sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Av vår beskrivning av de problem och trögheter som finns i för- farandet enligt konkurrenslagen, främst i fråga om mål om konkur- rensskadeavgift, framgår att problemen framför allt är hänförliga till handläggningen hos och vid . Dessa problem löses inte av att krav på prövningstillstånd införs i ledet - . Däremot kan ett krav på prövningstillstånd typiskt sett leda till att den genomsnittliga totala handläggningstiden för ärenden och mål minskar. 57TP PT A a s 176 och 206. har inte i något fall prövat hur parternas rätt att höras i överrättsprocessen kan komma att påverkas av användningen av videoupptagningar av förhör. I motiven till har påtalats att det måste antas att regelsystemet är förenligt med bestämmelserna i artikel 6. En sådan slutsats får stöd av uttalade princip när det gäller tillämpningen av artikel 6 på överrättsförfarandet att förfarandet i den högre instansen inte måste vara likadant som i den första instansen för att förfarandet skall vara förenligt med konventionens krav. I stället är det enligt domstolens praxis särdragen i fullföljdsförfarandet som bestämmer vilka krav som måste ställas på för- farandet i andra instans (se t.ex. Delcourt mot , Appl. 2689/65). Härtill kommer att i ett flertal rättsfall slagit fast att frågor om bevisning och hur denna skall bedömas hör till det som det i första hand ankommer på de nationella instanserna att avgöra. 58TP PT Se t.ex. beslut i mål OOO m.fl. mot och artikel av Dekeyser o a 59TP PT Se avsnitt 7.4.4 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Det kommer troligen att ta ett tag innan effekterna av ett system med prövningstillstånd slår igenom fullt ut. Beskaffenheten hos framför allt mål om konkurrensskadeavgift och företagskoncentra- tioner och den omständigheten att förhållandevis få ärenden och mål enligt konkurrenslagen prövas och har prövats av dom- stolTPF60FPT talar för att prövningstillståndsfrekvensen åtminstone inled- ningsvis kommer att vara hög. Även om ett system med pröv- ningstillstånd inte skulle komma att leda till märkbart kortare handläggningstider, kan ett sådant system dock skapa förutsätt- ningar för att skall kunna hantera en ökad tillströmning av ärenden och mål enligt konkurrenslagen utan att balanserna ökar och handläggningstiderna förlängs. Hur stora effektiviseringsvinsterna blir är beroende av dels vilka dis- pensgrunder som systemet ger, dels hur mycket tid som går åt för att pröva tillståndsfrågan. Vidare torde ett prövningstillståndssystem innebära att Mark- nadsdomstolens resurser i högre grad kan avsättas för ärenden och mål med krävande sak- och rättsfrågor, något som i sin tur bidrar till en ökad rättssäkerhet. Möjligheterna till sådana omdispositioner av resurserna är särskilt viktiga, eftersom andelen större och mer komplicerade konkurrensmål i har ökat.TPF61FPT Om kan koncentrera sina insatser till sådana fall där domstolens ledamöter bedömer att det finns ett behov av insatser, blir domstolen effektivare och får därmed bättre förutsättningar att hantera sina uppgifter. Ett system med prövningstillstånd torde även innebära att den berättigade parten snabbare och med lägre kostnader kommer till sin rätt och att motpartens kostnadsansvar begränsas. Vi har tidigare påtalat att tyngdpunkten i den dömande verk- samheten skall ligga i första instans.TPF62FPT En fördel med att införa krav på prövningstillstånd skulle också kunna vara att parterna inte kan se processen vid som en transportsträcka och invänta prövningen i , eftersom de löper en risk att det inte blir någon fullständig prövning i Marknadsdom- stolen. Vi har dock varken vid vår genomgång av domstolarnas akter eller vid våra samtal med tillfrågade intressenter kunnat finna belägg för en sådan attityd hos parterna. 60TP PT har prövat ett mål om företagskoncentration, MD 1998:10 (förvärvet ansågs inte hämma konkurrensen väsentligt på ett sätt som var skadligt från allmän synpunkt enligt 34 § konkurrenslagen i dess äldre lydelse). 61TP PT Jfr bl.a. prop. 2004/05:131 s 171 f 62TP PT Se bl.a. SOU 1991:59, Del 2, s 238 och prop. 2004/05:131 s 1 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? mest intensiva processandet äga rum vid tingsrätten. Oavsett hur det förhåller sig härmed innebär dock ett krav på prövningstillstånd att parterna redan i det inledande skedet av överrättsprocessen måste uppge allt de vill anföra i målet. Det kan även finnas nackdelar med ett system med prövningstill- stånd. Enstaka mål som bort bli föremål för en fullständig prövning kan fastna i tillståndsprövningens garn och således inte bli tillräck- ligt prövade. Härvid är bl.a. utformningen av dispensgrunderna av betydelse. Tillståndsgrunderna måste utformas så att de skapar till- räckliga garantier för att prövningstillstånd verkligen meddelas i t.ex. mål där tingsrättens avgörande är materiellt felaktigt. Till- ståndsgrunderna bör helst vara lättöverskådliga och säkerställa en förutsebar tillämpning. Vidare har det i vissa sammanhang förts en diskussion om att en fara med prövningstillståndssystemet kan vara att dispens avslås utan saklig grund. Det har ibland gjorts gällande att en domstols balanser skulle kunna påverka viljan att meddela prövningstillstånd. Även om prövningstillståndsinstitutet inte medvetet används som arbets- eller balansregulator, skulle företrädare för en domstol omedvetet kunna påverkas av balanssituationen.TPF63FPT Som anförts tror vi att i ett inledande skede kommer att meddela prövningstillstånd i merparten av överklagade ärenden och mål. Därtill kommer att förefaller att vara en överrätt med förhållandevis korta omloppstider, och den synes leva upp till sin målsättning om att inkomna ärenden och mål skall avgöras . Dessutom visar studier inom andra rättsområden att oron för att företrädare för domstol använder pröv- ningstillståndssystemet som arbets- och resursregulator synes obefo- Sammantaget bedömer vi att krav på prövningstillstånd i ledet – är förenat med flera fördelar. Ett prövningstillståndssystem bör därför införas. Ett sådant system kan leda till att den genomsnittliga totala handlägg- ningstiden för ärenden och mål minskar. Vidare sätts fokus på de mål som förtjänar rättskipningens uppmärksamhet. Dessutom innebär en sådan reform att systemet är bättre rustat för att hantera en ökad tillströmning av ärenden och mål. Rättskipningen får sin tyngdpunkt i första instans som fokus sätts på Mark- nadsdomstolens kontrollerande funktion och roll som prejudikat- 63TP PT Se bl.a. , 2002:4, s 35 och 50 f 64TP PT Se bl.a. a a s 50 f Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Vidare kan parternas kostnader komma att begränsas. En generös reglering beträffande grunderna för prövningstillstånd garanterar att högt ställda rättssäkerhetskrav kan upprätthållas, och de risker som kan finnas med ett prövningstillståndssystem fram- står därmed som obefogade. Vi vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram det värde ett pröv- ningstillståndssystem kan få framöver. Ett system med prövnings- tillstånd kan träda i kraft först . har sannolikt och behöriga domstolar ytterligare utvecklat sin förmåga att utreda och handlägga konkurrensmål. Vidare torde antalet ärenden och mål i domstol ha ökat och svensk rättspraxis ha utvecklats. Ett system med prövningstillstånd torde således få starkare genomslag än vad ett sådant system skulle få . Vi har tidigare föreslagit att mål om skadestånd, som grundar sig på skadeståndsbestämmelsen i konkurrenslagen,TPF65FPT i vissa fall skall kunna behandlas som en av förd talan om konkurrensskadeavgift. Som nämnts tidigare omfattar systemet med prövningstillstånd i hovrätt merparten av tingsrättens avgö- randen i tvistemål.TPF66FPT Vi kan inte finna några skäl för att mål om ska- destånd som kumulerats med mål om konkurrensskadeavgift skall behandlas annorlunda än övriga skadeståndsmål på konkurrens- rättslig grund. Även mål som har kumulerats med ett mål om kon- kurrensskadeavgift bör således omfattas av kravet på prövningstill- stånd. En ordning med tillståndsprövning innebär att alla överklagan- den som omfattas av systemet med prövningstillstånd prövas vart och ett för sig på sina egna meriter.TPF67FPT Detta gäller vare sig de utgör självständiga överklaganden eller har gjorts anslutningsvis, dvs. som en osjälvständig följd av ett ordinärt överklagande av motparten. Syftet med reglerna om anslutningsöverklagande är att en part som inte helt har vunnit framgång i tingsrätten med ändå är benägen att nöja sig med tingsrättens dom, om även motparten gör det, inte behöver överklaga för säkerhets skull.TPF68FPT Även anslutnings- överklaganden omfattas således av kravet på prövningstillstånd. 65TP PT 33 § konkurrenslagen 66TP PT Prop. 2004/05:131 s 180 ff 67TP PT A a s 182 68TP PT NJA II 1943 s 627 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Vi anser att inte bör undantas från kravet på prövningstillstånd.TPF69FPT Som nämnts ovan överklagas beslut till . Enligt våra direktiv skall vi överväga om prövningstillstånd skall införas i ledet – . Vårt uppdrag omfattar således inte uttryckli- gen beslut meddelade av . Därtill kommer att de överväganden som är aktuella inte kan överföras på överklagan- den som i första instans behandlas av förvaltningsmyndighet och som endast kan överprövas av en domstol. Vi anser därför att det inte kan komma i fråga att överväga ett system med prövningstill- stånd vid överklagande av dessa beslut.TPF70FPT I olika sammanhang har påtalats vikten av enhetliga regler på det marknadsrättsliga området.TPF71FPT tingsrätts avgöranden i ärenden och mål enligt marknadsföringslagen överklagas hos Marknadsdomstolen.TPF72FPT För dessa avgöranden finns inget krav på prövningstillstånd i Marknadsdomstolen.TPF73FPT Om ett system med prövningstillstånd bör införas även för dessa ärenden och mål innefattas visserligen inte av vårt uppdrag. Det är emellertid vår uppfattning att goda skäl talar för en sådan ordning. Regeringen bör i lämplig form bereda frågan. 69TP PT Riksåklagaren är inte längre undantagen från systemet med prövningstillstånd i och i hovrätt i mål där allmänt åtal förs. Motiven härför var bl.a. principen om parternas likställdhet (prop. 2003/04:78). Inte heller är i egenskap av centralmyndighet undantagen kravet på prövningstillstånd. 70TP PT Jfr prop. 2004/05:131 s 183 71TP PT Se bl.a. SOU 1997:20 s 216 72TP PT 43 § marknadsföringslagen. Tingsrätten handlägger bl.a. mål om marknadsstörningsavgift och skadestånd. 73TP PT 51 § marknadsföringslagen. I den lydelse som antagits av men ännu inte trätt i kraft (se prop. 2004/05:131). Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Prövningstillstånd bör meddelas om -det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagan- det prövas av högre rätt (prejudikatdispens), -det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som har kommit till (ändringsdispens), -det inte utan att prövningstillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till (gransk- ningsdispens), eller -det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (extraordinär dispens). är högsta instans för ärenden och mål enligt konkurrenslagen och har ansvaret för praxisbildningen. Detta torde dock inte innebära att dispensgrunderna måste begränsas till dem som gäller för och Regeringsrätten.TPF74FPT Vi har tidigare framhållit att det finns förhållandevis få mål om konkurrensskadeavgift och om företagskoncentration samt att och behöriga domstolar alltjämt till viss del är lärande myndigheter. Det torde på grund härav finnas ett stort behov av vägledande avgöranden. I motiven till konkurrenslagen har också ställning som prejudikatinstans på konkurrensrättens område framhållits. Den viktigaste uppgiften för får således anses vara att ägna sig åt prejudi- katbildning. Utan en möjlighet för att med- dela prövningstillstånd i prejudikatfall skulle en enhetlig rätts- 74TP PT I förarbetena till har, avseende de mål som prövas av hovrätten som första instans, påtalats att det är rimligt att i huvudsak samma regler bör gälla för prövning i andra instans oavsett om första instans är tingsrätt eller hovrätt (SOU 1995:124 s 196). I motiven till ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden sägs dock följande (prop. 2004/05:170 s 132 f). Kammarrätten i kommer i sin egen- skap som Migrationsöverdomstol och högsta instans i den nya ordningen att ha ansvaret för praxisbildningen. Detta ställer krav på kammarrätten att den skall kunna på ett effektivt sätt bidra till rättsbildningen och tillförsäkra en förutsebar och enhetlig bildning av rättspraxis. För att kammarrätten skall kunna uppfylla detta krav anser regeringen att kammarrätten endast skall kunna meddela prövningstillstånd på grunderna prejudikatdispens och extra- ordinär dispens. De föreslagna dispensgrunderna i kammarrätten i dess egenskap av Migra- tionsöverdomstol kommer också starkt att bidra till att målens totala handläggningstid i instanskedjan kan begränsas. Att handläggningen totalt sett kan ske skyndsamt är, som framhållits tidigare, ett grundläggande krav som bör ställas på den nya ordningen. Mot ovan- stående bakgrund bedömer regeringen att prövningstillstånd, i likhet med vad som gäller för högsta instans i förvaltningsprocessen i allmänhet (Regeringsrätten), vid överklagande till Migrationsöverdomstolen inte bör kunna meddelas som ändringsdispens. Det innebär att prövningstillstånd vid överklagande till Migrationsöverdomstolen skall meddelas på grun- derna prejudikatdispens och extraordinär dispens. Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Prejudikatdispens måste således vara en till- ståndsgrund. Som anförts tidigare kan ett generellt krav på prövningstillstånd vid överklagande hos bedömas vara förenligt med konventionsåtaganden.TPF75FPT En annan sak är att dessa åtaganden kan ha viss betydelse för hur systemet med en tillstånds- prövning närmare bör utformas. Bl.a. torde krävas att tillstånds- grunderna utformas så att de skapar tillräckliga garantier för att prövningstillstånd verkligen meddelas i mål där underinstansens avgörande är materiellt felaktigt. Det finns inte några svenska kon- ventionsåtaganden som hindrar att prövningstillstånd införs i ledet – , i vart fall inte så länge systemet medger ändringsdispens.TPF76FPT Däremot kan det vara mera tveksamt om ett system som inte medger dispens på denna grund kan anses förenligt med konventionsåtaganden. Alldeles oavsett var gränsen går för vad som kan anses acceptabelt enligt bl.a. anser vi att rättssäkerhetsskäl talar för att det åtminstone till att börja med bör finnas en tillståndsgrund som avser ändringsfallen. En av dispensgrunderna bör således vara ändringsdispens. Det torde inte alltid finnas anledning för att meddela prövningstillstånd enbart av det skälet att domstolen anser att tingsrättens bedömning av beloppets storlek i ett mål om kon- kurrensskadeavgift eller skadestånd är något för sträng eller något för mild. Vid en viss punkt, om tingsrättens bedömning i mer avse- värd mån avviker från vad anser böra utdömas, kan det dock finnas anledning för att överväga en ändring av tingsrättens avgörande. Prövningstillstånd skall naturligtvis också meddelas om frågan om beloppet har prejudikat- värde.TPF77FPT Många mål som överklagas till är omfat- tande och komplicerade. I sådana mål kan det ibland vara svårt att vid tillståndsprövningen tillförlitligt bedöma om målet är rätt avgjort eller inte. Det är bl.a. av rättssäkerhetsskäl angeläget att prövningstillstånd bör kunna meddelas inte bara när det finns en konkret anledning att betvivla riktigheten av tingsrättens avgö- rande utan också i vissa andra fall där tingsrättens avgörande fram- 75TP PT Se t.ex. Lagrådet i prop. 1996/97:131 s 185 och Ds 2001:36 s 74 76TP PT Detta är den centrala tillståndsgrunden i prövningstillståndssystemet i hovrätt (prop. 2004/05:131 s 184). 77TP PT Jfr Ds 2001:36 s 85 f Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? står som svårbedömt. Prövningstillstånd bör således kunna med- delas om det inte utan att sådant tillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av tingsrättens avgörande.TPF78FPT I mål med mycket omfattande bevisning, t.ex. om huvudförhandlingen i tingsrätten har pågått i veckor eller månader, bör ett prövningstillstånd i många fall kunna meddelas utan att tar del av bandupptagningar eller förhörsutskrifter. I sådana fall torde det typiskt sett krävas att målet tas upp till prövning för att tingsrät- tens överväganden i sakfrågorna skall kunna bedömas på ett rätt- visande sätt.TPF79FPT Med hänsyn till att också får anses ha till uppgift att vaka över att tingsrätten handlägger ärenden och mål enligt konkurrenslagen på ett formellt riktigt sätt behöver Mark- nadsdomstolen kunna meddela prövningstillstånd också när ett formellt fel av allvarlig art har begåtts vid handläggningen i tings- rätten. Det bör således även finnas en tillståndsgrund som avser extraordinära fall. Sammantaget anser vi att samma dispensgrunder som i hovrätt bör gälla i . Domstolen skall således meddela prövningstillstånd om det är av vikt för ledning av rättstillämp- ningen att överklagandet prövas av högre rätt (prejudikatdispens), det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som tings- rätten har kommit till (ändringsdispens), det inte utan att pröv- ningstillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till (granskningsdispens) eller det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (extraordinär dis- pens). Med beaktande härav bör den av antagna lagen om ändring i konkurrenslagen utgå. Därmed kommer vad som sägs om prövningstillstånd i hovrätten i 49, 50 och 52 kap. rätte- gångsbalkenTPF80FPT samt 39 § lagen om domstolsärendenTPF81FPT att gälla även . 78TP PT Det kan hända att behöver ta del av materialet från förhören i tingsrätten för att kunna avgöra om det vid tillståndsprövningen går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till. Om förhörsutskrifter eller bandupptagningar av någon anledning inte går att uppbringa och det överklagade avgörandet inte innehåller en tillräckligt utförlig redovisning av sådana förhörsutsagor som tingsrätten lagt till grund för avgörandet, torde i många fall ha att meddela prövningstillstånd. För att det på grundval av banduppspelning eller förhörsutskrifter skall vara möjligt att bedöma tingsrättens bevisvärdering krävs det förstås ofta, särskilt om bevisningen är omfattande, att tingsrättsavgörandet innehåller domskäl som närmare redovisar hur tingsrätten har resonerat i sakfrågan (jfr a a s 131). 79TP PT Jfr a st 80TP PT I den lydelse som antagits av men ännu inte trätt i kraft (se prop. 2004/05:131). 81TP PT I den lydelse som antagits av men ännu inte trätt i kraft (se a a). Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Ett system med prövningstillstånd i innebär att det kommer att finnas ett behov av information från domstolen bl.a. om grunderna för prövningstillstånd och hur en fråga om prövningstillstånd behandlas i domstolen.TPF82FPT Partiellt prövningstillstånd bör kunna meddelas beträffande en sådan del av tingsrättens beslut eller dom vars utgång inte kan påverka avgörandet i övrigt. Som redovisats tidigare kan begränsa pröv- ningstillståndet till att gälla del av ett mål eller en viss fråga i målet. I motiven har påtalats att denna ordning lämpar sig väl för en pre- judikatinstans men att den torde vara mindre förenlig med en dom- stols uppgift att korrigera felaktiga avgöranden.TPF83FPT Vid prövning av konkurrensmål är i allmänhet marknadsfrågor och ekonomiska avvägningar av betydelse och samspelar vid bedömningen av rekvi- siten i konkurrenslagens materiella bestämmelser. I konkurrensmål kan det således vara svårt att begränsa prövningstillståndet till att gälla del av ett mål eller en viss fråga. För det fall prövningstillstån- det begränsas, blir det dessutom svårt att undvika att stora delar av målet ändå måste komma upp till bedömning. Det är därför tvek- samt om ordningen i med partiellt prövnings- tillstånd kan anses särskilt ändamålsenlig och effektiv för konkur- rensmål.TPF84FPT Däremot bör kunna meddela ett partiellt prövningstillstånd för en del av ett beslut eller en dom vars utgång inte påverkar övriga delar av det överklagande avgörandet. I ett mål om konkurrensskadeavgift bör prövningstillståndet kunna begränsas till frågan om t.ex. eftergift eller nedsättning av konkurrens- skadeavgiften. Prövningstillstånd bör vidare kunna inskränkas till rättegångskostnadsfrågan.TPF85FPT Sammantaget anser vi att de regler om 82TP PT Se bl.a. a a s 198 83TP PT SOU 1995:124 s 187 f och prop. 2004/05:131 s 187 ff. I förarbetena har dock påtalats att för det fall prövningstillstånd införs i ledet mellan hovrätt och beträf- fande de domar och beslut som enligt nuvarande regler är undantagna från kravet på pröv- ningstillstånd bör i huvudsak samma dispensgrunder införas som föreslagits för hovrätterna och eftersom är sista instans bör vidare nuvarande regler om partiellt prövningstillstånd i även gälla dessa domar och beslut (a SOU s 196). 84TP PT Jfr MD 2004:21 85TP PT Jfr SOU 1995:124 s 190 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? partiellt prövningstillstånd som kommer att tillämpas av hovrätt bör gälla även i . 8.4.5Marknadsdomstolens sammansättning vid tillståndsprövning I enklare fall bör ordförande ensam kunna meddela prövningstillstånd som inte är begränsat till en viss del av ärendet eller målet, däremot inte besluta att prövningstill- stånd inte skall meddelas. En ensam domare i hovrätten får, om frågan är enkel, bevilja pröv- ningstillstånd som inte är begränsat till en viss del av målet.TPF86FPT Att fallet skall vara enkelt innebär att domaren skall arbeta med en väl tilltagen säkerhetsmarginal.TPF87FPT Det kan i finnas ärenden och mål enligt konkurrenslagen där det är så enkelt att se att prövningstillstånd skall beviljas att kollegialiteten inte har något egentligt värde. Vi anser därför att även ordförande i enklare fall bör kunna meddela prövningstillstånd. Däremot bör han eller hon inte kunna besluta att sådant tillstånd inte skall meddelas. Lagen om marknadsdomstol m.m. bör således ändras på så sätt att Mark- nadsdomstolens ordförande får, om frågan är enkel, meddela pröv- ningstillstånd som inte är begränsat till en viss del av ärendet eller målet. Rent lagtekniskt bör detta ske genom en hänvisning till motsvarande bestämmelse i . 86TP PT Bestämmelsen har antagits av men ännu inte trätt i kraft. Önskemålet om en snabb handläggning måste vägas mot att tillståndsprövningen skall tillgodose högt ställda rättssäkerhetskrav. Ett beslut om att inte meddela prövningstillstånd kan ofta vara av stor betydelse för den enskilde. Normalt bör därför flera domare delta i ett sådant beslut. Saken ställer sig emellertid annorlunda om beslutet går i en för klaganden positiv riktning. Genom att begränsa förslaget till beviljande av prövningstillstånd markeras närmast på vilket sätt frågan bör vara enkel (prop. 2004/05:131 s 195). 87TP PT Ds 2001:36 s 121. Det finns flera exempel på att en fråga eller ett mål som är av enkel beskaffenhet kan avgöras av färre antal ledamöter än vad som normalt föreskrivs (se t.ex. 1 kap. 3 a § och 3 kap. 6 § ). I tidigare lagstiftningsärende har uttalats att uttrycket enkel beskaffenhet visserligen lämnar utrymme för tolkning men att det med förtroende kan överlämnas till den enskilde domaren att, med ledning av en allmänt hållen regel av angiven innebörd, avgöra frågan om rättens sammansättning, jfr prop. 1988/89:95 s 60 och 1996/97:133 s 44 (prop. 2004/05:131 s 195). 9 Åtaganden från företag Enligt artikel 5 i förordning nr 1/2003 skall de nationella konkur- rensmyndigheterna vara behöriga att i enskilda ärenden tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.