Minskade FoU-resurser globalt och i Minskad betydelse för finansiering av FoU (spec. för SMF) Intressant nog kan de främsta angivna faktorerna bakom en ned- gång sammankopplas med en ökad medvetenhet om patentens ekonomiska och strategiska värde samt en ökad förmåga att foku- sera på färre men bättre patent ekonomiskt sett. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Det är vidare värt att notera här vilka faktorer som tillmättes ringa förklaringsvärde för nedgången i patenteringsfrekvens mätt i antal FA. Dessa faktorer var (utan rangordning): Minskning i antal patenterbara uppfinningar per FoU-krona (technological opportunities) för storföretagen Ökning av FoU på områden med färre patenteringsmöjligheter Förändring i patentstrategi mot ökad användning av sekretess Förändring i patents ekonomiska betydelse i form av a)Lägre ekonomiskt värde b)Mindre strategisk betydelse Minskad betydelse av patent relativt andra strategier för att ex- ploatera en uppfinning Förändring i produktportfölj mot mindre patentintensiva pro- dukter Man kan notera att vikten som tillmäts olika förklarings- faktorer är i genomsnitt lägre för SMF jämfört med stora företag. Om denna skillnad är signifikant och vad som ligger bakom är svårt att säga. Närmaste tolkning till hands är att SMF patenterar i lägre utsträckning varför nedgångar i patenteringsfrekvens blir mindre och mer slumpmässiga och därför har bakomliggande faktorer som upplevs som mindre påtagliga. PCT-systemets starka tillväxt har tidigare berörts. Tabellerna 9.9 och 9.10 bekräftar och preciserar denna viktiga utveckling. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Svenska PCT- och svenska EPO-ansökningar åren 1997–2004 Andel av årliga PCT- 1,67%U Andel av årliga PCT- 2,27%U Andel av årliga EPO- 0,61%U Noter: 1) Svensk ansökande betyder svensk innehavare, inte nödvändigtvis svensk uppfinnare 2) Exkluderar PCT-ansökningar till EPO (EURO-Direct) Källa: WIPO-statistik, EPO årsredovisningar 1997–2004 Tabell 9.10 Orsaker bakom en minskad SFA-andel av förstagångsansökningar (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Avgörande vikt) (Q4.3a) Om svenska PRV:s andel av förstagångsansökningar minskade i snitt –2004, berodde detta på: Större användning av PCT- och EPO- ansökningar som FA Mindre benägenhet att välja som prioriterat land (dvs. att välja att lämna in förstagångsansökan i ). Den svenska marknaden har blivit mindre viktig Figur 9.5 visar utvecklingen –2004 av de olika an- sökningsvägar de svarande storföretagen använder. Tillväxten i PCT- och även EP-systemet bekräftas här ytterligare, som den nationella ansökningsvägen krymper i allmänhet, inklusive till svenska PRV. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Figur 9.6 Fördelning av svenska storföretags förstagångsansökningar över olika patenteringsvägar Tabell 9.11 visar antal och andel av svenska storföretags första- gångsansökningar på olika ansökningsvägar. Som framgår av tabel- len är SFA-andelen av förstagångsansökningar tämligen , trots en betydande nedgång i absoluta tal. Även EPO-ansökningars andel är tämligen åren 2000–2004 med en eventuell till- växt för perioden –2005. Tidsserien är dock för kort för att Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Däremot är tillväxten tydlig om än från låga nivåer för andelen PCT-ansökningar som inlämnas till PRV. (No- tera dock att PRVs andel av årliga PCT-ansäkningar globalt stadigt sjunkit från till enligt Tabell 9.9.) Slutligen är andelen förstagångsansökningar som går direkt till amerikanska patentverket tydligt avtagande, medan ande- len som går till övriga icke-svenska patentverk är tämligen kon- stant. Tabell 9.11 Antal förstagångsansökningar på olika vägar för svenska storföretag FA (#) PRV (#) Noter: 1) Prognosticerad siffra Tabell 9.12 visar slutligen att de flesta av de svenska storföretagen anser att PRV och nordiska patentverk erbjuder ett tillräckligt stort utbud av tjänster med tillräcklig kvalitet och kostnadseffektivitet. Utrymmet för förbättringar av PRVs kundnöjdhet bland storföre- tagen är dock som synes betydande. Att cirka en tredjedel eller fler av stora kunder svarar nej på frågorna om kundnöjdhet i Tabell 9.12 är inte tillfredsställande. I studien av patentbyråer framkom emellertid en större tillfredsställelse med PRV i dessa avseenden (se avsnitt 8.10 och Tabell 8.18b). SOU 2006:80 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Svenska storföretags bedömningar av patentverksservice (Skala: Ja = 1, Nej = 0) Genomsnitt(n=31) (Q5.4.3) Erbjuder svenska PRV/nordiska patentverk tillräcklig service 9.5Svenska storföretags patentering i Den markanta nedgången i SFA innebär inte att svenska storföretag i allmänhet har minskat sin patentering på vik- tiga marknader. Tabell 9.13 visar detta vad gäller antal beviljade patent i . Här bör dock noteras att patentbeviljning i som i många andra länder sker i genomsnitt minst ett par ef- ter patentansökan, varför en eftersläpning sker i förhållande till t.ex. konjunktursvängningar och FoU-neddragningar. De tio största svenska patenterarna i Källa: Statistik från USPTO. Ser man däremot på de största svenska patenterarnas andelar av totala antalet beviljade patent i , så har dessa sjunkit (visas inte i tabellen). Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Ser man slutligen på motsvarande rankning av länder utanför för perioden –2003 med avseende på antal beviljade pa- tent i så har legat på plats 10±1 –2003, följt av , och . och har hela legat i topp följt i början av perioden av och och i slutet av perio- den av och (). Tabell 9.14 visar rankningen för i perioden. och har stått för den mest påtagliga klättringen i tabellen. har 2002–2003 klättrat upp på listan till nittonde plats och folkrepubli- ken till tjugonde plats. däremot har legat på plats 17±1. De samlade andel av beviljade USA-patent har också ökat markant jämfört med eu- ropeiska länders samlade andel. Tabell 9.14 De tio topprankade länderna med avseende på beviljade patent i åren 1995, 1999, 2003 Källa: Statistik från USPTO Detta kapitel har beskrivit och analyserat förändringar i svenska företags patenteringsfrekvens och förändringar i antal av svenska PRV mottagna patentansökningar, speciellt antal mottagna första- gångsansökningar. Patenteringsfrekvens kan då som begrepp avse Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? såväl patentansökningsfrekvens som patentbeviljningsfrekvens, där frekvens i regel står för antal . Ett antal faktorer ligger bakom företagens patenteringsfrekvens och patenteringsbenägen- het, dvs. benägenhet att patentera en given patenterbar uppfinning, samt företagens benägenhet att lämna in förstagångsansökningar till PRV. Vid räkning av patentansökningar är det viktigt att åtmin- stone hålla isär de fyra huvudvägar på vilka en ansökan kan lämnas in, dvs. som nationell ansökan i hemlandet eller något utland, EPO-ansökan eller PCT-ansökan. Dessa vägar kan sedan kombine- ras på flera sätt. Stora multinationella företag som t.ex. med stor, interna- tionaliserad FoU och stora patentportföljer internationaliserar i växande utsträckning sitt patenteringsarbete och sina ansöknings- förfaranden. Detta leder allt annat lika till en nedgång i inkomna patentansökningar för patentverk i små länder med många stora multinationella företag som . Statistiken visar också att en nedgång skett för nationella ansökningar i , och med en stadig uppgång i stort sett under hela pro-patent-eran i och samt för PCT-ansökningar. Nedgången i var främst hänförbar till svenska sökanden och till stor del till storföretagens patentering. Den procentuella nedgången var dock grovt sett likartad mellan de ungefär lika stora grupperna patent- sökande företag och individuella uppfinnare. Omsättningen i popu- lationen av sökanden var mycket stor. Av de sökanden som åtminstone –2004 hade inlämnat en förstagångsansökan till PRV så hade enbart lämnat in fyra eller fler år av de sju, dvs. av de sökande lämnade i stort sett in förstagångsansökningar mer sällan än . Flödet av patenterbara uppfinningar för en aktör att ta ställning till blir därmed av stor betydelse. Detta flödes storlek beror främst på FoU-resurser och patenteringsresurser. Nedgången i varierar också mycket med teknikområde med en markant nedgång inom elektroområdet (E-området) . De stora företagen inom detta område – , ABB och TeliaSonera – dominerar nedgången inom detta område liksom nedgången bland de 20 största företagen mätt i antal första- gångsansökningar till PRV –2000. Detta indi- kerar att nedgången mycket berodde på en konjunkturnedgång inom IT- och telekomområdet, dock inte enbart med tanke på öv- riga specifika problem inom främst och . Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Man kan förenklat säga att IT-bubblan brast och därmed också en patentbubbla. ökade konjunkturkänsliga verkstadsfö- retag inom det maskintekniska området (M-området) som , , , och sin patentansök- ningsfrekvens. Om och räknas bort så uppväger uppgången bland M-företagen i stort sett nedgången bland övriga storföretag på 20-i-topp-listan över mest frekventa patenterare hos PRV. En enkätstudie bland de största FoU-tunga företagen med en kontrollgrupp bland SMF visade sedan att förändringar i FoU-re- surser och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom föränd- ringar såväl uppåt som neråt i patenteringsfrekvens för stora såväl som små företag i linje med tidigare studier. Vad som förutom dessa faktorer främst anges som förklaringar till en nedgång i pa- tenteringsfrekvens är en nedgång i patenteringsbenägenhet i form av en mer selektiv och kvalitetsinriktad patentstrategi som i flera företag avlöste en period av kvantitetsinriktad patentering . För SMF spelade dessutom patent en mycket mindre roll för finansiering efter IT-bubblan då riskkapitaltillgången snabbt minskade överhuvudtaget. PRVs kvalitet och kostnadseffektivitet ansågs tillfredsställande av de flesta storföretagen. PRVs andel av deras förstagångsansök- ningar har också varit i stort sett – 2004, som USPTOs andel har sjunkit betydligt. Andelen PCT-ansökningar har också växt bland storföretagen i perioden och av dessa ansökningar gick de flesta till PRV. PRVs andel av PCT-ansökningarna har dock sjunkit. Svenska storföretag har i genomsnitt inte minskat sin patente- ring i i någon väsentlig omfattning –2004 i absoluta tal, däremot andelsmässigt. har också i stort sett behållit sin 10e plats bland högfrekventa patenterare i . Däremot har flera klättrat upp på listan – , , och – och dominerar tillsammans med och över länder. Kapitel 10: Diskussion och allmänna rekommendationer Kapitel 11: Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 10Diskussion och allmänna rekommendationer Detta och följande kapitel redovisar utredningens rekommendatio- ner. Rekommendationskapitlen är utformade för att kunna läsas i stort sett fristående från övriga kapitel. Ett antal allmänna utgångspunkter och principer har legat till grund för utredningens rekommendationer. Dessa kommer att ut- vecklas närmare i sitt sammanhang men sammanfattas här i kort- het: 1.Den svenska staten (och stater i övrigt) liksom företag och marknader får ändrade och även nya roller i en alltmer kun- skapsbaserad och internationaliserad ekonomi, med förändrade ekonomiska institutioner och styrsystem (governance structu- res) i omvärlden. Detta kräver en aktivare statlig ekonomisk politik och en närmare samverkan med det svenska näringslivet på olika såväl traditionella som nya plan (t.ex. vad gäller statligt entreprenörskap). 2.Patent- och IP-frågorna bör integreras med frågor rörande in- novationer, affärsutveckling/entreprenörskap och tillväxt såväl politiskt som i näringslivet. 3.Rekommenderade åtgärder bör ha karaktär av investeringar i tillväxt och välfärd för framtida – inte nutida – konsumtion. (Patenträtter och andra immaterialrätter har också långa livs- längder, t.ex. upp till för en patenträtt.) 4.Rekommendationer bör utformas för såväl regering/politiker som för företag/företagsledare. 5.Beprövade modeller från andra länder och områden bör utnytt- jas. 6.Existerande institutioner bör utnyttjas i första hand. Diskussion och allmänna rekommendationer 7.En ansats med många rekommendationer, också av kulturska- pande karaktär, är att föredra framför ett fåtal koncentrerade punktåtgärder. 8.Finansiering av rekommenderade åtgärder bör ske med en blan- dad finansieringsansats bestående av öronmärkning i existe- rande budgetar, rationalisering, särskild ny budget, samfinansi- ering, donationer (av tid, pengar), m.m. Rekommendationerna är grupperade i: Allmänna rekommendationer (kapitel 10) Speciella rekommendationer (kapitel 11) Övriga rekommendationer (bilaga 14) De allmänna rekommendationerna i kapitel 10 är av vittomfattande natur, vilket motiveras av patent- och IP-frågornas generiska natur i en kunskapsbaserad ekonomi och deras nära och ömsesidiga sam- band med innovations- och tillväxtfrågor. Att behandla sambandet mellan patentering och tillväxt var också en huvuduppgift för ut- redningen. De speciella rekommendationerna i kapitel 11 avser utredningens två första uppgifter. De övriga rekommendationerna i bilaga 14 är inte av samma dignitet men är likväl relevanta. De har samlats ihop från olika interna och externa källor inom ramen för utredningen, vilka också redovisas i bilagan. De ger också ytterligare detaljering av rekommendationerna i kapitel 10 och 11. Diskussion och allmänna rekommendationer 10.2Förändrad ekonomi – förändrade roller Framväxten av en alltmer kunskapsbaserad och internationaliserad ekonomi för med sig ökade svårigheter att upprätthålla statiskt och dynamiskt effektiva marknader. Så kallade market failures av tra- ditionella slag blir då alltmer vanliga och viktigaTPF1FPT. Detta innebär inte att statlig politik av traditionella slag (regelutformning, inter- ventioner) blir en automatisk lösning. Man kan inte förvänta sig att sådan politik kan perfekt korrigera marknadens misslyckanden. Lika lite som man kan förvänta sig perfekt marknadsstyrning och företagsstyrning kan man förvänta sig perfekt statlig styrning. Vad man snarare kan förvänta sig är också att statliga misslyckanden eller otillräckligheter blir alltmer vanliga och viktiga tillsammans med marknadsmisslyckanden. Förekomsten av dylika misslyckan- den torde öka helt enkelt därför att en alltmer kunskapsbaserad och IP-orienterad ekonomi å ena sidan skapar större utvecklingsmöj- ligheter men å andra sidan blir svårare att styra med tydlig effekti- vitet mot accepterade välfärdsmål i samband med att olika utveck- lingsmöjligheter tas tillvara. Svårigheterna, men också möjlighe- terna, ökar dessutom på grund av en tilltagande internationalisering och globalisering av ekonomin med större beroenden mellan stater, företag och andra aktörer (t.ex. non-governmental organizations – NGOs – m.fl.). Härutöver tillkommer svårigheter att fastställa samhälleliga välfärdsmål och få acceptans för dessa, svårigheter som också torde öka med ökad kunskaps- och IP-orientering av en alltmer internationaliserad ekonomi.TPF2FPT Argumenten kring dessa förhållanden kan naturligtvis diskuteras och utvecklas. Här räcker det med att påpeka det övergripande be- hovet av en omprövning av statens roller i en alltmer kunskapsba- serad och internationaliserad ekonomi. Detsamma gäller näringsli- vet liksom aktörer i övrigt i det ekonomiska systemet. 1TP PT Begreppet marknadsmisslyckande (market failure) avser fall där marknadsmekanismer misslyckas med eller är otillräckliga för att tillskapa samhällsekonomiskt önskvärda effekter. Marknader för informationshandel i allmänhet, dvs. inte bara marknader för att handla med information av teknisk karaktär, är ett viktigt exempel härpå. Allteftersom kunskap och information blir viktigare inslag i ekonomin och marknadsstorleken växer genom internationalisering och tillväxt så ökar följdriktigt frekvens och omfattning av dylika marknadsmisslyckanden. Statliga åtgärder för att korrigera marknadsmisslyckanden är heller inte perfekta som regel, varför man på motsvarande sätt kan tala om statliga misslyckanden eller otillräckligheter (governmental failures). En samlingsterm för dessa misslyckanden är governance failures. I grund och botten är produktion och distribution av information och kunskaper helt enkelt svårstyrda aktiviteter och samhällsekonomiskt effektiva styr- mekanismer svåra att tillskapa. 2TP PT Svårigheterna kan jämföras med svårigheterna att exploatera en nyupptäckt naturresurs i havet eller rymden eller en nyupptäckt kontinent på ett välfärdsekonomiskt acceptabelt sätt. Diskussion och allmänna rekommendationer behöver nya samverkansformer mellan staten och näringslivet prö- vas, också för att bereda en återkommande omprövning av roller och samverkan. Dessa behov är stora och kommer att förstärkas i många länder, men speciellt i ett litet globaliseringsberoende land som . Behoven förstärks ytterligare av stora skatteuttag med nationella skattebaser för att finansiera en offentlig produktion av tillväxt- och välfärdsskapande tjänster, inklusive kunskapsbaserade tjänster. Det intellektuella kapitalets mobilitet och volatilitet för- svårar dessutom nationell skattefinansiering. Kopplingen till skat- tepolitiken blir därmed stark och ofrånkomlig i ett arbete med att förändra roller i en ändrad ekonomi. 10.3Bygg upp en nationell kultur för IP och affärsutveckling/entreprenörskap Att bygga upp kulturer i ett nationellt sammanhang för ekono- miska syften kan med all rätt förefalla diffust och svårt.TPF3FPT har kulturella faktorer stor relevans som förklaringsfaktorer bakom ekonomisk framgång såväl nationellt som i enskilda företagssam- manhang. I vissa avseenden går faktiskt kulturer att påverka, bygga och förändra inom företag och nationer, även om det är mödosamt och går långsamt. Exempel från visar på vikten av en patent- kultur både på nationell nivå och på företagsnivå samt hur en sådan har kunnat utvecklas och medvetet påverkas historiskt. Detsamma kan sägas om en kvalitetskultur med angreppssätt som total qua- lity management (TQM). Kvalitetsområdet utgör ett exempel på en nationell satsning i kulturbyggande syfte i .