sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — Kvinnor som vill få anställning som yrkes- eller reservofficerare eller under höjd beredskap vill tjänstgöra i befattningar som kräver lång grundutbildning kan genomgå militär grundutbildning eller civilpliktsutbildning längre än . Enligt lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning kan kvinnor som är svenska medborgare efter en frivillig antagningsprövning skrivas in för att fullgöra sådan totalförsvarsplikt. Antagningsprövningen motsvarar den mönstring som män ge- nomgår. En kvinna skall antas till grundutbildning om hon är lika lämpad som de män som vid samma tillfälle genomgår mönstring (3 §). Det ställs således samma fysiska och psykiska krav på kvin- nor och män. Den kvinna som – efter skäligt rådrum – lämnat samtycke till att genomgå lämplig grundutbildning kan skrivas in för värnplikt eller civilplikt med lång utbildning. Kvinnor kan skrivas in för samma befattningar som män. Därefter omfattas de i alla avseenden av samma bestämmelser som de män som skrivs in för motsvarande utbildningar (5 §). I detta avsnitt redogörs för studier om förekomsten av sexuella tra- kasserier i Försvarsmakten samt om homosexuellas situation där. Dessa studier tar sikte på såväl anställd personal och de som ge- nomgår utbildning inom totalförsvaret som totalförsvarspliktiga. Det anges särskilt när undersökningsresultaten avser andra perso- nalkategorier än totalförsvarspliktiga, t.ex. yrkesofficerare. Vidare redovisas en forskningsrapport om skillnader i provresultat vid mönstring mellan personer ur olika etniska grupper och en rapport från om diskriminering av värnpliktiga.41 41 Det förekommer även annan forskning som berör frågor om diskriminering inom totalför- svaret som i huvudsak inriktas på kvinnors situation i det militära försvaret. Se t.ex. , Diskurser kring kvinnor i uniform – Om attityder till kvinnor som officerare och värnpliktiga bland män i Försvarsmakten samt och , Jakten sätter på Attacken, Försvarshögskolan – ILM, serie F:20, 2001 respektive ILM 2002. Sexuella trakasserier i Försvarsmakten genomfördes en studie om förekomsten av sexuella trakasserier inom Försvarsmakten.42 Studien genomfördes genom enkäter som ställdes till samtliga kvinnliga officerare, aspiranter och värnpliktiga samt ett urval civil- anställda kvinnor (resultaten avseende de senare redovisas inte vi- dare här). Enkäterna innehöll frågor om upplevelser av sexuella tra- kasserier från chefer, arbetskamrater och värnpliktiga. I undersökningen angavs sexuella trakasserier enligt två olika de- finitioner. En äldre definition var ovälkomna närmanden eller kränkande anspelningar på sådant som man allmänt förknippar med sex. Med den andra definitionen avsågs med sexuella trakasserier sådant ovälkommet uppträdande av sexuell natur, eller annat oväl- kommet uppträdande grundat på kön, som kränker arbetstagarens integritet i arbetslivet. Resultatredovisningen omfattade svaren från 331 officerare och officersaspiranter och 236 värnpliktiga. Andelen av de tillfrågade som svarade uppgick till officerare och aspiranter och värnpliktiga. Resultatet visade att hade 22 pro- cent av officerarna, aspiranterna och de värnpliktiga utsatts för sexuella trakasserier enligt den äldre definitionen. hade av officerarna och aspiranterna nå- gon gång utsatts för sådana trakasserier (värnpliktiga ingick inte i mätningen ). I enlighet med den utvidgade definitionen hade en betydligt större andel, av officerarna och aspiranterna, utsatts för sexuella trakasserier. Som exempel på trakasserier angavs ovälkomna sexuella anspel- ningar och kommentarer, nedsättande och förlöjligande omdömen samt medvetet osynliggörande. Det uppgavs att såväl chefer som arbetskamrater och värnpliktiga stått för trakasserierna. Enligt rapporten visar resultatet att kvinnor inom Försvarsmak- ten var utsatta för sexuella trakasserier i betydligt högre utsträck- ning än vad genomsnittet var bland samtliga sysselsatta kvinnor under angivna perioder. genomfördes en uppföljande studie av Försvarshög- skolan om sexuella trakasserier i Försvarsmakten.43 42 Rapport om förekomst av sexuella trakasserier inom försvaret. SCB Programmet för ar- betsmiljöstatistik. Uppdragsgivare , Ledarskapsinstitutionen. Studien genomfördes genom enkäter ställda till samma personal- kategorier som i den tidigare studien. Undersökningsgrupperna omfattade 484 kvinnliga yrkesofficerare och officersaspiranter samt 370 kvinnliga värnpliktiga. Svarsfrekvensen var respek- tive . Enkäterna innehöll ett modifierat frågeformulär i förhållande till den tidigare studien. Frågan om upplevelse av sexuella trakasserier i enlighet med den utvidgade definitionen var dock densamma. Resultaten visade att färre kvinnor angav att de blivit utsatta för sexuella trakasserier än undersökning. angav av yrkes- officerarna och officersaspiranterna att de upplevt sexuella trakas- serier. Av de tillfrågade värnpliktiga angav att de upplevt sexuella trakasserier de fullgjort värnplikten. En delrapport angående en uppföljande studie om sexuella tra- kasserier i Försvarsmakten utförd av Försvarshögskolan redovisa- des 2005. Av rapporten framgår bl.a. att andelen kvinnliga officera- re som har upplevt sexuella trakasserier minskat. Vad avser kvinnli- ga värnpliktiga är andelen som upplevt sådana trakasserier i stort oförändrad inom givna tidsramar. Situationen för homosexuella i Försvarsmakten I syfte att belysa förhållandena för och attityderna till bl.a. homo- och bisexuella i fråga om bl.a. totalförsvarsplikten redovisades 2003 rapporten och utsatthet – en studie genomförd som ett led i arbetet att motverka diskriminering eller kränkande särbe- handling beroende av sexuell läggning.44 Undersökningen vände sig bl.a. till ett urval dels av personer bosatta i , dels av cirka 1 000 värnplikti- ga. Av de senare var svarsfrekvensen , vilket motsvarade undersökningens största bortfall. Det konstaterades i rapporten att det stora svarsbortfallet i den- na del medför att resultaten inte utan vidare kan generaliseras till att gälla samtliga värnpliktiga och att resultaten måste tolkas med mycket stor försiktighet. 43Studien redovisades i Rapport avseende FM undersökning avseende sexuella tra- kasserier. Försvarshögskolan, och Management, 2003 (ej publi- cerad). 44SCB, Programmet för arbetsmiljöstatistik och , 2003. Resultaten i rapporten bygger på en enkätundersökning innefattande frågor bl.a. om arbetsmiljö och diskriminering (begreppet diskriminering definierades inte enkäten). På frågan om det förekommer diskriminering eller trakasserier på grund av sexuell läggning på arbetsplatsen var det cirka 29 pro- cent av de värnpliktiga som ansåg att detta förekommer i form av nedsättande eller förlöjligande omdömen om homo- och bisexuella i allmänhet. Motsvarande andel i befolkningsurvalet var nio pro- cent. av de värnpliktiga uppgav att det före- kommer diskriminering eller trakasserier mot en homo- eller bi- sexuell arbetskamrat. Motsvarande andel i befolkningsurvalet var . Hälften av de värnpliktiga instämde i påståendet att det finns ar- betskamrater som har fördomar mot homo- och bisexuella och fyra av tio i att deras arbetskamrater skulle föredra att slippa samarbeta med homo- eller bisexuella män. Samma andel värnpliktiga uppgav att de har arbetskamrater som anser att homo- och bisexuella män inte är lämpade att arbeta inom yrket. Under redovisades studien villkor i arbetslivet.45 Denna studie redovisades i syfte att utveckla fråge- ställningar och teoretiska utgångspunkter för en större forsknings- insats om homo- och bisexuellas villkor i arbetslivet. Studien genomfördes genom djupintervjuer med bl.a. homosex- uella anställda inom Försvarsmakten. De anställda inom Försvarsmakten som intervjuades uttryckte att arbetsmiljön för homosexuella i Försvarsmakten upplevs som negativ. Som exempel angavs att kollegor vägrat att hälsa på en homosexuell, att grova skämt om homosexuella förekommer, att öppet homosexuella hindrats i karriären eller omplacerats och att homosexuella värnpliktiga utsatts för trakasserier.46 Skillnader mellan personer med olika etnisk tillhörighet vid psyko- logiska undersökningar vid mönstring Med syfte att antalsmässigt beskriva utfallet vid mönstringen för svenskar och invandrare genomfördes en studie vid Försvars- högskolan.47 45Karlstads universitet, Jämställdhetscentrum, Arbetsrapport . 46De två studierna genomfördes inom ramen för projektet , som finansierades genom EU:s Equalprogram. 47Mönstring och uttagning till plikttjänst och dess relation till provresultat och psykologbe- dömningar – en jämförelse mellan svenskar och invandrare, Försvarshögskolan, ILM, serie F:21, 2002. Indelningen svenskar och invandrare skedde mot bakgrund av födelseland för föräldrar och barn. Med svenskar avsågs personer födda i med minst en förälder född i samt personer födda utomlands med båda föräldrar födda i . Med andra generationens invandrare avsågs personer födda i med båda föräldrarna födda utom- Studien omfattade svenska medborgare, män födda –1983, folkbokförda i . I rapporten redovisades resultat från psyko- logiska undersökningar vid mönstringen. Resultat från psykologens tjänstbarhetsbedömning samt medicinska undersökningar och fy- siska tester ingick inte i rapporten. Av rapporten framgår bl.a. att svenskar vid mönstringen uttas i högre utsträckning till befälsbefattningar som värnpliktiga än första och andra generationens invandrare. I vilken del av världen första generationens invandrare är födda har enligt rapporten betydelse för i vilken grad de blir uttagna till plikttjänst. Resultaten visar att personer från , och blir uttagna i mindre utsträckning än personer från t.ex. övriga eller . Resultat i olika psykologiska prövningsvariabler som används vid mönstringen, t.ex. plikttjänstförmåga, studerades i syfte att finna förklaringar till att invandrare är underrepresenterade bland de ut- tagna. Resultaten visade att svenskar presterar bättre än de övriga grupperna. I det s.k. inskrivningsprovet48 visade de verbala proven störst skillnad, spatiala och induktiva prov mindre. I rapporten anfördes att det vid beaktande av olika bakgrunds- fakta som t.ex. utbildningsnivå visade sig att eftergymnasial utbild- ning hos föräldrarna och egen studieförberedande gymnasielinje ökar sannolikheten för befälsuttagning oavsett etnisk bakgrund. En annan omständighet som påverkar möjligheten att bli uttagen är hur länge personen vistats i . Ju senare den som räknas till första generationens invandrare har kommit till , i desto mindre utsträckning blir personen uttagen. I rapporten pekades på andra möjliga orsaker till skillnaderna, bl.a. annat modersmål än svenska, kulturella skillnader och attityd till testsituationen. Enligt rapporten påverkar även faktiska erfa- renheter av krig och liknande erfarenheter motivationen till plikt- tjänst vilket i sin tur kan påverka testresultaten. Det framhölls i rapporten att motivationen hos de mönstrande inte kunnat mätas i denna undersökning och hänvisades därför till en tidigare undersökning av . Denna enkätundersök- ning, som besvarades av 8 700 mönstrande –1996, lands samt personer födda i med modern född utomlands och faderns födelseland okänt. Med första generationens invandrare avsågs personer födda utomlands med minst en förälder född utomlands eller båda föräldrarnas födelseländer okända. 48 som studien omfattade användes det s.k. I-prov men även två äldre versioner av inskrivningsprov. visade bl.a. att fler svenskar än främst första generationens invand- rare var positiva till plikttjänst. Svenskar blev även i större ut- sträckning än invandrare uttagna till plikttjänst.49 presenterade 2001 rapporten Den intoleranta För- svarsmakten. Resultaten i rapporten grundar sig på en telefonundersökning som omfattade 500 slumpvis utvalda värnpliktiga. Av de uppringda var svarsfrekvensen . De utvalda fick besvara frågor bl.a. om sin uppfattning om det förekommer diskriminering av värnpliktiga som tillhör minoriteter i Försvarsmakten. Diskriminering angavs i undersökningen som nedsättande kommentarer eller annan särbehandling. Minoriteter angavs som kvinnliga värnpliktiga, värnpliktiga med utländsk härkomst och öppet homosexuella och bisexuella värnpliktiga. Resultaten visar att en utbredd uppfattning bland de tillfrågade var att det förekommer diskriminering av de tre angivna grupperna och att såväl värnpliktiga som befäl står för nedsättande kommen- tarer etc. En majoritet av de tillfrågade () ansåg att homo- och bisexuella är mest utsatta för diskriminering. Skälen för vårt förslag De undersökningar och andra erfarenheter vi tagit del av visar att det förekommer diskriminerande trakasserier mot totalförsvars- pliktiga. De tydligast dokumenterade exemplen avser värnplikten och rör sig om sexuella trakasserier och trakasserier mot personer med homo- eller bisexuell läggning. Vid inskrivning till värn- eller civilplikt kan tillämpning av meto- derna att mäta fysisk och psykisk kapacitet och kraven i dessa avse- enden typiskt sett försvåra för totalförsvarspliktiga som tillhör vis- sa grupper att tjänstgöra i en befattning i totalförsvaret. Som ex- empel på sådana metoder och normer kan anges att utformningen 49 Uppdrag 68, . I undersökningen definierades första generationens invandrare som personer födda utomlands, andra generationens invandrare som personer födda i , med minst en förälder född utomlands och svenskar som övri- ga svenska medborgare. av provet för att mäta muskelstyrka och de krav i detta avseende som ställs för att komma i fråga för en befattning med värn- eller civilplikt typiskt sett kan innebära ett missgynnande av kvinnor.50 Vi vill här även peka på den studie som visar skillnader i resultat mellan olika etniska grupper vid inskrivningsprovet. Dessa skillna- der påverkar enligt studien möjligheten bl.a. att bli uttagen i befäls- Behovet av diskrimineringsskydd för totalförsvarspliktiga har uppmärksammats i lagstiftningsärenden rörande personalförsörjningen till totalförsvaret. Det har framhållits att kraftfulla åtgärder bör vidtas för att motverka sexuella trakasserier och andra former av diskriminering inom totalförsvaret (jfr För- svarsutskottets betänkanden /02:FöU7 och 2003/04:FöU3). Den försvarspolitiska inriktningen för det fortsatta arbetet i fråga om jämställdhet och diskriminering är att forma ett försvar som – med respekt för mänskliga rättigheter – välkomnar alla oavsett t.ex. etnisk tillhörighet eller sexuell läggning (prop. 2004/05:5). Det kan konstateras att det finns skydd mot diskriminering för yrkes- och reservofficerare och andra anställda i totalförsvaret. Detta skydd finns i jämställdhetslagen (diskrimineringsgrunden kön) samt arbetsrättsliga diskrimineringslagar som om- fattar diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Enligt vår mening bör lagstiftningsåtgärder vidtas för att skyddet mot diskriminering för totalförsvarspliktiga så långt det är möjligt skall jämställas med det skydd som omfattar den anställda persona- len inom totalförsvaret och som gäller på andra samhällsområden. Det innebär att åtgärder bör övervägas som medför diskrimine- ringsskydd omfattande såväl förhållanden vid inskrivning för be- fattning med värn- eller civilplikt som vid fullgörandet av sådan totalförsvarsplikt. Ett utvidgat diskrimineringsskydd för totalförsvarspliktiga får ses som ett betydelsefullt komplement till det arbete för lika rät- tigheter och möjligheter i totalförsvaret som pågår hos samt hos Försvarsmakten och övriga myndigheter som utbildar totalförsvarspliktiga. Det är inte minst av betydelse att ytterligare ansträngningar görs för att se över normer och metoder som till- 50Jfr överväganden kring metoden att mäta fysisk kapaci- tet vid den frivilliga antagningsprövningen (SOU 2001:23). 51Mönstring och uttagning till plikttjänst och dess relation till provresultat och psykologbe- dömningar – en jämförelse mellan svenskar och invandrare, Försvarshögskolan, ILM, serie F:21, 2002. lämpas vid mönstring och annan antagning och vid fullgörandet av totalförsvarsplikt som osakligt kan utgöra hinder för t.ex. kvinnor och för personer som tillhör etniska minoritetsgrupper att delta i verksamheten. Vi vill här anföra att åtgärder som kan få till följd att omotivera- de hinder för kvinnor att antas till och att fullgöra värn- eller civil- plikt utmönstras kan ses som ett bidrag till jämställdhetsarbetet i totalförsvaret. Inte minst kan sådana åtgärder bidra till strävandena mot att nå det prioriterade målet att öka antalet kvinnliga officerare i Försvarsmakten (jfr prop. 2004/05:5). Vi vill i detta hänseende framhålla vikten av fortsatt översyn av de fysiska befattningskraven för värn- och civilplikt och av metoderna för att mäta fysisk kapaci- tet. Kraftfulla åtgärder bör dessutom vidtas för att bekämpa sexuel- la trakasserier och för att förbättra utformningen av uniformer, an- nan personlig utrustning och hygienlokaler för kvinnor som fullgör värn- eller civilplikt. Ett nytt förbud mot diskriminering Vi föreslår att en bestämmelse om förbud mot diskriminering i frå- ga om värn- och civilplikt införs i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Förbudet bör omfatta diskri- mineringsgrunderna kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Med diskriminering avses liksom inom lagens övriga tillämpnings- områden direkt diskriminering, indirekt diskriminering, trakasseri- er som har samband med de angivna diskrimineringsgrunderna, sexuella trakasserier (dvs. trakasserier som är av sexuell natur) och instruktioner att diskriminera (se närmare kapitel 5 om diskrimine- ringsbegreppet). Totalförsvarspliktiga bör erhålla skydd mot diskriminering i de av- seenden han eller hon berörs av regelverket kring värn- och civil- plikten och inte enbart i särskilt angivna situationer. Diskrimine- ringsförbudet bör därför utformas på ett generellt sätt så att den verksamhet i totalförsvaret som kan hänföras till värn- och civil- plikten omfattas av den föreslagna bestämmelsens tillämpningsom- råde. Den föreslagna bestämmelsen avses innefatta all verksamhet som har samband med dels mönstring eller annan antagning till totalför- svarsplikt i befattning med värn- eller civilplikt, dels fullgörande av sådan totalförsvarsplikt. Den tidigare lämnade beskrivningen av värn- och civilplikten bildar med det synsättet de yttre ramarna för bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelsen skall således inte tillämpas på arbetsrättsliga förhållanden, situationer som skall hänföras till utbildningsväsendet, deltagande i hemvärnet eller i fri- villigorganisationer eller andra verksamheter i totalförsvaret som inte kan hänföras till regleringen kring totalförsvarsplikten. Såvitt avser mönstring eller annan antagning bör förbudet gälla dels vid mönstring eller annan utredning om personliga förhållan- den, dels vid frivillig antagningsprövning för kvinnor. Bestämmelsen avses omfatta den verksamhet som äger rum främst hos . Sådan utredning kan utföras även av t.ex. en kommun som har behov av totalförsvarspliktiga. Diskriminerings- skyddet bör innefatta det inledande skedet med kallelser och andra åtgärder i anledning av inställelse till mönstrings- eller antagnings- förrättningen, förhållanden vid förrättningen som sådan t.ex. i fråga om bemötandet av totalförsvarspliktiga, beslut och åtgärder i fråga om vite och tvångsmedel mot den enskilde – t.ex. hämtning till för- rättningen – och den verksamhet som omfattar inskrivning till värn- eller civilplikt. Vad avser fullgörande av värn- eller civilplikt bör förbudet gälla till förmån för den som skrivits in för tjänstgöring i befattning med värn- eller civilplikt eller skrivits in i utbildningsreserven. Skyddet bör gälla den verksamhet som bedrivs hos Försvarsmak- ten och andra myndigheter som utbildar värn- och civilpliktiga i fråga om grund- och repetitionsutbildningen samt vid beredskaps- och krigstjänstgöring. Skyddet bör dessutom gälla verksamheten hos och andra myndigheter som har samband med att totalförsvarspliktiga fullgör värn- eller civilplikt. Den huvudsakliga delen av värn- och civilplikten utgörs av grundutbildningen samt av repetitionsutbildningen hos Försvars- makten och andra myndigheter som utbildar totalförsvarspliktiga. Bestämmelsen avses gälla som den totalförsvarsplik- tige fullgör värn- eller civilplikt eller - med ett annat uttryck – är 52 Jfr förordningen (1996:927) med bestämmelser om Försvarsmaktens personal angående indelningen av militär och civil personal inom Försvarsmakten. tjänstgöringsskyldig, vilket inbegriper fritid och annan tid då värn- eller civilpliktiga inte är i tjänst.53 Som exempel på verksamhet som har samband med fullgörande av värn- eller civilplikt kan anges uppgifter att utfärda inkallelser till tjänstgöring, att pröva frågor om uppskov, att under pågående utbildning pröva frågor om ändring av inskrivningsbeslut och avbrott från tjänstgöring och att efter fullgjord utbildning be- sluta om krigsplacering. Det skall påpekas att förmåner för totalförsvarspliktiga som föl- jer av 8 kap. lagen om totalförsvarsplikt – inbegripet tillämpning av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och andra bestäm- melser om ersättning till den som skadas i totalförsvaret – till stor del faller under det förbud mot diskriminering som gäller socialför- säkringen och anslutande bidragssystem i 11 § i den nuvarande la- gen (2003:307) om förbud mot diskriminering (jfr avsnitt 6.11).54 Den nu föreslagna bestämmelsen bör omfatta förmåner och er- sättningar m.m. som inte kan hänföras till socialförsäkringen och anslutande bidragssystem i den nya lagen om förbud och andra åt- gärder mot diskriminering. Som exempel kan nämnas de utbild- ningsansvariga myndigheternas ansvar för rehabilitering av den to- talförsvarspliktige som skadats under mönstring eller tjänstgöring (8 kap. 6–10 §§ lagen om totalförsvarsplikt). I likhet med vad som gäller på andra områden bör diskrimine- ringsförbudet träffa beslut, ärendehantering, annat faktiskt hand- lande, underlåtenhet att handla, omotiverat förhalande av hand- läggning och trakasserande bemötande av den enskilde. Det skall anmärkas att det i regel torde vara fråga om myndighetsutövning när det vidtas åtgärder gentemot totalförsvarspliktiga. Detta är dock inte är ett krav för att diskriminering skall kunna konstateras. Det föreslagna förbudet skapar inte någon rätt att fullgöra värn- eller civilplikt i en viss befattning. Den som inte uppfyller allmänt tillämpade och accepterade, icke diskriminerande kriterier eller krav för att fullgöra värn- eller civilplikt kan inte via diskrimineringsför- budet hävda en sådan rätt. Förbudet skall träffa endast otillbörliga 53Jfr 5 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt angående de skyldigheter som åligger den som fullgör värn- eller civilplikt. 2002/03:65 s. 144 f. Angående verkställighetsföreskrifter till 8 kap. lagen om total- försvarsplikt; se förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. förfaranden eller rutiner som innebär att personer som har en an- knytning till någon av de skyddade grupperna missgynnas. Diskri- mineringsförbudet påverkar således inte de befattningskrav eller bestämmelser i övrigt som styr värn- respektive civilplikten om de sakligt kan motiveras. Pliktlagstiftningen innehåller bestämmelser som innebär tjänstgöringsskyldighet för totalförsvarspliktiga som antagits till tjänstgöring. Vår bedömning är att dessa förhållanden inte påverkar utformningen av ett diskrimineringsförbud på detta område. Vid en prövning mot diskrimineringsförbudet får här som i andra fall bedömas om en viss behandling har inneburit att en en- skild kan sägas ha missgynnats av skäl som har samband med en skyddad diskrimineringsgrund.