sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Trots detta bedömer Försvarsmakten att en viss överkapacitet kommer att finnas även framöver. I bilaga 5 finns en redogörelse av skjut- och övningsfält i . Se även utredningen , mörker och kyla, SOU 2004:77, s. 125 ff. Planeringen för övningsverksamheten på respektive fält bör göras med minst två års framförhållning så att inte Försvarsmaktens grundutbildning och utbildning av insatsförband äventyras. Försvarsmakten måste således äga företräde till sina övnings- och skjutfält. Övriga intressenters verksamhet inryms därefter på det utrymme som återstår enligt miljötillståndet för respektive övnings- och skjutfält. Ingen av de berörda aktörerna, där Försvarsmakten är den största, som enskilt har kapacitet och kompetens, är beredda att ta det ansvar för och bidra med de resurser som krävs för en övergripande samordning av övningsverksamheten om inte särskilt uppdrag och resurser för detta erhålls. Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 118 9.4 Luftrummet Moderna flygsystem är i allt högre grad beroende av stora övningsområden fria från civil flygtrafik för att genomföra utbildnings och systemövningar. Större luftförsvarsövningar kräver pga. ett större antal deltagande förband och flera flygbaser mm oftast ett övningsutrymme som blockerar den civila flygverksamheten delar av dygnet (av flygsäkerhetsskäl). I inland kan övningar genomföras utan långvarig störning alternativt blockering av den civila luftfarten. I finns goda förutsättningar att genomföra taktiska lågflygövningar med små störningar på civila samhället. Befolkningskoncentrationen till ett fåtal tätorter inom de normalt utnyttjade övningsområdena underlättar väsentligt övningsplaneringen så att bullerstörningar kan reduceras. Generellt förläggs ofta flygövningstiden till /förlängd av bullerhänsyn. Behov finns dock att genomföra flygningar under mörker vilket i kan göras under delar av vinterhalvåret. De norrländska flygövningsområdena erbjuder tillsammans med North European Aerospace Test range (NEAT) goda övningsmöjligheter vilka ger betydelsefulla bidrag till såväl flygstridskrafternas nationella som internationella förmåga. Inom detta område äger en resurs som är starkt efterfrågad även internationellt. Flygövningsområdet är unikt till storlek över land i och ger utmärkta förutsättningar att genomföra kvalificerade flygövningar. Flygövningsområdet bör också ses ur ett nordiskt perspektiv, i det sammanhanget skall även flygövningsområdena i norra och tas i beaktande. F 21 genomförde flygövningar under divisionsutbytet med i ett gemensamt flygövningsområde i norra och . Detta enorma flygövningsområde, som kan komma att användas för framtida internationella flygövningar, kan vara ett bidrag till internationella säkerheten genom att de nordiska länderna upplåter flygövningsområden och därigenom möjliggör för andra nationer att bedriva rationella och kostnadseffektiva flygövningar. I bilaga 6 finns en redogörelse av flygfält i norra . I finns en stor flygbas från , , vid vilken flera av flygvapen regelbundet utbildar och certifierar sina flygförband. SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 119 Flygövningar utanför påverkansområde vid flottiljflygplatser utgör inte tillståndspliktig verksamhet. För denna typ av verksamhet gäller hänsynsreglerna enligt 2 kap. Följande generella inskränkningar måste övervägas inför varje begäran om tillträde till flygövningsområde : hänsyn till rennäringen, hänsyn till turistnäringen, hänsyn till boende i området, regler för nationalparker och naturreservat, (och EU) ambitioner att skapa och bibehålla tysta områden. 9.5 Metod för planering och genomförande av övningsverksamhet Försvarsmakten är den största aktören och den myndighet som har störst erfarenhet från planering och genomförande av övningsverksamhet. deltar i ett 50-tal internationella övningar av olika omfattning. Varje övning med internationellt deltagande förutsätter regeringsbeslut. Vid bilateral övningsverksamhet och utländsk övningsverksamhet i är det vanligt med ett gemensamt planeringsteam. Den internationella militära övningsverksamheten är till stor del uppbyggd kring organisationerna NATO och EU. Strävan är i båda fallen att bygga upp förmågor som svarar mot de utmaningar och påfrestningar aktuella nationer kan komma att ställas inför. EU och NATO har emellertid antagit olika förhållningssätt till övningsverksamheten. Som framgår nedan av processbeskrivningar och beskrivningar av regelverk m.m. är multinationell militär övningsverksamhet i stor utsträckning uppbyggt kring samarbete inom unioner, allianser eller andra mellanstatliga överenskommelser. Utländska militära styrkor på ett lands territorium har betydande politisk optik inbyggd, vilket styrks av att beslut om att medge detta är på regeringsnivå. NATO är den organisation som har verkat med multinationell övningsverksamhet och har på många sätt bildat mönster för hur planeringsprocessen utformats. Den planeringsmodell som används i NATO är tämligen vedertagen. NATO har alltsedan alliansen bildades genomfört gemensamma övningar. Inledningsvis genomfördes dessa endast med deltagande Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 120 av medlemsländernas militära styrkor. När samarbetet i PfP1 startade utvidgades deltagandet till att omfatta också de länder som anslutit sig till samarbetet i PfP. Denna utveckling innebar att de övergripande målsättningarna för övningsverksamheten delvis förändrades. För att från början enbart ha handlat om att öva det kollektiva försvaret av alliansens geografiska område kom det till ytterligare ett antal övergripande målsättningar. Dels blev övningsverksamheten en förtroendeskapande åtgärd, inte minst i Östersjö-området, dels en förberedelse för partnerländerna att förbättra sin förmåga att delta i fredsfrämjande insatser under NATO:s ledning och slutligen att förbereda de länder som strävade efter att bli medlemmar i . Inom EU togs i samband med att den militära kapaciteten utvecklades principbeslutet att EU inte skulle genomföra övningsverksamhet med förbandsenheter utan endast genomföra krishanteringsövningar. Dessa övningar engagerar EU-strukturen och dess internationella samverkansparter samt medlemsländernas huvudstäder, dvs. deras regeringskanslier och högkvarter. De båda organisationerna har på detta sätt blivit ömsesidigt beroende. De militära förband som utnyttjas, oavsett om det är en EU-ledd eller en NATO-ledd operation är för de europeiska länderna som är medlemmar i båda organisationerna de samma. Inget land har dubbel uppsättning styrkor för att fullfölja sina åtaganden i resp. organisation. EU är beroende av den övningsverksamhet som bedrivs inom NATO, särskilt de länder som är medlemmar i men inte i NATO. har efterlyst mer komplexa och krävande övningar inom ramen för PfP för att tillgodose vårt behov. NATO har kategoriindelat den militära övningsverksamheten enligt följande nomenklatur, vilken även används i EU: Live Exercise with troops (LIVEX)2 Exercise. (CPX)3 Computer assisted Exercise (CAX)4 Exercise Study Concept Development and Experimentation (CD&E) exercises 1 Partnership for Peace. 2 Motsvarar förbandsövning. 3 Motsvarar stabstjänstövning. 4 Motsvarar datorstödd/simulerad övning. SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 121 Gemensamt för båda organisationerna är också att det grundläggande ansvaret för att de förband som skickas ut i missionsområdena med ändamålsenlig träning är den avsändande nationens. Bland övriga relevanta organisationer genomförs inte militär övningsverksamhet för att utveckla förmågor till krishantering. Både EU och NATO genomför Exercises. Denna typ av övningar syftar till att öva krishanteringsprocedurer och beslutsprocesser i de högre ledningsnivåerna. Övningarna engagerar resp. organisationers ledningsstrukturer och huvudstäderna i medlemsländerna. I huvudstäderna är det främst regeringskanslier, militära högkvarter och andra statliga organ som har uppgifter inom krishanteringsområdet. 9.6 , Cold weather operations, i Av tradition har stora NATO-övningar genomförts i norra . Från början var deltagandet NATO-länder stort, bl.a. från och , men har reducerats i hög grad efter . I stället har övningarna ändrat karaktär och utgått från fredsfrämjande uppgifter med FN-mandat. Det har lett till att deltagit med såväl flyg- som markstridsförband5. Bland annat har det rört sig om SWAFRAP, jägarförband och mekaniserade bataljoner. Utredningen har besökt den med NATO samlokaliserade norska operativa insatsledningen i Stavanger6. Avsikten med besöket var att ta del av de erfarenheter som byggts upp avseende internationell militär övningsverksamhet. Utredningen har också som observatörer följt den stora övningen Cold Response i som genomfördes med 10 000 man från olika länder, varav 2 000 svenskar. I samband med Cold Response övade 3 000 brittiska soldater i området . I har inom ramen för NJHQ ett byggts upp för Cold Weather Operations. Det startades och är ett av totalt femton center inom NATO med olika specialiseringar. har t.ex. byggt ett center som specialiserat sig på Antiterror Operations, på och Partnership för Peace, på Combined Joint 5 Joint 2003, Battle 2004, Cold Response 2005. 6 National Joint Operational Headquarters in . Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 122 Operations at Sea, på sjöminor och om tillbud inom cyberspace. Det norska centret drivs som en interimsorganisation inom NJHQ, J7 (planeringsfunktion för försvarsmaktsgemensamma övningar), varefter en utvärdering ska ske, med en stab på fyra personer, en från vardera vapenslaget mark, luft och sjö med majors grad och en överstelöjtnant som chef. Deras placering är 5-årig. var organisationen bemannad med tyngdpunkt på mark och förstärkt med ytterligare en person. Önskemål finns om en förstärkning med åtta personer. I praktiken fungerar centret som en nätverksorganisation och köper in de kompetenser och annat som behövs för att driva verksamheten. Centret finansieras genom ett anslag på . Som jämförelse kan nämnas att det turkiska centret har en egen organisation på 100 personer. Verksamheten omfattar tre delar -utbildning, träning och övning samt stödfunktioner avseende återföring/analys, utveckling av koncept och experiment samt tillhandahållande av instruktörer. Till centret har det knutits två träningscenter, ett i södra och det andra i norra . Centret disponerade därutöver 10 andra militära fält och anläggningar för övnings- och träningsändamål med 34 personer och en Liason Officer knutna till uppgiften. Dessa utför det operativa arbetet medan centrets arbete är mer taktiskt och även utgör stöd till regeringen vid utarbetande av avtal med främmande länder (s.k. Memorandum of Understanding, ). Detta bryts därefter ner i mer detaljerade avtal av Centret. Antalet internationella övningar ökar i . Efterfrågan ligger på framför allt träning och övning, inte så mycket på utbildning som ofta kan ske nationellt. Efterfrågan varierar betydligt. Som konkurrensfördelar nämns kallt väder, fjällterräng och bergslandskap. När andra NATO-länder övar i är kutymen att inte ta betalt för användning av fält och anläggningar men väl för de merkostnader som uppstår. NATO har försökt, men inte lyckats, skapa en enhetlig prissättningsmodell. I förhållande till har NATO-länder sig emellan en konkurrensfördel när de övar i varandras länder jämfört med den svenska försvarsmakten som alltid betalar hyra till för sina fält och fasta anläggningar oberoende av beläggning. Värdlandets support i samband med internationella övningar omfattar vanligtvis logistik samt finansiell och juridisk uppföljning. SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 123 Genom logistiskt stöd möjliggörs materielförsörjning, livsmedel och annan service som skulle kräva betydande transportkapacitet och planering från hemlandet. Skillnader finns avseende momsregler där NATO-länder som övar hos varandra är momsbefriade vid inköp av t.ex. drivmedel, mat etc. om det är frågan om NATOövningar (inte bilaterala övningar). Länderna har vanligtvis NATO-standard på sin utrustning och kan därför hyra viss utrustning på plats. Endast har förhandslagring av utrustning i . För mindre övningar finns en pool med överskottsmaterial som går att hyra ifrån. Tillkomsten av centret motiveras genom att internationella övningar kan genomföras effektivare och mer kostnadseffektivt genom en nationell samordning. I har minskningen av försvarsanslagen medfört att många mindre skjut- och övningsfält avvecklats, medan de större behållits. Till skillnad från sker övningar i stor utsträckning på mark som rekvireras av bönder och skogsägare. Övningar som genomförs i civil infrastruktur har både ett mervärde och nackdelar. Markskador betalas normalt till av besökande nation och av värdlandet. Vägskador betalas fullt ut av gästen. Förläggning av internationella övningar sker även utifrån regionalpolitiska hänsynstaganden, särskilt i . En stor övning genererar betydande omsättning i den lokala ekonomin. beräknades verksamheten skapa ca 300 000 gästnätter och direkt via lokala inköp av proviant, transporter, logi m.m. som förmedlades via norska försvaret. Därtill kommer andra ekonomiska effekter på lokalsamhällen där övningarna genomförs. Arbetsprocessen vid genomförande av övningar Kortfattat kan planeringsprocessen indelas i fem steg. Varje steg tillhör en speciell nivå och värdlandet uppmanas att utveckla en generisk plan för övningen – en så kallad Contingency Operations Plans (COPs). I ett första strategiskt steg utvecklas ett Memorandum of Understanding () som ingås mellan de i övningen ingående länderna. Ledtiden från undertecknande till genomförande av övningen brukar ligga . Den är mer eller mindre standardiserad och anpassas utifrån övningarnas karaktär och lokalisering. Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 124 utvecklas den operationella planen i två steg genom framtagande av Concept of Requirements, COR (s), och Tactical Arrangement, TA. TA och anger ramen för övningen. genomförs därefter, före övningens genomförande. Den taktiska nivån omfattar stegen Statement of Requirements SOR (s) och Joint Implementation Arrangements, (). Centret skriver TA och ett förslag/utkast av till departementet. Om en övning innehåller flera försvarsgrenars stridskrafter, t.ex. sjö-luft-mark krävs mer tid för planering och utarbetande av avtal. Cold Response-övningen hade en ledtid på endast 12 månader från utarbetandet av (IPC), men det fanns då erfarenheter från övningsområdet. Under den första planeringsfasen finns en . Under själva övningen arbetar en Coordination Cell och Financial teams som hanterar budget och kostnadsfördelning mellan deltagande länder. Därutöver finns en miljöcell som tar emot skaderapportering och övervakar att miljöbestämmelserna uppfylls. Se även bilaga 4. 9.7 Regelverk Vid deltagande i multinationella övningar och värdskap för multinationella övningar är det främst följande lagar och förordningar m.m. som är styrande för verksamheten. Lag (1974:613) om handläggning av vissa regeringsärenden Lag (1966:374) om Sveriges sjöterritorium Tillträdesförordning (1992:118) Förordning (1979:969) om restriktioner för luftfart inom vissa områden Säkerhetsskyddslag (1996:627) Säkerhetsskyddsförordning (1996:633) Vapenlag (1996:67) Vapenförordning (1996:70) Lag (1998:397) om strategiska produkter Regleringsbrev Myndigheters föreskrifter SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 125 När främmande stats militära avdelning eller enskilda vapenplattformar skall genomföra övningsverksamhet i är det regeringen som meddelar tillstånd för detta. Regeringen får besluta att Vapenlagen (1996:67) inte skall gälla skjutvapen eller ammunition som innehas av en främmande stats militära styrka vid besök i . Den som producerar, bereder, för in, för ut eller exporterar strategiska produkter skall lämna deklaration om detta till . 9.8 Avtal om genomförande av övningsverksamhet Att enbart ange att utländsk övningsverksamhet ska genomföras under Försvarsmaktens ledning är inte tillräckligt. Om den utländska verksamheten genomförs under Försvarsmaktens ledning kommer överbefälhavaren att ha ansvaret för verksamheten enligt arbetsmiljölagstiftningen. Att utöva detta ansvar kan vara svårt, då verksamheten på lägre nivå kan innehålla delmoment och utrustning som saknar relevanta svenska föreskrifter. Att reglerna för skydd av tredje person, avspärrning och övervakning mm. ska följa de svenska reglerna är otvetydigt. För att kunna hantera ansvarsfrågorna krävs att avtal upprättas mellan och den berörda nation som avser att genomföra övningsverksamhet i . För att nå tillräcklig detaljeringsgrad i avtalet bör regeringen bemyndiga Försvarsmakten att genomföra förhandlingar inför och att ingå dessa avtal. Som grund för dessa avtal kan exempel hämtas från avtal som upprättas inför PFFverksamhet. En viktig del i avtalet bör vara ansvaret för undersökning/utredningar vid olyckor och allvarliga tillbud. Vid en undersökning kan tvister i sekretessfrågor bli aktuella, om utredaren inte bereds tillträde till en olycksplats i full utsträckning eller inte medges tillgång till viss dokumentation. Utkrävandet av ansvar och påföljd bör regleras i avtalet Om utländsk övningsverksamhet skall genomföras i bör en mer grundlig genomgång av lagstiftningens krav göras ur såväl arbetsmiljö, yttre miljö som arbetsrättsliga aspekter för att ge ett fullständigt underlag till avtalsregleringen. Om den utländska verksamheten genomförs under egen ledning blir chefen för den utländska enheten att betrakta som arbetsgivare enligt arbetsmiljölagen. Svenska regler t.ex. föreskrifter utgivna i Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 126 AFS skall gälla liksom de krav som Försvarsmakten () i avtal kan ställa på den utländska enheten. I gäller svensk arbetsmiljölagstiftning. Vid nyttjande av svenska övnings- och skjutfält gäller svenska bestämmelser för avspärrning, övervakning av riskområden, säkerheten i luftrummet, ammunitionsröjning m.m. Regler för detta framgår av Försvarsmaktens säkerhetsföreskrifter, lokala skjutfältsinstruktioner, AIPSverige m.m. För att kunna upprätthålla ovanstående krav måste verksamheten genomföras med stöd av/under ledning av Försvarsmaktens personal. För specifik verksamhet med vapen och ammunition finns i vissa fall tillämpliga svenska regelverk, medan det i andra fall kan saknas svenska regler. Miljötillstånden reglerar i de flesta fall vilken typ av FM vapen och ammunition som får skjutas på tillståndsprövade fält, mer eller mindre noggrant preciserat beroende på olika tillståndsgivande myndigheters krav. Detta medför att noggrann genomgång av utländska förbands vapen och ammunition måste genomföras, vilket kan få till följd att viss ammunition och vissa vapen ej får nyttjas. T.ex. får ammunition med utarmat uran inte skjutas i . Tillstånden fastställer även hur stora och hur många sprängladdningar som får detonera samt tider och platser för detta, vilket innebär att övningsplaner för utländsk trupp måste godkännas av FM. 127 10 Relaterade näringsgrenar och aktörer 10.1 Besöksnäringen Testning i är i många fall relaterad till vinterklimat och är därför säsongsbetonad. Huvudsäsongen startar och avslutas i . Säsongsvariationen samt att testningar, försök, provningar, experiment etc. också kan vara av engångsnatur ställer krav på verksamhets- och personalplanering m.m. Det finns lokalt begränsad tillgång till övernattningsmöjligheter och kompetent personal. Det är då viktigt att kunna utveckla verksamheten så att den kan bedrivas och beläggas kontinuerligt året runt, Det skulle bl.a. underlätta rekryteringen av kompetent personal. Turismen är ett sådant komplement, är personalintensiv och utvecklas i snabb takt. I arbetar nu över 3 000 personer inom besöksnäringen som omsätter mer än . En stor turistattraktion är Icehotel i som direkt och indirekt sysselsätter ca 200 människor. av gästerna kommer från utlandet. ökar t.ex. folkmängden i med på grund av att de stora fordons- tillbehörs- och komponenttillverkarna har så stor personal stationerad i . Detta innebär att är mest internationella kommun per capita (folkmängden i uppgår till ca 3 200 personer). Relaterade näringsgrenar och aktörer SOU 2006:62 128 Trots det intrång som biltestverksamheten innebär utvecklas rennäringen positivt och utgör en viktig del i kommunernas näringsliv. Det gäller inte minst den betydelse rennäringen har för utvecklingen av upplevelseindustrin. Under utredningsarbetet har jag mötts av olika idéer och uppslag kring utveckling av olika upplevelseområden. Övergripande har dessa en koppling till snö och is som endera konstruktionsmaterialet eller som underlag för aktiviteten. Det kan röra sig om byggnadsverk liknande ishotellet i eller som konstmateriel. Om snö och is används i dessa sammanhang uppkommer frågor om utveckling av byggmetoder och fullskaleförsök. Konstruktioner av snö och is behöver också säkerställas för att garantera säkerheten hos besökare om de används i upplevelsenäringen. SOU 2006:62 Relaterade näringsgrenar och aktörer 129 Hundslädar: Foto: . 10.2 Intressen hos ägare av mark och anläggningar Test- och övningsverksamhet bedrivs i många fall, särskilt i inland, på markområden (provplatser, skjut- och övningsfält m.m.) där markägaren är någon annan än den som utför själva verksamheten. Det kan röra sig om enskilda markägare och statliga skogsbolag, gruvbolag, med flera som arrenderar ut mark och sjöar för t.ex. biltestning, gruvgångar och järnvägsanläggningar (bl.a. delar av och ) eller som är hyresvärd för Försvarsmaktens anläggningar och mark. Dessa markägare har ett naturligt intresse av att förränta sin egendom, givetvis med beaktande av miljöhänsyn m.m., och borde i den egenskapen vara intressenter för centret. Skogsbolagen har ett särskilt intresse av att det finns en befolkning och service i områdena för sin egen verksamhet, även om skogsbruket är starkt mekaniserat. Markanvändningen har också en koppling mot upplevelseindustrin och naturbaserad turism. Relaterade näringsgrenar och aktörer SOU 2006:62 130 10.2.1 Försvarets uppgifter och landets behov av försvarsförmåga har ändrats i grunden. Tyngdpunkten har förskjutits från ett territoriellt försvar till ett internationellt insatsförsvar. Detta har även inneburit att anläggningsbeståndet måste anpassas till den nya situationen. är den statlig myndighet under som har till uppgift att äga och förvalta statens fastigheter som används för försvarsändamål. Verket är Försvarsmaktens hyresvärd och specialist på försvarsfastigheter. Det gäller även Vidselbasen som FMV är nyttjare av. Att verkställa försvarsbeslut har inneburit att sålt mark och fastigheter som försvaret inte längre behöver, men också genomfört anpassning av kvarvarande så att verksamheten inom Försvarsmakten kan fortsätta att utvecklas. är en av landets största fastighetsägare med ett bestånd av mycket varierande art fördelat över hela landet. Markinnehavet uppgår till ca 370 000 ha. Byggnadsbeståndet består av ca 13 500 byggnader för fredsändamål, såsom kaserner, utbildningslokaler, verkstäder samt 4 000 andra objekt till en sammanlagd lokalyta av . Härutöver tillkommer ca 250 000 anläggningar av olika karaktär. Sammantaget förvaltar byggnader och mark till ett värde av ca . Via upplåtelseavtal är Försvarsmakten brukare av merparten av fastighetsbestånd. sträcker sig över hela landet. Av de mark verket förvaltar (förvaltningen avser även annans mark) är 100 000 skogsmark. Många av de markområden som verket förvaltar har funnits i försvarets ägo . balanserades beståndet och avvecklas markområden utifrån de senaste försvarsbeslutens inriktning. Behovet av övning, det säkerhetspolitiska läget och vapensystemens säkerhetsavstånd har styrt markinnehavets storlek .