sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — I det föreslagna uppdraget till Kammarkollegiet att utreda for- merna för införande av auktorisation för dövblindtolkar och vux- endövtolkar bör även ingå att utreda förutsättningarna för auktori- sation av översättare från svenska till svenskt teckenspråk. Nationellt register över tolkar Jag har anslutit mig till kontakttolkutredningens förslag om att in- rätta ett register över yrkesverksamma tolkar. Visserligen finns inte samma variation när det gäller kompetens och kvalitet bland teck- enspråkstolkarna som bland kontakttolkarna. Det finns ändå skäl att även teckenspråks-/dövblindtolkar och vuxendövtolkar införs i registret. Det främsta skälet är att det handlar om en gemensam yrkeskategori – tolkar. För att införas i registret krävs att de uppfyller vissa kriterier. För teckenspråkstolkar som ännu inte är auktoriserade bör ett för- sta sådant kriterium vara genomgången utbildning till tolk enligt riktlinjer som fastställts av den tidigare och efter av TÖI. Ett andra kriterium för tolkar som gått ige- nom utbildning till tolk före bör vara att de kan styrka att de arbetat som eller anlitats som tolk . Givetvis ska även auktoriserade tolkar föras in i registret för att det ska bli heltäckande. Övriga delar i kontakttolkutred- ningens förslag om upprättandet av registret stödjer jag fullt ut. 14Kultur, medier och möjligheter till eget skapande I utredningens uppdrag har ingått att kartlägga och analysera till- gängligheten vad avser kultur och medier samt möjligheterna till eget skapande för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och språkstörda som är beroende av teckenspråk för sin kommunika- tion. En ändring skall införas i upphovsrättslagen (1960:729) så att litteratur på eller översatt till teckenspråk fullt ut omfattas av samma regler som övriga skönlitterära och beskrivande fram- ställningar i tal eller skrift. I likhet med det depåbibliotek som finns för samiska språk skall ett depåbibliotek för teckenspråk inrättas. Detta biblio- teket skall få motsvarande uppdrag som för samiska språk. Depåbiblioteket för teckenspråk förs som en del till Talboks- och (TPB) som härigenom utökas till ett teckenspråks-, talboks- och punktskriftsbiblio- tek. Medel skall även anvisas för översättning av skönlitteratur till svenskt teckenspråk. 14.1Svårt för teckenspråkiga att få tillgång till samhällets kulturutbud Kulturpolitiken omfattar frågor om konst, musik, film, teater, dans, litteratur, museiverksamhet, utställningar m.m. Till kultur- politikens mål hör bl.a. att verka för att alla får möjlighet till del- aktighet i kulturlivet och till eget skapande. Kulturpolitiken skall även bevara och bruka levandegöra och tillgängliggöra det gemen- samma kulturarvet, främja bildningssträvandena samt främja mötet mellan olika kulturer inom landet (prop. 1996/97:3). Kultur, medier och möjligheter till eget skapande som är teckenspråkiga är tillgängligheten till samhällets kulturutbud starkt begränsad då en ytterst liten del av detta kulturutbud är tillgängligt på svenskt teckenspråk. Tillgänglighet till kultur i olika former för teckenspråkiga förut- sätter att de som anordnar verksamheter gör sin verksamhet till- gänglig på ett sådant sätt att teckenspråkiga kan ta del av den. Många teckenspråkiga kan ta del av samhällets kulturutbud genom att det görs tillgängligt i form av skriven svenska, andra är beroende av att det görs tillgängligt på teckenspråk. Ansvaret för att verk- samheter görs tillgängliga på teckenspråk vilar på den som anordnar verksamheten liksom kostnaden för att göra den tillgänglig. Enligt den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen skall den som anordnar en verksamhet se till att den är tillgänglig för personer med funk- tionshinder. Kulturpolitikens mål om tillgänglighet avser all ordinarie verk- samhet inom kulturområdet. Det har dock framkommit att efter- som antalet teckenspråkiga personer är förhållandevis få och kost- nader för att göra verksamheterna tillgängliga förhållandevis höga har satsningarna inom kulturområdet för teckenspråkiga i väldigt hög grad genomförts i projektform. Många av dessa projekt har finansierats med medel från eller med medel från Allmänna arvsfonden. Genom att satsningar på kultur för tecken- språkiga hänvisas till projektmedel begränsas de . Det blir där- för svårt att upprätthålla kontinuitet i de satsningar som görs och att utveckla dem. Svenskt teckenspråk är ett av de språk som används i . Detta har senast bekräftats genom beslut med anledning av regeringens förslag till en samlad svensk språk- politik (prop. 2005/06:2). Därför måste litteratur på och översättningar till svenskt teckenspråk enligt min bedömning fullt ut jämställas i bibliotekslagstiftning med vad som gäller för alla andra språk. Kultur, medier och möjligheter till eget skapande 14.2.1Gällande lagstiftning och konsekvenser av ändring i lagen om upphovsrätt Teckenspråket är ett visuellt språk och som saknar skriftspråk. Litteratur på eller översättningar av litteratur på tecknade språk produceras vanligtvis i form av videogram. Litteratur till svenskt teckenspråk betraktas enligt gällande lagstiftning därmed inte som litteratur i vanlig bemärkelse. Detta har fått till konsekvens att lit- teratur på eller översatt till teckenspråk inte omfattas av samma regelverk som övrig litteratur i förhållande till ett flertal lagar. Bibliotekslagen (1996:1596) innehåller föreskrifter om det all- männa biblioteksväsendet. Lagen föreskriver att alla medborgare skall ha tillgång till ett folkbibliotek vars uppgift är att främja intresset för läsning och litteratur, information, upplysning, utbildning och kulturell verksamhet i övrigt. Folkbiblioteken skall vidare verka för att databaserad information görs tillgänglig för alla medborgare. I lagen föreskrivs vidare att folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktions- hinder, invandrade och andra språkliga minoriteter bl. a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. I förarbetena ges emellertid ingen definition av begreppet litteratur (prop. 1996/97:3). Därför har det uppstått oklarheter därför uppstått om bibliotekens skyldigheter att tillhandahålla och avgiftsfritt låna ut litteratur på teckenspråk. Enligt 1 § 1 st. 1 p. lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk definieras ett litterärt verk som en skönlitterär eller beskrivande framställning i skrift eller tal. Vidare föreligger en översättning när ett litterärt verk överförts från ett språk till ett annat, 4 § 1 st (, H. Ett litterärt verk kan, utöver skrift och tal, föreligga även i andra former, exempelvis siffror, morse och digitala tecken (ibid. s. 83). Ett litterärt verk torde således kunna föreligga på teckenspråk. Genom formuleringarna uppstår emellertid oklarheter om ett litterärt verk på eller översatt till teckenspråk egentligen är. Eftersom litteratur på teckenspråk framställs som videogram omfattas denna litteratur av lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Det innebär bl.a. att litteratur på teckenspråk kan komma att underkastas en förhandsgranskning, vilken inte vore tillåten beträffande annan litteratur. Kultur, medier och möjligheter till eget skapande Formen för framställning av litteratur på teckenspråk får även konsekvenser i förhållande till lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Enligt denna lag skall producenter av skrifter, videogram, filmer, fonogram och dokument för elektronisk åter- givning, ljudradio och televisionsprogram som framställts respek- tive gjorts tillgängligt för allmänheten i landet enligt föreskrifter i lagen lämna pliktexemplar. Syftet med lagen är att skrifter och annat som produceras skall bevaras och tillhandahållas för forsk- ning och studier. Mottagare av pliktexemplar av skrifter och s.k. kombinerat material är Kungl. och , Upp- sala, , , och . Pliktexemplar av skrifter på teckenspråk som har form av video- gram omfattas däremot inte av samma regler som skrifter på andra språk och lämnas istället till Statens ljud- och bildarkiv. För att litteratur på eller översatt till svenskt teckenspråk skall behandlas lika som litteratur på andra språk föreslår jag följande ändring i 1 § lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 1 § Den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har upphovsrätt till verket, oav- sett om det är1. en skönlitterär eller beskrivande framställning i tal eller skrift,// 1 § Den som har skapat ett litterärt eller konstnärligt verk har upphovsrätt till verket, oav- sett om det är1. en skönlitterär eller beskrivande framställning i tal, skrift eller på (svenskt) teck- enspråk,// 14.2.2Producenter av litteratur och information på teckenspråk Då det gäller produktion av faktaprogram, läromedel och språk- material som avser teckenspråk finns ett betydande antal aktörer på marknaden, är den produktion som finns av ringa omfattning vid jämförelse med vad som finns på andra språk. Till de större aktörerna hör Utbildningsradion, Specialpedagogiska Kultur, medier och möjligheter till eget skapande institutet, (förutvarande Dövas TV), Sve- riges (), Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) och Folkbildningen. Det finns också ett antal mindre producenter som producerar material på teckenspråk. Tillgång till skönlitteratur på teckenspråk är starkt begränsad trots möjligheter att göra den tillgänglig i form av videogram eller cd- rom. En bidragande orsak är att gruppen teckenspråkiga är liten och att produktion av skönlitteratur på teckenspråk därför inte är intressant för något kommersiellt bokförlag. Det begränsade utbu- det av skönlitteratur på teckenspråk som producerats riktar sig till helt övervägande del till barn och ungdomar och är till stor del producerad för att användas som läromedel i skolan. I den kartläggning som genomfördes av läns- bibliotek, med finansiellt stöd av (, P. & , H 2000), anges att man i folkbibliotekens databas1 funnit drygt 800 katalogiserade poster av videogram och cd- rom på teckenspråk. I antalet är både tv-program och videoböcker av alla de slag medräknade. I flera fall är även delar av samma bok katalogiserad som ett självständigt verk varför antalet program och boktitlar som är upptagna i databasen är färre än 800. Av antalet funna titlar i databasen klassas enbart ca 170 som skönlitteratur. Av dem är drygt 100 barnböcker på teckenspråk, ca 20 ungdomslitteratur och resten ca 40 är skönlitteratur som riktar sig till vuxna teckenspråkiga.2 Detta kan jämföras med de ca 90 000 talböcker som finns att tillgå för personer som är synskadade eller läshandikappade via Talboks- och . 1Bibliotekstjänst Universella Register för Katalogdata (BURK). 2I kartläggningen görs en jämförelse med Talboks- och (TPB) bokbestånd av talböcker för syn- och läshandikappade som uppgick till ca 60 000 titlar och att TPB bara läser in av alla i utgivna böcker. och , A. a. (2000), s. 11. Kultur, medier och möjligheter till eget skapande Insatser för barn- och ungdomslitteratur bör inkludera litteratur på svenskt teckenspråk Regeringen bedömde i den språkproposition (2005/06:2) som antogs av att tillgången till barn och ungdomsböcker på andra språk än svenska borde öka. Som skäl för bedömningen anförde regeringen att tillgången till barnböcker på andra språk än svenska är viktig för att barn med annat modersmål än svenska att befästa kunskaper i det egna språket som en väg att lära sig det svenska tal- och skriftspråket. Mot denna bakgrund föreslogs att läsfrämjande insatser för barn och unga med annat modersmål än svenska borde stärkas och sär- skilda insatser därför borde göras för att förbättra tillgången till litteratur på andra språk än svenska. föreslogs få i upp- drag att återkommande samla in uppgifter om barn- och ungdoms- litteratur på andra språk än svenska på motsvarande sätt som för barn- och ungdomslitteratur på svenska. I propositionen påtalas vidare att inom ramen för medel som anslås till läs- främjande verksamhet även har möjlighet att finansiera utgivning av barn och ungdomsböcker på annat språk än svenska. Det som anförs om barn med annat modersmål än svenska i propositionen gäller i lika hög grad svenska barn som är teckenspråkiga. I propositionen föreslogs vidare att nuvarande litteraturstöd bör utvidgas till att inrymma en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. Jag utgår från att denna satsning även kommer att omfatta utgivning av någon av klassikerna på svenskt teckenspråk. Enligt bibliotekslagen (1996:1596) skall folk- och skolbiblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade, invandrade och andra minoriteter. Detta skall ske bl.a. genom att erbjuda litteratur på annat språk än svenska och i former som är särskilt anpassade till deras behov. Trots tydliga föreskrifter i bibliotekslagen tillhanda- hålls inte litteratur på eller översatt till teckenspråk i samma om- fattning som för människor med annat språk än svenska eller som för människor med andra slag av funktionshinder. Då det gäller personer med annat modersmål än svenska erbjuds de litteratur på sitt modersmål av folkbiblioteken, om än i begränsad omfattning. Kultur, medier och möjligheter till eget skapande Då det gäller litteratur för personer som till följd av funktions- hinder är hänvisade till litteratur på punktskrift eller talböcker har Tal- och punktskriftbiblioteket fått i uppgift att i samverkan med andra bibliotek arbeta för att dessa ges tillgång till litteratur. Det är viktigt att personer som är teckenspråkiga till följd av funktionshinder får samma möjligheter som andra att ta del av upphovsrättsligt skyddade verk. För att detta syfte skall uppnås måste de kunna få del av verk på medium som är anpassade för dem (prop. 2004/05:110). Genom den ändring av 17 § i upphovsrätts- lagen som trädde i kraft får de bibliotek och enskilda som regeringen beslutar överföra och sprida exemplar av offentliggjorda litterära och musikaliska verk till personer med funktionshinder till sådant medium att de kan ta del av verken. Genom denna lagändring har det gjorts möjligt att överföra litterära och andra upphovsrättsligt skyddade verk till personer med funktionshinder. Svårt få överblick över vad som publiceras på teckenspråk har beviljat projektmedel till läns- i dels för att kartlägga i vilken mån bibliotek i erbjuder teckenspråkiga låntagare ett relevant utbud av medier och service, dels för att undersöka hur teckenspråkiga utnyttjar bibliotekens service samt vilka behov de har. Projekt- medel för detta ändamål har beviljats till och med . Den redovisning av arbetet som Länsbiblioteket lämnade visar att biblioteksservice till teckenspråkiga inte är en förankrad del av folkbibliotekens verksamhet. Enligt redovisningen finns en vilja att göra något, som förutsättningarna på flera sätt har saknats (, P. & , H. Kartläggningens slutsats är att teckenspråkiga är en starkt eftersatt grupp i bibliotekssammanhang. Samtliga bibliotekarier som blivit tillfrågade i kartläggningen ansåg att det borde finnas ett centrum, ett ansvarsbibliotek, dit bibliotekarier skulle kunna vända sig för att få tillgång till information om litteratur som finns att tillgå på teckenspråk. Den redovisning som lämnades gäller i stort alltjämt enligt uppgifter som lämnats till utredningen av länsbiblioteket i . Begreppet ansvarsbibliotek avser ett bibliotek som har ansvar för material inom ett visst område, dock inte för språk och språk- Kultur, medier och möjligheter till eget skapande Ansvarsbibliotek finns vid nio olika univer- sitetsbibliotek som var för sig har ansvar för ett eller flera veten- skapsområden. För andra språk än svenska språket finns depåbibli- otek. Dessa har bl.a. till uppgift att tillhandahålla information om litteratur och annat material som publicerats inom det språkområde som ingår i ansvar. Depåbibliotek fungerar även som ett fjärrlånebibliotek för andra bibliotek. Depåbibliotek för teckenspråk vid Tal- och För teckenspråk och för litteratur på och översatt till teckenspråk föreslår utredningen att ett depåbibliotek upprättas analogt med det depåbibliotek som finns för samiska3 och med det internatio- nella biblioteket4. Talboks- och (TPB) fungerar som depå- bibliotek för talböcker, punktskriftsböcker och e-text. Låntagare som efterfrågar sådan litteratur vänder sig till sitt lokala bibliotek som därefter lånar det som önskas från länsbiblioteket eller från TPB. Utöver uppgiften som depåbibliotek har TPB även i uppgift att producera litteratur och annat material på punktskrift respek- tive i form av inläsning och att utveckla ny teknik för produktion av sådant material. TPB förfogar över ett väl utbyggt kontaktnät med såväl läns- som kommunbibliotek samt högskole- och universitets- bibliotek. TPB bedriver också utbildningar och anordnar konferen- ser inom biblioteksområdet för att öka kompetensen när det gäller att göra litteratur tillgänglig för personer som läser punktskrift eller som är i behov av talböcker. De uppgifter TPB har när det gäller biblioteksverksamhet för talböcker respektive för böcker på punktskrift är desamma som det föreslagna depåbiblioteket för teckenspråk bör ha. Det finns därför betydande samordnings- vinster att vinna genom att utöka TPB:s nuvarande uppdrag till att även omfatta litteratur på svenskt teckenspråk. Förslaget finansieras genom att av de medel som anvisas Nationellt centrum för flexibelt lärande för pro- duktion av läromedel på teckenspråk för vuxna inom vuxenutbild- ning och folkbildning omdisponeras för ändamålet. I det föreslagna beloppet avser den föreslagna biblioteks- 3http:///svenska/samdepab.htm 4http:///default.asp?id=3762 Kultur, medier och möjligheter till eget skapande verksamheten och medel för översättning av skönlitteratur till svenskt teckenspråk. För barn, ungdomar och vuxna som är teckenspråkiga får spelfilm ofta ersätta andra kulturella upplevelser. Genom de bilder filmen förmedlar kan de följa sammanhang. Film är ett medium som är tillgängligt för teckenspråkiga genom att bilder talar för sig själv. som bilderna talar förloras väsentliga delar av innehållet om inte replikerna i filmen åtföljs av text. För att göra svensk film på biograf och videotillgänglig för syn- skadade och hörselskadade finns filmavtal ett stöd för syntolkning och textning. Stödet administreras av Stiftelsen . I den filmpolitiska propositionen (2005/06:3) Fokus på film – en ny svensk filmpolitik som lämnades till poängterades att nyproducerade svenska filmer även fortsättningsvis bör göras tillgängliga för såväl synskadade som hörselskadade. Stödet administreras av Stiftelsen och ligger utanför det nya filmavtalet som trädde i kraft ; istället ryms stödet inom ramen för den helstatligt finansierade, s.k. filmkulturella, filmpolitiken. regleringsbrev för framgår att institutet skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå målet om att göra film mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning samt antalet och den geografiska spridningen av svenska filmer som syntolkats respek- tive gjorts i textad version. I regleringsbrevet framgår också att institutet skall prioritera filmer för barn och ungdomar med funktionsnedsättning och att institutet skall föra en fortsatt dialog med filmdistributörer och berörda organisationer för att så många som möjligt skall kunna få del av svensk film. I institutets uppdrag att stödja den digitala biografutvecklingen i ingår vidare att följa den tekniska utvecklingen på området för film och video för syntolkning och textning på svenskt språk. disponerar för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Medlen fördelas i huvudsak till textning av svensk spelfilm och till syntolk- ning av film. Fördelningen skiftar beroende på antal Kultur, medier och möjligheter till eget skapande premiärer och ansökningar. var det ca 35 svenska filmer som hade premiär och 2 av dessa beviljades stöd för textning av institutet. var det 41 svenska filmer som hade premiär och av dessa beviljades 18 stöd för textning. Detta innebär att mindre än hälften av de svenska filmer som hade premiär 2005 gjordes till- gängliga för personer i behov av textremsa för att kunna tillgodo- göra sig filmen. Tabell 14.1: Antal beviljade stöd för textning av svenska spelfilmer, video och dvd- filmer 2000-20055 Antal stöd för textning av Antal stöd för textning av Antal stöd för textning av svenska spelfilmer på bio Uppgifterna i tabell 14.1 anger antal stöd för textning som beviljats. I några fall har mottagaren, enligt , valt att inte utnyttja de medel som beviljats. Institutets bedömning är därför att det textas mellan 15 och 20 svenska spelfilmer . Härutöver har mellan 150 och 200 dvd-filmer textats sedan stödet infördes år 2000.6 Tyst Teater är en teatergrupp som spelar teater på teckenspråk för hörande och döva, något som ensemblen är ensam om i . ingår gruppen som en självständig ensemble inom . Tyst Teaters uppdrag är att ge ett brett och rikt utbud av teater i en lyhörd dialog med omvärlden. På repertoaren finns både klassiska stycken, modern dramatik och barnpjäser. Tyst Teater vill vidareutveckla teckenspråket som sceniskt språk utan att ge avkall varken på teckenspråkets egen karaktär eller på teaterns språk. 5Uppgifterna lämnade av , , . Kultur, medier och möjligheter till eget skapande , 2001–2005, har Tyst Teater producerat och turnerat inom med 19 olika teaterpjäser på teckenspråk och spelat för barn, ungdomar och vuxna. Antalet föreställningar, spelplatser och antalet personer som bevistat dessa föreställningar redovisas i tabell 14.2. Tabell 14.2: Antal föreställningar, spelplatser och publik Av tabell 14.2 framgår att antalet föreställningar ökat år –2004, för att minska . Minsk- ningen beror på att Tyst Teater tvingades ställa in en hel produktion på grund av sjukdom. Utöver turnéer inom har gruppen även uppträtt på flera orter i våra nordiska grannländer samt i , , , , och i . Tyst Teater har också medverkat i seminarier, föreläsningar och work- shops kring teater och teckenspråk, både i och i utlandet. Med början har Tyst Teater tillsammans med fått medel från Allmänna arvsfonden för att genomföra barnteaterprojekt på teckenspråk för teck- enspråkiga barn i skolåldrarna. Projektet har resulterat i tre upp- sättningar, en för vart och ett av de tre projektåren, med vilka Tyst Teater turnerat runt i landet. Projektet är avslutat i och med utgången av 2005 och har redovisats till Allmänna arvsfonden.8 Ensemblen består av två fast anställda skåde- spelare, tre skådespelare som är anställda på kontrakt och samt ett antal frilansare. Tyst Teater finansieras i likhet med andra avdelningar inom med medel som regeringen anvisar till . Efter samråd med de olika avdelningarna fördelar led- ning medlen inom teatern. 7Uppgifterna hämtade ur årsredovisningar . Kultur, medier och möjligheter till eget skapande Utöver Tyst Teater har försök med skuggtolkad teater gjorts bl.a. i . Skuggtolkad teater innebär att skådespelarna haft en skugga under föreställningen i form av en tolk som överför repli- kerna från talat språk till teckenspråk under pågående handling. Denna form av teater fordrar att varje skådespelare i föreställningen har sin skuggtolk och att dessa lär in och repeterar inför föreställ- ningen på samma sätt som skådespelarna. Skuggtolkad teater blir härigenom personalintensiv och därmed kostsam. För att göra andra teatrars föreställningar tillgängliga för perso- ner som inte hör textas vissa teaterföreställningar. Detta sker genom att replikerna parallellt med att de framförs överförs till text som kan avläsas via en trådlös textapparat som teaterbesökaren kan avläsa under föreställningen. Sådan utrustning finns bl.a. vid stadsteater och vid Dramatiska teatern i . Enligt uppgifter inhämtade från textades mellan 30 och 40 föreställningar.9 Antalet textade föreställ- ningar vid Dramatiska teatern uppgick till ca 20.10