sou · GUB390 · 2007-01-01 00:00:00 — Det verkar av detta som om Bertrandmodellen, och då den differentierade Bertrandmodellen, bäst beskriver åtminstone distributionsledet i livsmedelssektorn. Vi kan alltså inte utesluta att de mer komplice- rade effekterna i Bertrandmodellen är relevanta för livsmedelssek- torn. I avsnittet 2 ovan fann vi att prisgenomslaget är vid linjär marknadsefterfrågan, medan det vid kon- stantelastisk efterfrågan kan vara större eller mindre. Detta gäller framför allt på kort sikt, men inte heller på lång sikt är det givet att prisgenomslaget närmar sig . Teorin ger alltså inte någon tydlig slutsats, utan prisgenomslaget av en värdeskatt inom livsmedelssektorn blir en empirisk fråga. Fullerton & Metcalf (2002) citerar några studier på amerikanska data om livsmedels- sektorn där resultaten pekar i olika riktningar; Besley & Rosen (1999) finner ett prisgenomslag på på ett antal varor inom livsmedelssektorn (bröd, hårschampo, läsk), medan Poterba (1996) inte finner prisgenomslag . En faktor som vi sett bör ha betydelse för prisgenomslaget på lång sikt är om fritt inträde av nya företag råder i branschen, eller om det föreligger någon form av inträdeshinder. Det finns några svenska studier som behandlar bl.a. konkurrens och inträdesmöj- ligheter i livsmedelssektorn och även dessa studier drar slutsatser som pekar i delvis olika riktningar: En studie av (2005) finner att livsmedelsmarknaderna inom EU har blivit mindre segmenterade , vilket för del innebär att priserna minskat jämfört med andra länder. Att priserna är högre i t.ex. kan förklaras av högre transport- och servicekostnader, dvs. av andra faktorer än kon- kurrenssituationen. & (2002) finner i en studie av livsmedelsbutiker att den största delen av prisskillnaderna mellan butiker kan förklaras av andra faktorer än konkurrenssituationen, nämligen butiksstorlek och vilken dagligvarukedja man tillhör. Marknadskoncentration och marknadsandel för stora butiker på- verkar priserna, men storleken av denna effekt är liten. Dessa två studier antyder alltså att konkurrensen i livsmedelssektor har relativt liten effekt på priserna, vilket skulle kunna tolkas som att bristande konkurrens inte är ett stort problem i sektorn. Två andra studier pekar dock på bristande konkurrens som ett problem. Widerstedt m.fl. (2006) finner att detaljhandeln genom- gått en betydande omvandling , med ökad etablering av stora kedjor och stormarknader. Trots denna faktiska nyetablering menar man att (PBL) kan användas för att förhindra nyetableringar, vilket skulle tyda på att det fortfarande finns inträdeshinder. (2005) drar slutsatsen att konkurrensen förbättrats genom inträde av nya lågprisaktörer samt mer priskonkurrens av egna märkesvaror, vilket lett till att priserna stigit mindre än konsumentprisindex. Även här påpekas att kom- muners tillämpning av innebär ett hinder för inträde, och man anser att priserna på dagligvaror skulle kunna sänkas om konkurrensen förbättrades. Detta bekräf- tas av att lönsamheten i parti- och detaljhandel i allmänhet och handel med dagligvaror befinns vara hög i en studie av perioden 2002. Sammantaget ger dessa studier intrycket att konkurrensen i den svenska livsmedelssektorn förbättrats under de senaste c:a femton åren, men att det fortfarande föreligger vissa inträdeshinder. Det är alltså inte klart att det råder fritt inträde i branschen på lång sikt. De teoretiska resultat om prisgenomslag som refererats i av- snitten 2 och 3 för en momsökning, gäller även för en momssänk- ning. Detta innebär att om prisgenomslaget för en momsökning är på en viss marknad, så bör även en moms- sänkning överföras mindre än fullständigt till konsumentpriserna. Om prisgenomslaget är , så minskar priset mer än den minskade momsen, och om prisgenomslaget är lika för en momsökning så skulle en momssänkning överföras fullständigt till konsumenterna. Om prisgenomslaget av en momssänkning är mindre än 100 pro- cent på lång sikt, så bör lönsamheten i branschen öka om momsen sänks. Om prisgenomslaget är (over-shifting) är det ändå möjligt att lönsamheten ökar, nämligen om efterfrågan är så priselastisk att prissänkningen innebär en betydande försälj- ningsökning. Om detta inte är fallet kommer en momssänkning i kombination med over-shifting att innebära minskad lönsamhet i branschen. I princip, och under antagandet att produktions- kostnaderna inte påverkades av lönsamheten (se diskussionen om X-ineffektivitet i avsnitt 3 ovan), skulle det alltså vara möjligt att indirekt få information om prisgenomslag i livsmedelsbranschen genom att studera effekterna av momssänkningen 1996. Om denna ledde till högre lönsamhet i livsmedelsbranschen skulle det tyda på att prisgenomslaget var , minskad lönsamhet skulle vara ett tecken på over-shifting och oförändrad lönsamhet skulle vara förenligt med att prisgenomslaget var . I denna PM har en genomgång gjorts av teoretiska resultat an- gående incidensen av en värdeskatt på en marknad där det råder imperfekt konkurrens, samt en genomgång av empiriska studier rörande livsmedelssektorn. Sammanfattningsvis har vi sett att pris- genomslaget av en värdeskatt på kort sikt kan vara eller lika , beroende på efterfrågans Prisgenomslaget kan även vara . Även på lång sikt är alla tre möjligheterna tänkbara, men vinst- utjämning via nyetablering verkar i flera fall i riktning mot ett prisgenomslag som närmar sig . Detta skulle antyda att det är mer troligt att prisgenomslaget är på lång sikt än på kort sikt. De empiriska studier som refererats motsäger inte de teoretiska resultaten, men de ger inte underlag för några mer precisa slutsatser. P., A. de och B. Kreider, (2001). Tax incidence in differentiated product oligopoly, 81, 173 192. , M. och R. , (2002). Food Prices and Market Structure in , 104, 547 66. Besley, T. och H. Rosen, (1999). taxes and prices: an empirical analysis, 52, 157 178. Cremer, H. och J. Thisse, (1994). Commodity Taxation in a Differentiated Oligopoly, 35, 613 33. Fullerton, D. och G. E. Metcalf, (2002). Tax incidence, NBER Working Paper 8829 (skrivet för en kommande volym av Handbook of Public Economics). , C., (2005). Ekonomisk integration och prisskillnader på livsmedel –EU-medlemskapets betydelse för prisutjämning, 2005:3, . , (2005). Konkurrensen i , rapport 2005:1. Poterba, J., (1996). Retail price reactions to changes in state and local sales taxes. 49, 165 176. Widerstedt, B., F. , J. , M. Blank, M. , (2006). Detaljhandeln och produktivitetstillväxten: Produkti- vitetsutvecklingen inom svensk detaljhandel 2004, ITPS, . Bearbetning av HUT 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005 avseende livsmedel inklusive alkoholfria drycker samt totala utgifter 1.Utgifter i kronor per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika hushållstyper 2.Andel av totala utgifter per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika hushållstyper 3.Utgifter i kronor per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika decilgrupper 4.Andel av totala utgifter per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika decilgrupper 1.Utgifter i kronor per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika hushållstyper Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll Köpta livsmedel inkl. alkoholfria *Ensamstående med barn är för liten grupp för att kunna få en skattning. Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll Köpta livsmedel inkl. alkoholfria *Ensamstående med barn är för liten grupp för att kunna redovisas. Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria 2.Andel av totala utgifter per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika hushållstyper Hushållsgrupp andel av totala utgifter per hushåll Köpta livsmedel inkl. alkoholfria *Ensamstående med barn är för liten grupp för att kunna redovisas. Hushållsgrupp andel av totala utgifter per hushåll Köpta livsmedel inkl. alkoholfria *Ensamstående med barn är för liten grupp för att kunna redovisas. Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria Hushållsgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Köpta livsmedel inkl. alkoholfria 3.Utgifter i kronor per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika decilgrupper Decilgrupp utgifter i kronor per hushåll *Inga konfidensintervall kan beräknas på grund av att siffrorna är framskrivna. Decilgrupp utgifter i kronor per hushåll Decilgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Decilgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Decilgrupp utgifter i kronor per hushåll (barn=0 samt 1995 och KE-skala) 4.Andel av totala utgifter per hushåll 1995, 1996, 2003, 2004 och 2005, olika decilgrupper Decilgrupp andel av totala utgifter Decilgrupp andel av totala utgifter SOU 2006:90 Bilaga 4 Decilgrupp andel av totala utgifter (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Decilgrupp andel av totala utgifter (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Bilaga 4 SOU 2006:90 Decilgrupp andel av totala utgifter (barn=0 samt 1995 och KE-skala) Möjligheter till stöd och omfördelning genom sänkt mervärdesskatt för livsmedel en illustration i siffror med hjälp av några schematiska exempel Möjligheter till stöd och omfördelning genom sänkt mervärdesskatt för livsmedel – en illustration i siffror med hjälp av några schematiska exempel Framställningen nedan syftar till att belysa vad skillnader i kon- sumtionsmönster och inkomstspridning betyder för möjligheten till stöd/omfördelning samt betydelsen av huruvida fördelnings- effekten beskrivs som en relativ eller en absolut förändring. Det bör betonas att exemplen inte avser att spegla realistiska förhållanden i eller tidigare, utan endast är till för att illustrera effekter av skillnader som av pedagogiska skäl gjorts övertydliga. I första ledet antas att det endast är momssatsen på livsmedel som halveras. Förlusten av skatteinkomster antas här bli kom- penserad på annat sätt än via momssystemet. Därmed studeras hur mycket den sänkta momsen på mat innebär i form av minskad skattebörda (eller stöd/indirekt kostnad) för de olika inkomst- grupperna, givet skillnader i totala utgifter och konsumtions- mönster. Med indirekt kostnad avses skattelättnad vid inköp av livsmedel som tillfaller höginkomsthushållet. I nästa led antas det finnas krav på att de totala skatte- inkomsterna från momssystemet skall vara oförändrade efter det att momssatsen för mat halverats. Detta betyder att momsen för övriga varor och tjänster måste höjas. Här studeras hur skatte- bördan då omfördelas mellan de olika inkomstgrupperna, givet skillnaderna i totala utgifter och konsumtionsmönster, samt hur mycket skatten för övriga varor och tjänster då måste höjas för att generera önskade skatteinkomster. För samtliga fall antas att alla momsförändringar ger fullt utslag i konsumentpriserna. Vidare antas att båda hushållen håller sig inom sin ursprungliga budget. Anpassning av konsumtionen antas ske så att hushållet med låg inkomst i fall 1 ökar sina nettoinköp av mat när matmomsen sänks medan det ökade budgetutrymmet till följd av lägre matmoms i övriga fall används för inköp av andra varor och tjänster. Inledningsvis antas hushåll 1 ha en inkomst (= total budget) på 100 medan hushåll 2 har en inkomst (= total budget) på 1 000. Det finns två varugrupper i ekonomin, A och B, där A utgörs av livsmedel och B av övriga varor och tjänster Effekter av två olika konsumtionsmönster redovisas. Bilaga 5 SOU 2006:90 Fall 1: Hushåll 1 konsumerar enbart A Hushåll 2 konsumerar för 200 av A och för 800 av B. Fall 2: Hushåll 1 konsumerar för 60 av A och för 40 av B Hushåll 2 konsumerar för 400 av A och för 600 av B. Utgångspunkten är i samtliga fall en skattesats på alla varor och tjänster på som jämförs med en situation där mat- momsen halveras, först utan krav på oförändrade skatteinkomster och därefter med detta som krav. Inkomstspridning 100 1 000 Skatt som % av utgifter Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Stöd/Indirekt kostnad Mätt i relation till utgifterna (= inkomsten) har skatteandelen för hushåll 1 minskat från till medan den endast har minskat från för hushåll 2. Stödet (dvs. den indirekta kostnaden) mätt i absoluta tal är emellertid mer än dubbelt så stor till hushåll 2 som till hushåll 1 (16,6 jämfört med 7,6), en effekt av en större matbudget i absoluta termer. Inledningsvis erhålls 183,3 i skatteinkomster från hushåll 1 och 2. Nedan antas nu att skatten på övriga varor och tjänster löses ut mot detta som totalt inkomstkrav. Skatt som % av utgifter Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Stöd/Indirekt kostnad Minskad/ökad skatt (=omfördelning genom lägre matmoms/högre övrig moms)t Mätt i relation till utgifterna (= inkomsten) har skatteandelen för hushåll 1 fortfarande minskat från till medan den nu har ökat från för hushåll 2. ningen för hushåll 2 har ökat med 7,5 och minskat med lika mycket för hushåll 1. Stödet till hushåll 1 uppgår fortfarande till 7,6 och till hushåll 2 med 16,6, som skatten för övriga varor och tjänster nu ökar med 24,2 till följd av att skattesatsen måste höjas från . Denna ökade skattebörda bärs i sin helhet av hushåll 2 (eftersom hushåll 1 endast konsumerar livsmedel). Vi föreställer oss nu det andra konsumtionsmönstret. Skatt som % av utgifter Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Stöd/Indirekt kostnad Ökad skatt övriga varor och Mätt i relation till utgifterna (= inkomsten) har skatteandelen för hushåll 1 nu minskat från till medan den har minskat från för hushåll 2. absoluta tal är emellertid nästan 7 gånger så stort till hushåll 2 som till hushåll 1 (33,4 jämfört med 5). Inledningsvis erhålls 183,3 i skatteinkomster från hushåll 1 och 2. Nedan antas nu att skatten på övriga varor och tjänster löses ut mot detta som totalt inkomstkrav. Skatt som % av utgifter Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Stöd/Indirekt kostnad övriga varor och tjänster Minskad/ökad skatt (=omfördelning genom lägre matmoms/högre övrig moms) Mätt i relation till utgifterna (= inkomsten) har skatteandelen för hushåll 1 nu minskat från till medan den har ökat från för hushåll 2. Skattebelastningen för hushåll 1 har minskat med 2 enheter medan den har ökat med lika mycket för hushåll 2. Stödet till hushåll 1 uppgår fortfarande till 5 och till hushåll 2 med 33,4, som skatten för övriga varor och tjänster nu ökar med 2,9 för hushåll 1 och med 35,4 för hushåll 2. Resultatet av ett jämnare konsumtionsmönster är alltså att omfördel- ningen begränsas både i relativa och absoluta termer. Skatten på övriga varor och tjänster måste höjas med 38,3, från 20 till 27,2 pro- cent, för att åstadkomma en omfördelning på totalt 2 enheter. Den höjda skatten bärs i delar nu också av hushållet med låg inkomst (eftersom detta inte uteslutande konsumerar livsmedel). Inkomstspridning 100 10 000 Vi tänker oss nu i stället en situation där inkomstspridningen i samhället är större. Hushåll 1 antas fortfarande ha en inkomst på 100 medan hushåll 2 nu antas ha en inkomst på 10 000. Konsumtionsmönster och sparande redovisas för två fall. Fall 1: Hushåll 1 konsumerar enbart A Hushåll 2 konsumerar av A och för 6 000 av B. 2 000 antas sparas. Fall 2: Hushåll 1 konsumerar för 60 av A och 40 av B Hushåll 2 konsumerar för 3 000 av A och för 5 000 av B. 2 000 antas sparas. Utgångspunkten är fortfarande en skattesats på , var- efter matmomsen halveras, först utan krav på oförändrade skatte- inkomster och därefter med detta som krav. SOU 2006:90 Bilaga 5 Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Stöd/Indirekt kostnad Mätt i relation till utgifterna (=inkomst) har skatteandelen för hus- håll 1 fortfarande minskat från till medan utgiftsandelen har minskat från för hushåll 2. Mätt i relation till inkomst ligger skatteandelen för hushåll 2 på och minskar till . Stödet till hushåll 1 mätt i absoluta tal är här fortfarande 7,6, medan det till hushåll 2 nu är hela 166,6 till följd av ökad matbudget (kopplad till högre inkomster). Inledningsvis erhålls nu 1 350 i skatteinkomster från hushåll 1 och 2. Nedan antas nu att skatten på övriga varor och tjänster löses ut mot detta som totalt inkomstkrav. Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Stöd/Indirekt kostnad Minskad/ökad skatt (=omfördelning genom lägre matmoms/högre övrig moms) Mätt i relation till utgifterna (= inkomst) har skatteandelen för hus- håll 1 fortfarande minskat från till medan den är oförändrad, , för hushåll 2. Mätt i relation till inkomst har skatteandelen för hushåll 2 ökat något, från till . Skattebelastningen för hushåll 2 har ökat med 7,5 och minskat med lika mycket för hushåll 1, dvs. i samma storleksordning som förut. Omfördelningen i förhållande till inkomstspridningen får betraktas som blygsam. Den ökade skattebelastningen för hushåll 2 består av minskade skatteutgifter för A på 166,6 och ökade skatte- utgifter för B på 174,2. Vi föreställer oss nu det andra konsumtionsmönstret. Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Stöd/Indirekt kostnad Mätt i relation till utgifterna (= inkomsten) har skatteandelen för hushåll 1 här minskat från till medan den har minskat från för hushåll 2. Mätt i relation till inkomst har skatteandelen för hushåll 2 minskat från till Stödet till hushåll 1 i absoluta tal uppgår här fortfarande till 5 enheter medan det till hushåll 2 nu är hela 250 till följd av ökad matbudget (kopplad till högre inkomster). Inledningsvis erhölls 1 350 i skatteinkomster från hushåll 1 och 2. Nedan antas nu slutligen att skatten på övriga varor och tjänster löses ut mot detta som totalt inkomstkrav. Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Moms övriga varor : Skatt som % av utgifter Skatt som % av inkomst Stöd/Indirekt kostnad övriga varor och tjänster Minskad/ökad skatt (=omfördelning genom lägre matmoms/högre övrig moms) Mätt i relation till utgifterna (= inkomst) har skatteandelen för hushåll 1 nu minskat från till medan den ligger oförändrad på för hushåll 2. Mätt i relation till inkomst har skatteandelen också här ökat något för hushåll 2, från till . Skattebelastningen för hushåll 2 har ökat med ca 2,5 och minskat med lika mycket för hushåll 1 (viss skill- nad i tabellen på grund av avrundning). Den marginellt ökade skattebelastningen för hushåll 2 består av minskade skatteutgifter för A på 250 och ökade skatteutgifter för B på 252,7 . Skattesatsen för övriga varor och tjänster måste här höjas till , vilket ökar skatten på dessa varor med 255,3, för att åstadkomma en omfördelning på totalt 2,5 enheter från hushåll 2 till hushåll 1. Även här bärs en del av den höjda skatten för övriga varor och tjänster av hushållet med låg inkomst (eftersom detta inte uteslutande konsumerar livsmedel). Förändringar i de indirekta skatternas utformning påverkar relativa priser och både effektivitet och fördelning. Man skulle kunna tänka sig att en viss förändring i skatternas utformning ökar effekti- viteten men gör fördelningen ojämnare. Är det då en önskvärd förändring? En sådan fråga får sällan ett entydigt svar utan beror på betraktarens utgångspunkter och värderingar. I denna uppsats ska jag diskutera hur budgetneutrala föränd- ringar i mervärdesskattesatserna påverkar inkomstfördelningen. Med budgetneutral menas att statens intäkter ska förbli de samma efter skatteförändringen. En höjning av t.ex. livsmedelsmomsen kommer då att kompenseras av en sänkning av momsen på annat. En förändring av de svenska mervärdesskattesatserna mot enhetlig moms är tänkt som en sådan neutral förändring. Förändringar i skattesatserna kommer att påverka inkomstfördelningen i den mån konsumtionsmönstren skiljer sig åt mellan olika individer eller hushåll. Om alla hade samma konsumtionsmönster skulle för- delningen inte påverkas. Skatterna påverkar således levnadskost- naderna olika mycket för olika hushåll och därmed hushållens köpkraft (reala inkomster). Förändringar i skattesatserna kan även påverka arbetsutbudet. Om skatterna höjs förhållandevis mycket på varor och tjänster som är komplement till fritid kan det öka arbetsutbudet och således påverka hushållens arbetsinkomster. Jag bortser i denna undersökning från de eventuella effekterna på arbetsutbudet. Genom att studera hushållens beteende under två olika skatte- strukturer och med för staten oförändrade intäkter kan man med någon lämplig modell räkna ut hur konsumtionsmönstret ser ut i de olika situationerna. Genom att beräkna förändringen i hus- hållens levnadskostnader kan man också beräkna realinkomsterna och således jämföra fördelningen före och efter skatteförändringen. Problemen i denna uppsats är hur ska konsumtionsmönster med olika skattestrukturer be- räknas? vilket inkomstbegrepp ska användas? hur ska fördelningen mätas och jämföras? Framställningen inleds med en mycket kortfattad diskussion om hur fördelningseffekter kan bedömas för att sedan beskriva hur fördelningen påverkas av förändringar i mervärdesskattens struk- I de följande avsnitten diskuteras inkomstbegreppet, dvs. vad fördelningen avser, samt olika sammanfattande mått på fördel- ningens ojämnhet. Därefter visas hur fördelningen av hushållens totala konsumtionsutgifter påverkas av en övergång till enhetlig moms. Resultaten visar att effekterna på hela inkomstfördelningen är små liksom effekterna för de fattigaste hushållen. Resultaten beror på att priserna på både nödvändighets- och lyxvaror såväl stiger som faller till följd av de simulerade skatteförändringarna. Hur ska fördelningseffekter bedömas? På vilket sätt ska man beakta och beräkna fördelningseffekter av olika politiska beslut om skatter och annat som påverkar hushållens ekonomi? Ekonomi handlar om hushållning med resurser, om att fatta politiska beslut så att ekonomin fungerar så effektivt som möjligt och så att den ekonomiska tillväxten hamnar på den bästa nivån (som inte behöver vara den högsta möjliga). En hög framtida tillväxt kan komma att gå ut över välfärden och ekonomisk tillväxt handlar därför delvis om fördelning mellan generationer. Ekonomi handlar inte bara om kakans storlek utan också om hur vi vill att den ska fördelas. Fördelningspolitik är väl också det område inom ekonomisk forskning – och kanske i än högre grad i praktisk politik – som är mest kontroversiellt. När det gäller ekonomisk effektivitet råder det ganska ofta enig- het bland forskare om vad som är den bästa politiken. Det finns t.ex. såvitt jag vet väldigt få nationalekonomiska forskare som är principiella motståndare till trängselavgifter i storstäder som . De flesta tycker nog att det är en bra princip att en knapp resurs (gatuutrymme) inte saluförs till priset 0. Annorlunda är det med fördelningspolitiken. Här har forskarna inte kunnat komma överens om någon övergripande princip enligt vilken man skulle kunna bestämma en rättvis fördelning. Men man har i alla fall lyckats resonera sig fram till vissa principer som skulle kunna vara vägledande för hur man ska se på dessa frågor även om man kanske inte kommer fram till någon praktisk lösning. Det frågan gäller är hur man som forskare, politiker, medborgare ska bedöma vad som är en rättvis fördelning och hur politiken följaktligen skulle kunna utformas eller utvärderas. En vanlig upp- fattning är att det inte är en bra utgångspunkt att betrakta för- delningen med utgångspunkt i hur samhället faktiskt ser ut, i den meningen att var och en redan vet i vilken samhällsposition man befinner sig. Då kommer särintresset att bli avgörande så att den fattige tycker att det är bra med höga och den rike att det är bra med låga skatter.