sou · GUB37 · 2007-01-01 00:00:00 — Forskare från andra länder tillför kompetens som kan bidra till att förnya den svenska forskningen. Rekrytering av utländska studenter på avancerad nivå och doktorander lägger en grund för detta. Utbildning i är ofta en relevant del av stödet till länder i utveckling. Det svenska biståndet omfattar därför gäststipendier till studenter från länder som omfattas av det internationella ut- vecklingssamarbetet. I flera utredningar och i flera rapporter, framförallt från , har pekats på svårigheten att få fram tillförlitlig statistik över antalet utländska studenter. De uppgifter som redo- visas i det följande bygger på och statistik. Vi redovisar också uppgifter om studiefinansiering, eftersom det i fråga om forskarutbildningen finns ett samband mellan denna och avgiftsfrågan. För att ge en bild av antalet inresande studenter utifrån den in- delning som föreslås i prop. 2004/05:162 har SCB på vårt uppdrag tagit fram statistik motsvarande de tre föreslagna nivåerna. I den befintliga statistiken redovisas studenter utifrån bakgrund. Med svensk bakgrund avses personer som är födda i med minst en inrikes född förälder. Med utländsk bakgrund avses per- soner folkbokbörda i som är utrikes födda samt personer som är födda i med två utrikes födda föräldrar. Med inre- sande studenter avses utbytesstudenter (studenter som deltar i ett utbytesprogram) och free mover-studenter (studenter som ordnar sina studier själva). Det finns också en grupp med okänd bakgrund. I denna ingår de som har ofullständiga personuppgifter, rimligen free mover-studenter som inte har sökt uppehållstillstånd för stu- dier och kommer från eller från andra EU-länder. I tabell A redovisas det totala antalet studenter i högskolan /03 avseende forskarutbildning och /04 avseende grundläggande högskoleutbildning. Uppgifter om utbytesstudenter finns /97, medan uppgifter om free mover-studenter finns först /03. Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Antal studenter och därav nybörjare i högskoleutbildning efter bakgrund 2002/03 och 2003/04 Grundutbildning 03/04 Forskarutbildning 02/03 Född i Sv. Free mover/gästdoktorand1 1 Personer som beviljats uppehållstillstånd för studier Källa: och UF 19 2.2.2Inresande studenter i grundläggande högskoleutbildning I databas för nationell uppföljning vid universitet och högskolor (NU-databasen) definieras utbytesprogram i följande kategorier: EU-program, Nordplus, Bilaterala program (mellan hög- skolor) samt Övriga (där studenten själv utverkat utbyte som en del av en utbildning). Uppgifter om utbytesstudenter rapporteras via högskolornas studiedokumentationssystem (LADOK). Majoriteten utbytesstudenter läser fristående kurser, medan bara ett fåtal deltar i en programutbildning. Antalet utbytesstudenter har, som framgår av figuren nedan, i det närmaste fördubblats . Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Utbytesstudenter läsåren 1996/97–2003/04 Källa: och UF 19 En majoritet av utbytesstudenterna, , kommer från . och är de länder utanför EES från vilka flest utbytesstudenter kommer till . Tabell B. Utbytesstudenter i grundutbildningen /04 efter geografiskt område. EU (exkl. och ) (exkl. och EU) Källa: Bearbetad tabell från och UF 19 med fördelning utifrån ett utvidgat EU. De flesta utbytesstudenter finns vid de stora högskolorna. Univer- siteten i och ligger i topp. SOU 2006:7 Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Högskolor med flest utbytesstudenter i grundutbildning /04 Andel i procent av det totala Källa: och UF 19 Med free mover-studenter avses personer som angivit studier som grund för bosättning och invandrat mindre än innan studierna påbörjades. Som framgår av tabell A finns också en grupp med okänd bakgrund, troligen studenter från och EU. För oss är de som har angivit studier som skäl för uppehållstillstånd de intressanta, eftersom det är inom den kategorin personer från länder utanför EES finns. För att få uppehållstillstånd för studier i måste man vara antagen till en högskoleutbildning på heltid, ha intyg om eventuell studiefinansiering från sitt hemland, visa att man kan försörja sig samt vara inställd på att lämna efter stu- dierna. För att få tillståndet förlängt måste man visa godtagbara studieresultat. Mellan 2002/03 och 2003/04 ökade antalet free mover-studenter , från 1 850 till 2 080. Över hälften av dem som be- viljades uppehållstillstånd för studier /04 kom från . Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Tabell D. Free mover-studenter med uppehållstillstånd för studier i grundutbildningen /04 efter geografiskt område. Källa:Bearbetad tabell från och UF 19 med fördelning utifrån ett ut- vidgat EU Det innebär att ca 1 650 studenter kom från länder utanför EES. Länder med flest free mover-studenter med uppehållstillstånd för studier i grundläggande högskoleutbildning /04 Andel i procent av det totala Antal med tillfälliga personnummer Källa: och UF 19 Flertalet av free mover-studenterna finns vid stora högskolor med teknisk utbildning. hade det största antalet sådana studenter, över 400, följd av tekniska hög- skola med 250. Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Tabell F. Högskolor med flest free mover-studenter med uppehållstillstånd för studier i grund- läggande högskoleutbildning /04 Andel i procent av det totala Källa: och UF 19 Redovisningen nedan är en uppskattning, där endast engelskspråkiga magisterutbildningar är medtagna, eftersom det med största sanno- likhet är där flertalet av de utländska studenterna på denna nivå åter- finns. Av free mover-studenterna återfanns 694 i en engelskspråkig magisterutbildning /03 och 663 det följande läsåret. Antalet free mover-studenter från länder utanför EES var 636 respektive 627. Som framgår av tabell E kom över hälften av free mover-studen- terna i grundläggande utbildning från , sammanlagt 1 050. Av free mover-studenter i engelskspråkig magisterutbildning kom 446 från . Inom denna grupp kom de flesta från och med vartdera drygt 100 studenter /03 samt 139 från och 126 från /04. Fördelningen mellan män och kvinnor bland free mover-studenter i grundläggande utbildning Fördelningen mellan män och kvinnor i grundläggande högskoleut- bildning (nybörjare) har under läsåren 2002/03 och 2003/04 varit oförändrad: kvinnor och män. I gruppen free mover-studenter har andelen män ökat mellan de två läsåren, från till . Inom gruppen studenter från har andelen män ökat från . Som framgår av tabell F är det två högskolor med teknisk inrikt- ning som har flest utländska studenter. Detta kan vara en förklaring till den högre andelen män bland free mover-studenterna. Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Fördelningen mellan män och kvinnor är olika mellan länderna. Det är ungefär lika många män som kvinnor som kommer från . Däremot är andelen kvinnor från . Det land som efter och har störst andel grundutbildningsstu- denter i är , men kvinnor därifrån saknades helt under de två aktuella läsåren. I detta sammanhang avses med gästdoktorander personer som hos angivit studier som grund för bosättning och som invandrat mindre än innan studierna på börjades. Som framgår av tabell A var /03 antalet aktiva dokto- 21 500 och antalet nybörjardoktorander 3 860. Av de aktiva doktoranderna var gästdoktorander och av nybörjarna . De siffror som presenteras nedan och som bygger på körningar stämmer inte helt med siffrorna i tabell A. Skälet till detta är att universitets- och högskoleregistret uppdate- ras fortlöpande. När uttag från registret görs blir således siffrorna olika. Tabell G. Gästdoktorander fördelade på länder inom respektive utanför EES-området Tabell H. Gästdoktorander från länder utanför EES fördelade på geografiska områden Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse I fråga om länder utanför EES kommer, som framgår av tabell H, en stor del av gästdoktoranderna från . är här det land som har flest gästdoktorander; /03 var det 72 och det följande läsåret 52. De två som därefter har flest gästdoktorander är med 13 respektive 27 och med 12 respektive 20. När det gäller utanför EES är det land som har störst antal gästdoktorander: 29 /03 och 25 /04. Forskarutbildningens volym har minskat i . Ett skäl för minskningen är enligt att antalet nybörjare har anpassats till de faktiska resurserna. Detta bör även ha påverkat antalet gästdoktorander. Fördelningen mellan män och kvinnor bland gästdoktorander Fördelningen mellan män och kvinnor bland gästdoktoranderna var /03 följande: Motsvarande fördelning /04 var följande: Också här är det skillnad mellan länder i fråga om fördelningen mellan män och kvinnor. , som hade ungefär lika många män som Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse kvinnor bland sina gäststudenter, har ungefär samma fördelning bland sina gästdoktorander. Från kom det 3 kvinnliga och 24 manliga gästdoktorander /04 och från 4 respektive 16. Personer från länder utanför EES som kommer till för att studera är inte berättigade till svenskt studiestöd. Dock erbjuder vissa individuella stipendier. För doktorander finns även möjlighet till doktorandanställning och utbildningsbidrag. () fördelar stipendier till utländska medborgare för studier i . Flertalet av dessa stipendier går till free mover-stu- denter från länder utanför EES. 341 sådana individuella stipendier ut- nyttjades 2004. Av dessa avsåg 28 grundnivå, 232 påbyggnadsnivå och 81 forskarutbildning. Motsvarande siffror 2003 var totalt 290 samt 45, 159 respektive 96. Flertalet stipendier finansieras av bistånds- medel, inklusive medel för samarbete med . Av stipendi- erna avsåg ungefär hälften en hel utbildning och hälften en begrän- sad studieperiod. av högre utbildning och forsk- ning (STINT) fördelar också stipendier. Inom ramen för Scholar- ship Programme har stipendier tilldelats högskolor för vissa enskilda utbildningsprogram. Stipendierna har av respektive högskola till- delats masterstudenter från särskilt prioriterade länder i syfte att locka studenter från länder i dynamisk utveckling, enligt STINT:s definition 2004/05 , , , Republiken , , , , , och . /97–2004/05 var antalet stipendier 816, varav 239 tilldelades studenter från . fick det största antalet stipendier och det näst största. Den som antas eller har antagits till forskarutbildning får anställas som doktorand. Den som är anställd som doktorand skall främst ägna sig åt sin egen forskarutbildning men får i begränsad omfatt- Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse ning, högst , arbeta med utbildning, forskning och ad- ministration. Utbildningsbidrag får ges till den som antas eller har antagits till forskarutbildning. Utbildningsbidrag kan kombineras med anställ- ning som assistent. Om det finns särskilda skäl får en doktorand som har helt utbildningsbidrag undervisa vid högskolan eller utföra annat arbete som omfattar av full arbetstid. Den som har fått utbildningsbidrag skall efter ansökan anställas som doktorand av utbildningen. Enligt är anställning som doktorand den vanligaste formen av studiefinansiering för forskar- studenter. Ungefär hälften av forskarstudenterna hade 2004 sådan anställning. hade utbildningsbidrag, finansierades på annat sätt av högskolan – t.ex. via anställning som amanuens, assistent eller adjunkt – och hade extern fi- nansiering. Av nybörjardoktoranderna hade stipendier mot av det totala antalet doktorander. SCB har för vår räkning tagit fram statistik över hur gästdokto- randerna från länder utanför EES finansierade sina studier /03. 147 hade då doktorandanställning, 51 annan anställning inom högskolan och 79 utbildningsbidrag. 150 hade stipendium, 30 var yrkes- verksamma utanför högskolan inom områden med anknytning till forskarutbildningen och 47 hade annat slag av försörjning. En och samma doktorand kan tillhöra flera av dessa kategorier, vilket gör att summan av de redovisade siffrorna överstiger antalet gästdokto- enligt tabell H. Vi vågar ändå dra slutsatsen att flertalet inom denna för oss intressanta grupp doktorander hade finansiering via högskolan i form av anställning eller utbildningsbidrag och att ytter- ligare ett stort antal hade något slag av – svenskt eller utländskt – stipendium. Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse Antalet free mover-studenter från länder utanför EES i grundläg- gande högskoleutbildning kan för /2004 uppskattas till ca 1 650, vilket motsvarar av det totala antalet studenter. Motsvarande antal för forskarutbildningen var /03 . 160 studenter från länder utanför EES fick stipendium från SI för hel magisterutbildning. Flertalet av doktoranderna från berörda länder hade anställning eller utbild- ningsbidrag. Över 2 miljoner studenter väljer ett annat studieland än hemlandet. Framför allt två motiv brukar framhållas: brist på lämplig utbild- ning i hemlandet och att utbildning i ett annat land ger bättre för- utsättningar i yrkeslivet. Viktiga faktorer när det gäller val av land och högskola för ut- landsstudier är självfallet vilken information som ges, kvaliteten på utbildningen samt förhållandena i stort i landet i fråga. Några fak- torer som ger goda förutsättningar att konkurrera om ut- ländska studenter är följande: har en väl utbyggd högskola och några av våra högsko- lor är internationellt välkända. har satsat på internationalisering av den högre utbildningen och högskolorna bedriver en omfattande utbytesverksamhet, där intresset i ökad utsträckning riktas mot länder utanför . Flera högskolor satsar också på särskilda utbildningar riktade till utländska studenter, och antalet kurser och program på engelska ökar kontinuerligt. I utvärdering av internationaliseringsarbetet inom högskolan (Hög- skoleverkets rapport 2005:1R) redovisades drygt 200 magister- program med denna inriktning. Studierna i är avgiftsfria. Även om levnadskostnaderna är höga, är det förhållandet att själva utbildningen är kostnadsfri en omvittnat positiv faktor när utländska studenter väljer studie- land. För utländska studenter är det naturligtvis en trygghet att kunna kommunicera på ett språk som de själva kan förstå och tala. Utländska studenter - motiv, fakta, faktorer av betydelse flertalet svenskar talar engelska underlättar kontakten mellan de utländska studenterna och det svenska samhället. har hög säkerhet, god miljö och god tillgång till natur- upplevelser. Den som har uppehållstillstånd för studier i får arbeta utan arbetstillstånd. Den som har sökt förlängning av uppe- hållstillståndet för studier får arbeta även ansökan behandlas, om ansökan lämnats in när det tidigare tillståndet fortfarande gällde och avsåg . finns det faktorer som kan göra utländska studenter mindre attraherade av som utbildningsland: Om en student vill stanna i efter avslutade studier för att arbeta måste han eller hon åka tillbaka till sitt hemland och därifrån söka arbetstillstånd. Den som har erbjudits arbete efter avslutade studier kan dock ansöka om arbetstillstånd medan han eller hon är kvar i . Det är främst på större universitetsorter brist på studentbostä- der, och högskolornas möjligheter att engagera sig i bostadsfrå- gorna är praktiskt taget obefintliga. 3 Studieavgifter i andra länder Frågor om finansiering av högre utbildning diskuteras över hela världen. Det generella mönstret är att den högre utbildningen från att ha varit en nationell och offentlig angelägenhet övergår till en mer blandad finansiering. Studenter liksom privata och kommersi- ella aktörer är finansiärer vid sidan om den offentliga sek- torn. Bakom denna utveckling ligger såväl ekonomiska som ideolo- giska motiv, ibland i kombination. har flera rapporter som berör studieavgiftssystem publi- cerats. publicerade det nederländska () rapporten support. publicerade SFS rapporten Den förlorade avgiftsfriheten. Samma månad publicerade det ameri- kansk-kanadensiska en rapport med titeln . Denna har sammanfattats i en av på nätet publicerad PM. Rapporterna är dock inte helt jämförbara när det gäller sättet att redovisa situationen i fråga om avgifter. I detta avsnitt redogör vi kortfattat för avgiftssystemen i EES-län- derna (utom och ) och . Redo- visningen bygger i första hand på CHEPS rapport, men i vissa fall har kompletterande information hämtats i de övriga nämnda rap- porterna och via webben. Vi har inriktat oss på att i första hand belysa i vilken mån avgifter finns för grundläggande högskoleut- bildning (motsvarande) och i vilken mån studenter utanför EES i detta avseende behandlas särskilt. I fråga om forskarutbildningen Studieavgifter i andra länder har vi inte haft tillgång till samma breda material men redovisar uppgifter för några för oss intressanta länder. I betalar alla studenter studieavgifter. Studenter kan dock få bidrag och betalar då en lägre avgift. Studenter inom EU och vissa grupper av utomeuropeiska studenter betalar samma av- gifter som belgiska studenter. Övriga utländska studenter betalar den avgift som respektive högskola beslutar om. I införs 2006 studieavgifter för studenter utanför EES. Vissa är undantagna från avgifter, såsom personer med tillfälligt eller permanent uppehållstillstånd och utbytesstudenter. Ett sys- tem med av staten finansierade friplatser och stipendier införs med avgifterna. Friplatser och stipendier fördelas mellan högskolorna i den årliga budgeten. är det totala antalet planerat till minst 70 för att ökas till 2010. Syftet är att stödja de bäst kvalificerade studenterna från berörda länder. För övriga studenter från länder utanför EES måste högskolorna ta ut en avgift som motsvarar full kostnadstäckning. De får ta ut en högre avgift, men överskottet skall då användas till ytterligare fri- platser och stipendier. – Forskarstudenterna är anställda, och av- gifter är inte aktuella för dem. I är ungefär platser i högre utbildning finansierad av staten. Övriga platser, som högskolorna själva be- slutar om, finansieras med studieavgifter. Utbildningar på master- och forskarnivå har högre avgifter än utbildning på grundläggande nivå. Utländska studenter betalar avgifter med undantag för delta- gare i utbytesprogram. I är utbildningen avgiftsfri. En arbetsgrupp inom Un- dervisningsministeriet har dock lagt fram förslag om en ordning med avgifter för studenter från länder utanför EES fr.o.m. . Enligt förslaget skall högskolorna själva be- stämma avgiftens storlek i ett intervall per läsår. Två femåriga stipendieprogram, ett allmänt och ett biståndsrelaterat, föreslås bli inrättade som avgifter in- förs. – Förslaget om avgifter berör inte forskarnivån. Flertalet fors- karstudenter anställs i forskarskolor eller har möjlighet till stipen- dier. I betalar alla studenter studieavgifter, som varierar mellan olika högskolor och utbildningsområden. I är utbildningen på grundläggande nivå avgiftsfri. I är utbildning på grundläggande nivå avgiftsfri för stu- denter inom EU. Vissa administrativa avgifter tas dock ut, såsom Studieavgifter i andra länder Studenter från länder utanför EU betalar avgifter enligt beslut av varje högskola. På finns privata högskolor som tar ut studieavgifter. Vid statliga högskolor betalar studenterna en registreringsavgift. Det finns inga särskilda avgifter för utomeuropeiska studenter. I betalar alla studenter studieavgifter, som varierar mellan högskolor och utbildningsområden. Varje högskola beslutar om avgifterna, som vanligtvis är lägre på grundläggande nivå. I betalar alla studenter studieavgifter. Varje högskola beslutar om avgiftens storlek. Utländska studenter betalar samma avgifter som de inhemska studenterna under förutsättning att de läser kurser på lettiska. Avgiften för kurser på engelska kan vara högre. I betalar alla studenter studieavgifter för utbildning på grundläggande nivå. kommer avgifter att införas även för utbildning på magisternivå. Utländska studenter som deltar i ut- bytesprogram och studenter inom EES betalar lika stora avgifter som de inhemska studenterna. Andra utländska studenter betalar en avgift som bestäms av staten för statliga högskolor och av den enskilda högskolan för privata. I betalar alla studenter avgifter för utbildning på magister- nivå. Avgifterna varierar beroende på om det är hel- eller deltids- studier. Studier i grundutbildningen är i det närmaste avgiftsfria. betalar dock samtliga studenter en avgift när de börjar sin grundutbildning. I betalar alla studenter avgifter. Studenter från länder inom EES betalar samma avgift som de inhemska studen- terna. Studenter från länder utanför EES betalar den avgift som res- pektive högskola bestämmer. – Forskarutbildningen berörs inte av ordningen med avgifter; flertalet doktorander är anställda. I är utbildningen avgiftsfri för alla studenter vid statliga högskolor. Avgifter förekommer dock vid privata högskolor. I är utbildning på heltid vid de statliga högskolorna av- giftsfri. Högskolorna har dock rätt att ta ut avgifter från dem som studerar på deltid. I betalar alla studenter avgift, som bestäms av respek- tive högskola. I betalar alla studenter – med undantag för deltagare i utbytesprogram – avgift. Vid vissa högskolor betalar utländska stu- denter en högre avgift. Studieavgifter i andra länder I är utbildningen på grundläggande nivå och magister- nivå avgiftsfri under förutsättning att studierna slutförs inom den planerade utbildningstiden. Om studenten inte klarar av sin utbild- ning , kan han eller hon få betala en avgift som högst motsvarar av genomsnittskostnaden för utbildningen. Varje högskola får besluta om avgifter för utländska studenter. I är heltidsstudier på grundläggande nivå avgiftsfria för inhemska och EU-studenter. Däremot får avgifter tas ut vid studier på deltid. Avgifter får också tas ut för studier på magister- nivå. Studenter från länder utanför EU betalar avgifter även för ut- bildning på grundläggande nivå. I betalar studenterna terminsavgifter som bestäms ut- ifrån den enskildas sociala och ekonomiska förhållanden. I finns olika system. I och är ut- bildningen avgiftsbelagd. I är utbildningen avgiftsfri för studenter från och andra EU-länder, medan studenter från övriga måste betala. Generellt gäller att varje högskola beslutar om avgiften för studenter från länder utanför EU. – Avgiftssystemet i omfattar i princip också forskar- nivån. I praktiken handlar det här mest om det första årets studier, sedan inordnas doktoranderna i forskningsprojekt, och avgiftsfrå- gan löses inom ramen för finansieringen av dessa eller genom sti- pendier. I är utbildningen i princip avgiftsfri om den ges på tjeckiska. Möjlighet finns att ta ut avgifter om studenten inte håller sig inom den planerade utbildningstiden, om studenten antas till ytterligare ett program eller om utbildningen hålls på annat språk än tjeckiska. Respektive högskolan beslutar om avgiftens storlek. I princip betalar utländska studenter avgifter enligt samma system som inhemska. I har författningsdomstolen 2005 beslutat att studie- avgifter får införas vid högskolor. Dessförin- nan rådde ett generellt förbud att ta ut avgifter. Efter beslutet i författningsdomstolen pågår nu en diskussion om formerna för avgiftssystemet och likvärdigheten över landet. Oenighet råder mellan de två partierna i den nya koalitionsregeringen, och olika lösningar kommer att väljas i olika delstater. Baden-Würtemberg och har redan infört en avgift på för alla studenter. I har högskolorna fått viss frihet att bestämma avgiftsnivån. I har högskolorna fått full frihet att besluta om avgifter skall finnas. Studieavgifter i andra länder I infördes avgifter för samtliga studenter. Efter protester togs dessa avgifter bort . infördes en möjlighet för högskolorna att ta emot beta- lande studenter. Det kan därför finnas betalande och icke betalande studenter i samma grupp. Utländska studenter betalar alltid för sina studier. I betalar alla studenter en avgift. Studenter från länder utanför EES betalar en högre avgift.