sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Mellanskogskötsel innebär att på samma areal avverkas vissa träd tidigt och andra lämnas att bli fullstora. Metoden var vanlig i som lågskogsskötsel och viktig för att inom samma område kunna producera såväl ved som virke för olika byggnadsändamål. Skogsbrukssättet är inte aktuellt i . Högskogsskötsel innebär att träden avverkas när de är fullvuxna, eller mogna. Högskogsskötsel är det dominerande skogsbrukssättet i världen och delas in i trakthyggesbruk och kontinuitetsskogsbruk eller blädning. Trakthyggesbruk är den dominerande brukningsformen i industriskogsbruket med det s.k. plantageskogsbruket som den mest produktionsintensiva skötsel Bilaga 5 SOU 2006:81 360 formen. Svenskt skogsbruk och svensk skogspolitik är inriktat mot trakthyggesbruk. Trakthyggesbruk Trakthyggesbruk kan bedrivas i en mängd olika former vad gäller skötselåtgärder, intensitet, val av trädslag m.m. Det innebär att det även inom ramen för trakthyggesbruk finns utrymme för variation. Det vanligaste sättet att sköta skog i är plantering av gran eller tall på en kalavverkad föryngringsyta, följt av röjning efter sju till . Därefter följer en till fem gallringar samt slutavverkning. Skogsforskningen har under åtminstone byggt upp en gedigen kunskap om detta skogsskötselsystem och kunskapen om denna form av skogsskötsel är därför god. Fortsatt produktionsforskning och kunskapsutveckling är inriktad mot hur produktionen kan höjas genom såväl intensivare skötsel (gödsling, utveckling av plantor, markberedning m.m.) som genom genetisk förädling. Naturlig föryngring Naturlig föryngring med fröträd är en vanlig föryngringsform för tall och den absolut dominerande metoden för föryngring av bok även om detta sker på begränsade arealer. När det gäller naturlig föryngring med fröträd finns relativt god kunskap om och erfarenhet av standardmetoder för både tall och bok. Det gäller exempelvis lämpligt antal fröträd per hektar, vilka marker som är lämpliga för naturlig föryngring m.m. Dock tillämpas varianter, exempelvis en form av naturlig föryngring där fröträden avvecklas stegvis eller s.k. beståndsföryngring där befintlig föryngring används för att skapa en ny generation skog. För dessa varianter finns lokal erfarenhet men kunskap och vetenskaplig erfarenhet saknas. Naturlig föryngring utan fröträd Det mest extensiva sättet att bruka skog är att efter slutavverkning lämna hygget utan åtgärd. eller senare kommer ny skog. I sker detta oftast i strid med gällande skogsvårdslagstiftning SOU 2006:81 Bilaga 5 361 men omfattningen har ökat sedan lagstiftningen liberaliserats och tillsynen minskat. Metoden har tillämpats i länder som bedrivit s.k. exploaterande skogsbruk. I exempelvis finns stora områden med tät slanig lövskog på de arealer där man kalavverkat barrskogen. Kunskapen är bristfällig om skogens utveckling på hyggen som lämnats utan åtgärd men ett rimligt antagande är att tillväxtnivåerna ligger på av en kulturskog av barr. De föryngringar utan åtgärd som godkänns enligt den svenska lagstiftningen består nästan utan undantag av naturligt föryngrad björk. Blandskogsbruk Dagens blandskogar skapas oftast genom naturlig föryngring av björk i gran- eller tallplanteringar. Trädslagsblandningen regleras genom röjning och björken avlägsnas vanligen i de senare gallringarna. Mycket sällan gallras i syfte att behålla en inblandning av björk till den senare delen av omloppstiden. Kunskapen om hur äldre blandskog med löv och barr ska skötas är begränsad. För att producera björk av god kvalitet krävs relativt täta gallringar där björkkronorna friställs, något som i sin tur innebär dyrare gallringar samt att beståndet inte kan hållas så tätt som i reguljär granskogsskötsel. För fuktiga marker finns utvecklade skötselmetoder där det första steget syftar till att få fram en björkskärm och nästa steg till att driva fram gran, naturligt föryngrad eller planterad, under björkskärmen. Barrblandbestånd med gran och tall har oftast uppkommit efter naturlig föryngring av ett eller båda trädslagen eller igenväxning av relativt öppen mark. Denna typ av skog är vanlig i äldre bestånd på medelgoda marker. Sammanfattningsvis skapas blandbestånd i röjningsskedet genom att nyttja naturligt föryngrade träd av andra trädslag än det som planterats eller etablerats genom lämnande av en s.k. fröträdställning av äldre träd. I skogsskötsellitteraturen diskuteras ibland skötsel av tvåskiktad skog med plantering av s.k. amträd tillsammans med huvudträdslaget. Amträden är i det sammanhanget träd som etableras innan det egentliga beståndet, i syfte att förbättra etableringsförhållandena för det nya beståndet. Skogsskötselmetoden är ovanlig men används exempelvis vid föryngring av ädla lövträd på där amträden utgörs av lärk, al och björk. Bilaga 5 SOU 2006:81 362 , bok och ek utgör av skogsvolymen i . Den helt övervägande delen av björkvolymen finns som naturligt föryngrat löv i blandskogar. björkskog är oftast uppkommen efter naturlig föryngring på delar av hyggen som inte planterats eftersom de bedömts vara för fuktiga. björkskog förekommer också på igenväxande åker eller betesmarker. För att producera högkvalitativ björk krävs täta gallringar och relativt intensiv skötsel, något som är mindre vanligt i dagens skogsbruk. Kunskapsläget avseende björkskogsskötsel är relativt gott men kunskapen är inte spridd ut till enskilda markägare. Björken producerar avsevärt mindre än gran på samma mark, framförallt i där produktionen blir mindre än hälften av granens. Skötsel av bok på bra bokmarker är ett område där det finns såväl kunskap som tradition genom hela omloppstiden, dvs. för naturlig föryngring, avveckling av överståndare, röjningar och gallringar. Ädellövskogsbidraget, som betalas ut bl.a. för de dyra röjningsåtgärderna, är en starkt bidragande orsak till den goda kvalitet som kännetecknar bokskogsskötseln. På sämre bokmarker är kunskaperna om lämplig skötsel inte lika goda vilket är ett problem eftersom skogsvårdslagen kräver fortsatt bokskog på sådan mark. Det är möjligt att byta den mark som odlas med bok men det kräver i så fall nyplantering. Även när det gäller skötsel av ek finns kunskap och tradition. Ekskogsskötsel för god kvalitet kräver många och intensiva röjnings- och gallringsingrepp, ofta kombinerat med stamkvistning. Skötseln är mycket kostsam och intäkterna är små . Bidrag och tvingande lagstiftning är oftast en nödvändighet för att få markägare att satsa på ekskog. Med dagens viltbetestryck krävs dessutom hägn vid plantering eller sådd, en åtgärd som ytterligare ökar kostnaderna för denna typ av skogsskötsel. Övrigt löv Övrigt löv odlas på mycket begränsade arealer och kunskapen om skogsbruk med dessa trädslag är begränsad. Ask- och alskogsskötsel i syfte att uppnå ett ekonomiskt lönsamt skogsbruk bedrivs på begränsade arealer med mycket specifika krav på växtplatsens SOU 2006:81 Bilaga 5 363 beskaffenhet. För dessa områden finns viss kunskap om skötseln. De flesta andra lövträd förekommer mycket sparsamt, speciellt i ungskogar p.g.a. det höga betestrycket av klövvilt. Det finns inget större behov av kunskap för skötseln av dessa trädslag även om det av många skäl skulle vara angeläget att odla trädslagen. Främmande trädslag Av de främmande trädslagen är den nordamerikanska tallen contorta, vanligen kallad contorta, det absolut vanligaste. Kunskapen om hur contorta ska skötas är god och under plantageliknande former. Kunskapen är begränsad när det gäller den äldre skogen, lämpliga omloppstider m.m. eftersom arealen contorta i de åldrarna är liten i . Kunskapen är i det närmaste obefintlig om naturlig föryngring eller andra skötselsystem för contorta. är ett trädslag som ökar i popularitet och då framförallt hybridlärk1 i . Kunskapsläget för lärkskötsel är relativt bra. Efter den storm som drabbade har intresset ökat för främmande trädslag. Sitkagran och Douglasgran är två trädslag där kunskapsläget sannolikt är tillräckligt bra för att bestånd ska kunna etableras och skötas. Hybridasp och är två trädslag som kan producera höga virkesvolymer och dessa trädslag bedöms bli mycket populära om markanvändningspolitiken anpassas efter produktion av biogrödor. Kontinuerliga skötselsystem I kapitel 9 av detta betänkande förs resonemang om vad som kan anses vara alternativa och kontinuerliga sätt att sköta skog. Stamvis blädning Det alternativa skogsskötselsystem där kunskapsläget är bäst är stamvis blädning av gran. Trots att det inte tillämpas (enligt läroboken) nästan alls i så bedrivs relativt mycket forskning om metoden. I tillämpas stamvis blädning främst i 1 Hybridlärk är en korsning av Japansk och Europeisk lärk. Bilaga 5 SOU 2006:81 364 alpregionen där kalhyggesbruk kan förorsaka laviner och erosion. Metoden bör dock inte rekommenderas eller tillämpas storskaligt i eftersom erfarenhet saknas. Metoden bedöms producera av virkesvolymen jämfört med trakthyggesmetoder. Andra blädningsformer Luckblädning och kantblädning är exempel på metoder som har utvecklats och tillämpas för gran på den europeiska kontinenten. Metoderna skapar öppningar i skogsbestånden som kan öppna upp för stormskador. Metoderna tillämpas inte i . Fjällskogsblädning På örtrika marker i fjällskogsregionen tillämpas s.k. fjällskogsblädning som innebär att en del av det gamla beståndet och all underväxt lämnas kvar. Metoden används i områden där avverkningsnettot är så lågt att kostnader för plantering och markberedning skulle äta upp större delen av intäkterna. Metoden tillämpas således för att ett ekonomiskt skogsbruk överhuvudtaget ska kunna bedrivas. Dimensionshuggning tillämpades, framförallt i norra , s.k. dimensionshuggning eller måldiameterhuggning. Metoden innebär att träd av en viss dimension, ofta de grövre träden, avverkas, medan resten av skogen lämnas kvar för att fortsätta växa. användes metoden i stor skala. I ett icke mekaniserat skogsbruk med låg lönsamhet bedömdes detta vara den mest ekonomiska metoden. Som ett resultat av denna metod skapades i stora delar av s.k. gröna lögner som utgjordes av mycket gles skog med låg tillväxt. Metoden ansågs vara någon form av blädning men de bestånd som lämnades var betydligt glesare än de bestånd som skapas efter de blädningssystem som diskuteras inom den skogliga forskningen. På kontinenten utgör måldiameter ett av kriterierna för kontinuerliga skogsskötselmodeller. SOU 2006:81 Bilaga 5 365 Bondblädning En form av dimensionshuggning som tillämpats och på vissa håll fortfarande tillämpas i är s.k. bondblädning, dvs. att skogsägaren avverkar det virke som behövs och lämnar resten. Denna bondblädning, som också går under benämningen hugg och dra, har stora likheter med dimensionshuggningen men oftast lämnas större volymer än vad som gjordes i . Detta system skapar goda förutsättningar för ren granskog. Skogarna blir flerskiktade och kan fortsatt skötas med bondblädning, eller om man så vill, mer systematisk stamvis blädning. Naturkultur Professor har utvecklat ett blädningsliknande skötselsystem som innebär att man hugger de grövre träden och lämnar resten att växa till som man planterar eller låter naturlig föryngring komma underifrån. Systemet går under benämningen Naturkultur. Storskaliga experiment har lagts ut enligt Naturkulturmodellen men vetenskaplig utvärdering av produktion, skador m.m. saknas. Dock finns beräkningar som visar att metoden är ekonomiskt överlägsen andra skogsskötselmodeller förutsatt att beståndet tillväxer som beräknat och att plantor och beståndsföryngring utvecklas. Blandskogsskötsel av rik ädellövskog De skogar som fordom täckte stora delar av bestod av blandskog med stora inslag av ädla lövträd.2 Många hotade arter är knutna till den skogstypen, som i stort sett är försvunnen. Dessutom har dessa skogar har troligen stora värden ur ett landskaps och rekreationsperspektiv. För att kunna sköta ett flertal av dessa trädslag i blandning och långsiktigt behålla blandningen krävs kontinuerliga skötselmetoder där bestånden hålls så pass öppna att man i mindre luckor eller i glesa partier i beståndet får kontinuerlig insådd av olika trädslag. Kontinuerliga blandskogsskötselmodeller av det här slaget har börjat tillämpas på kontinenten och teorier finns utvecklade för svenska förhållanden. 2 Till de ädla lövträden räknas alm, ask, fågelbär, avenbok, bok, ek, lind, lönn. Bilaga 5 SOU 2006:81 366 Internationellt perspektiv I moderna nya skogsländer har plantageskogsbruket slagit igenom i stor skala. Bevarandeintressen hänvisas till särskilda, oftast statsägda, skogsområden som lämnas till fri utveckling eller sköts mycket extensivt. Det gäller exempelvis länder som , , , , , och . I dessa länder finns, utöver det ovan nämnda plantageskogsbruket, mer eller mindre utvecklade metoder för plockhuggning. Det gäller exempelvis i regnskogar och i lövskogarna i norra . Det är sannolikt att världens framtida försörjning av träfiber, bioenergi och byggnadsvirke till största delen kommer att produceras i plantageliknande trädodlingar. En mycket begränsad del av det virke som produceras kommer att härröra från skogar med alternativ skötsel. Bilaga 6 367 parlamentariska referensgrupp och rådgivande grupp parlamentariska referensgrupp () () () () () () () () () () () () () () Bilaga 6 SOU 2006:81 368 rådgivande grupp , WWF , , , (t.o.m. ) , (fr.o.m. ) , skogsägare , SLU , (fr.o.m. ) , , , Skogsindustrierna Bilaga 7 369 Utredningens kontakter Under utredningsarbetet har , utöver interna kontakter i , sammanträffat med representanter för bl.a. nedanstående myndigheter, företag och organisationer i . Utöver dessa möten har en mängd telefon- och mailkontakter tagits med intresseorganisationer, företag, myndigheter och privatpersoner som på olika sätt berörs av eller har synpunkter på utredningen. Utredaren har dessutom, i sin roll som landshövding för ett skogslän, haft en mängd kontakter med skoglig anknytning. Offentliga utredningar (Fi2003:02) Klimat- och sårbarhetsutredningen (M2005:03) (Jo2004:05) Utredningen om älgförvaltningen (Jo2005:06) Kommissionen mot oljeberoende Myndigheter och andra offentliga aktörer Skogsvårdsstyrelserna (dåvarande) SIDA Statskontoret Bilaga 7 SOU 2006:81 370 Länsstyrelser kommun Universitet och högskolor, forskningsinstitut m.m. lantbruksuniverstitet (SLU) universitet för biologisk mångfald () Formas Intresseorganisationer, fackliga organisationer () skogen samrådsgruppen Skogsbruk-Rennäring LRF Skogsägarna Utboskogsägare i Skogsindustrierna WWF SOU 2006:81 Bilaga 7 371 Spillkråkorna – nätverk för kvinnliga skogsägare Föreningen Bio Fuel Region förening , konsulter etc. Holmen SCA Kairos Future SweTree Genomics Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internationella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna ... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. En ny lag om värdepappersmarknaden. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ny associationsrätt för försäkringsföretag. Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. Internationella kasinon i . Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Hästtävlingar – på lika villkor. Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Öppna möjligheter med alkolås. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. En ny lag om värdepappersmarknaden. Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. Hälsa, vård och strukturell dis kriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Patent och innovationer för tillväxt och välfärtd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. Systematisk förteckning Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. [12] Ny häkteslag. [17] Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. [21] En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. [22] Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. [30] Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. [37] Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. [40] Jakten på makten. [46] Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. [47] Diskrimineringens retorik. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. [52] Partierna nominerar. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. [53] Arbetslivets (o)synliga murar. [59] På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. [60] . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. [63] Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. [73] Hälsa, vård och strukturell diskriminering. [78] Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. [79] Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. [6] som värdland för internationella organisationer. [26] Internationella sanktioner. [41] Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. [49] Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. [61] Försvarsdepartementet Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. [16] personuppgiftsbehandling. Integritet – Effektivitet. [18] Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. [24] Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. [29] Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. [54] Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. [56] En bättre tillsyn av missbrukarvården. Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. [65] Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. [71] Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. [20] Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. [28] Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. [48] En ny lag om värdepappersmarknaden. [50] Ny associationsrätt för försäkringsföretag. [55] Internationella kasinon i Sveige. [64] Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. [69] En ny lag om värdepappersmarknaden. [74] Utbildnings- och Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. [8] Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! [31] Den professionella orkestermusiken i . [34] För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. [38] Plats på scen. [42] Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. [45] Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. [51] Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. [68] Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. [75] Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. [77] Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. [14] Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. [58] Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Otillbörliga affärsmetoder. [76] Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. [43] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. [3] Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. [4] Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. [5] Arbetslivsresurs. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. [25] God sed vid lönebildning – Utvärdering av . [32] Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44] Testa och öva i norra . [62] Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. [67] Öppna möjligheter med alkolås. [72] Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. [80] Mervärdesskog. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor.