sou · GUB31 · 2007-01-01 00:00:00 — I finns nu inom både skola och arbetsliv en växande medvetenhet om behovet av en ökad samverkan. Utvecklingen har dock inte nått så långt som det vore önskvärt. En förklaring kan vara att regelverket, som trots att det redan i sin nuvarande utformning medger stora möjligheter till samverkan, inte är tillräckligt flexibelt. Det har, från såväl kommuner som företrädare för arbetslivet, framförts önske- mål om en utveckling mot nya samverkansformer mellan gymnasie- skolan och arbetslivet, där arbetslivets inflytande och ansvar för ut- bildningen är större än vad som är möjligt inom nuvarande regelverk. Entreprenadlagens skarpa gränsdragning mellan kärnämnen och karaktärsämnen har kritiserats för att den försvårar en integration mellan ämnena. Det finns från vissa kommuner önskemål om att fler inslag i verksamheten än skall kunna omfattas av entreprenadavtal. När det gäller kretsen av dem som bör få verka som entreprenörer har möjlighet att sluta entreprenadavtal mellan kommunerna efterfrågats, men också möjlighet för skolhuvudmän att sluta avtal med andra utbildningsanordnare, t.ex. folkhögskolor. dåvarande kvalitetsgranskningsnämnd genomförde , på regeringens uppdrag, en granskning av entreprenadför- hållanden i skolan. Av redovisningen (nr 190) framgår att det finns brister i en del avseenden, t.ex. när det gäller systemkunskap och kvalitetssäkring. Utbildning som anordnas av andra än de traditionella huvudmännen har i flera fall visat sig tillföra nya lösningar som är bättre anpassade att uppfylla målen än vad som varit fallet då verksamheten bedrivits i egen regi. Inspektörerna kom till slutsatsen att entreprenad borde tillåtas i alla frivilliga skolformer och att lagstiftningen borde göras neutral i förhållande till om utföraren är en kommun eller en entreprenör. Även några statliga utredningar har pekat på behovet av en över- syn. , som översiktligt har behandlat entreprena- der i skolan, framhåller i betänkandet Skollag för kvalitet och lik- värdighet (SOU 2002:121) behovet av en särskild utredning för entreprenadfrågan. I betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) efter- lyser utredaren en möjlighet för den kommunala gymnasieskolan att upphandla utbildningsinsatser på entreprenad av folkhögskolor, studieförbund och andra utbildningsanordnare. Kommunalt ägande i fristående skolor Rättsläget är oklart när det gäller i vilken utsträckning skollagen kan anses ge en uttömmande reglering av i vilka former en kommun får organisera sin skolverksamhet. Den gängse uppfattningen utgår från att kommunerna bedriver verksamheten i egen regi i de kommunala gymnasieskolorna. Det har i framställningar till regeringen från kommuner och näringsliv gjorts gällande att det vore önskvärt om en kommun också hade möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än genom ett direkt huvudmannaskap. I detta sammanhang aktualiseras frågan om införande av nya aktiebolagsformer med vinstutdelningsbegränsning. Utredningen om icke vinstutdelande aktiebolag har överlämnat sitt för- slag i frågan (se SOU 2003:98). Utredningens uppdrag bestod i att ta fram två modeller av en ny aktiebolagsform, med vinstutdelnings- begränsning, som kunde lämpa sig för verksamhet inom främst skola, vård och omsorg. I betänkandet föreslås två modeller för en ny aktiebolagsform. Dessa benämns icke-vinstutdelande aktiebolag respektive aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Betänkandet remissbehandlas och kommer därefter att beredas vidare inom (). Utredaren skall se över bestämmelserna om entreprenad i gymna- sieskolan och frågan om kommuners möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än ett direkt huvudmanna- skap. Genomgående gäller att vad som sägs om kommuner även gäller landsting. Utredaren skall analysera hur dagens utveckling mot nya sam- verkansformer mellan gymnasieskola och arbetsliv ser ut och, bl.a. med utgångspunkt i erfarenheter inom vuxenutbildningen, under- söka vilka frågor av såväl juridisk som pedagogisk art som måste lösas om kommunerna skall ges ökade entreprenadmöjligheter. I uppdraget ingår att överväga när ett entreprenadförhållande kan vara en bra lösning i förhållande till andra samverkansformer. Ut- redaren skall också analysera vilken betydelse reglerna om upp- handling enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling har för kommunernas möjligheter att lägga ut gymnasieskolverksamhet på entreprenad. Utredaren skall undersöka tillämpningen av nu gällande bestäm- melser om entreprenad och analysera om det finns skäl att ändra lagstiftningen så att de kommunala skolhuvudmännens möjlighet att bedriva gymnasieundervisning genom entreprenad vidgas. Ut- redaren skall särskilt överväga om en begränsning, såsom , bör gälla för vilka slag av ämnen som skall få omfattas av ett entre- prenadavtal och hur begränsningar i så fall skall vara utformade. Utredaren skall vidare pröva om kretsen av dem som bör få verka som entreprenörer bör vidgas och i så fall avgöra till vem ett entre- prenaduppdrag bör kunna lämnas och om några särskilda krav bör ställas på den som godtas som entreprenör. Om utredaren föreslår vidgade möjligheter till entreprenad, skall utredaren överväga vad som bör gälla för en rektors ansvar och upp- gifter samt för betygssättning. Utredaren skall också överväga behovet av särskilda bestämmelser om huvudmannens ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn av entreprenadverksamheten i syfte att garantera eleverna en likvärdig utbildning. Kommunalt ägande i fristående skolor Utredaren skall ta ställning till om kommunerna bör ges möjlighet att anordna gymnasieutbildning i även andra former än ett direkt huvudmannaskap. Utredarens grundläggande ställningstagande till behovet av en sådan reform är i viss utsträckning beroende av ut- redarens ställningstagande i fråga om entreprenader. Flera av de överväganden som behöver göras i fråga om entreprenader blir aktuella också här. Om utredaren bedömer att ett regelverk skall föreslås på om- rådet, skall utredaren också överväga former av huvudmannaskap och former för kontroll över utbildningsinrättningarna. Utredaren skall i så fall även ta ställning till vilka krav som skall ställas på det rättssubjekt genom vilket kommunen bedriver gymnasieskolan. Utredaren skall i detta sammanhang hålla sig informerad om den fortsatta beredningen inom av frågan om in- förandet av nya aktiebolagsformer med vinstutdelningsbegränsning (SOU 2003:98) och pröva om sådana begränsningar bör ställas upp såsom en förutsättning för att en kommun skall ges möjlighet att på annat sätt än som omedelbar huvudman anordna gymnasieut- bildning. Utredaren skall vid sina ställningstaganden beakta elevens rättssäker- het samt möjligheter till uppföljning, utvärdering och kvalitets- kontroll. Utredaren skall vidare beakta konkurrensaspekter, bl.a. mot bakgrund av erfarenheter av den tidsbegränsade lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen. Även allmänhetens möjlighet till insyn i verksamheten skall beaktas. Utredaren skall utgå från gymnasieskolans uppdrag som det är formulerat i skollagen och i andra styrdokument. Vidare skall beaktas utbildningssystemets överblickbarhet, läroplanens värde- grundsmål och gymnasieskolans uppdrag att vara en sammanhållande kraft. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter, arbetsmarknadens parter och pågående utredningar som har rele- vans för utredningsuppdraget. När det gäller redovisning av för- slagets konsekvenser för företag, skall utredaren samråda med . Utredaren skall också hålla sig informerad om arbete som pågår inom med an- ledning av förslagen i betänkande, Skollag för kvalitet och likvärdighet, SOU 2002:121. Den särskilde utredaren skall lägga fram förslag till författningsändringar som föranleds av dennes ställningstaganden. Uppdraget skall redovisas . utredningen (U 2004:01) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2004:04) tillkallade chefen för dåvarande en sär- skild utredare. I uppdraget ingår bl.a. att se över bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan. Utredningen skall enligt direk- tiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) Utredningen har inte gjort någon mer djupgående undersökning av utländska förhållanden eftersom den kartläggning och de kontakter som utredningen har haft visar på stora skillnader mellan det svenska skolsystemet och våra grannländer i dessa avseenden. Den information som inhämtats har sammanställts under arbetets gång och redovisas här separat. Det europeiska samarbetet inleddes med utbyte av information om de olika nationella utbildningssystemen. Detta formaliserades i (Nätverket för information om utbildning i ). 1986 inleddes började utbyte av studerande inom ramen för Erasmus- programmet. Detta sker numera inom programmet , som omfattar alla utbildningsområden för alla åldrar och alla kunskaps- nivåer. Genom 1992 erkändes utbildning som ett legitimt ansvarsområde för EU. Vissa begränsningar gäller. Varje medlemsstat har ansvaret för sitt eget utbildningssystem och under- visningens innehåll. Någon gemensam utbildningspolitik för EU finns därför inte. EU spelar ändå en roll i utbildningsfrågor. I art. 149 i sägs nämligen att EU skall bidra till ut- vecklingen av en utbildning av god kvalitet. I första hand skall detta ske genom olika åtgärder som främjar samarbetet mellan medlems- staterna. Vid behov kan EU också stödja och komplettera med- lemsstaternas utbildningsinsatser. Målen för EU:s ansträngningar skall vara att utveckla den europeiska dimensionen inom utbildningen; särskilt språkkunskaper främja rörligheten för studerande och lärare främja samarbete mellan utbildningsanstalter utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i gemensamma frågor främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte främja utvecklingen av distansundervisning Både EU och de olika medlemsstaterna skall också stimulera sam- arbete med tredje land och internationella organisationer som t.ex. . För att genomföra sitt uppdrag har EU vissa medel till sitt för- fogande. Dels finns det två handlingsprogram som är resultatet av beslut i rådet och parlamentet, dels finns olika rättsakter i form av rekommendationer, meddelanden, arbetsdokument m.m. som skall uppmuntra till politiskt samarbete mellan medlemsstaterna. Det politiska samarbetet inom utbildningsområdet har utvecklats . Vid Europeiska rådets möte i antogs strategiska mål för det kommande decenniet. Dessa är att EU skall bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskaps- ekonomin i världen, med en hållbar ekonomisk tillväxt som åtföljs av en kvantitativ och kvalitativ förbättring av sysselsättningen och en ökad social sammanhållning. För att uppnå detta har en detal- jerad arbetsplan för uppföljning av utbildningssystemets mål tagits fram. Tanken är att inom EU ta fram en samstämmig politik på ett område där det finns ett starkt behov av ett samarbete för att skapa ett europeiskt utbildningsområde. Ett centralt begrepp i detta arbete är – precis som i – livslångt lärande. Detta tar inte bara sikte på konkurrenskraft och förmågan till integration i arbets- livet utan också social integration, aktivt medborgarskap och person- lig utveckling. Med hjälp av en ny arbetsmetod som kallas den öppna samord- ningsmetoden arbetar man för att förverkliga gemensamma mål med respekt för de begränsningar som fördraget innebär på utbild- ningsområdet. Inom dessa ramar inriktas arbetet på gemensam kartläggning och definition av de mål som skall upp- nås, gemensamt fastställande av hur mätningar skall ske så att det skapas ett underlag som ger möjlighet till jämförelser och gör det möjligt att följa utvecklingen mot de uppsatta målen komparativa samarbetsverktyg som stimulerar innovation, kvalitet och relevans i läroplaner och utbildningsprogram I den europeiska samarbetsstrategin spelar begreppet rörlighet stor roll. Målet är att rörligheten skall fördubblas för studerande, lärare, forskare och annan personal inom utbildningssektorn . Tillsammans med detta görs också ansträngningar för att skapa öppenhet och erkännande av examensbevis och kvalifika- tioner för att undanröja hinder som finns . eEurope är en omfattande handlingsplan som syftar till att skapa verktyg och underlag för att utveckla infrastrukturen i informa- tionssamhället så att målsättningen som antogs i om att göra EU till den främsta kunskapsekonomin . Som ett led i detta arbete har handlingsplaner antagits inom olika områden. tog kommissionen fram en handlingsplan, eLearning – Att planera för morgondagens utbildning, som skall bidra till att föra in avancerad informations- och kommunikations- teknologi i utbildningssystemen för att höja den allmänna kompe- inom dessa områden. Planen fungerar sedan som en platt- form för vidare samarbete. Den har vidareutvecklats i en ny plan . Vad gäller yrkesutbildning föreskriver art. 150 i EG-fördraget att gemenskapen skall genomföra en yrkesutbildningspolitik som skall understödja och kompletter medlemsstaternas insatser sam- tidigt som gemenskapen fullt ut skall respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation. Yrkes- utbildningens utveckling framhölls som en viktig faktor för att uppnå de mål som sattes upp i . Samarbetet inom detta område hade emellertid inletts . inrättades Cedefop, europeiskt centrum för utveckling av yrkes- utbildning och 1994 antogs för att genomföra en gemenskapspolitik för yrkesutbildning. Cedefop verkar för en förbättrad yrkesutbildning främst genom teknisk och teoretisk verksamhet som t.ex. undersökningar, ana- lyser och informationsutbyte. är ett finansie- ringsprogram som genom stipendier och bidrag främjar inter- nationellt utbyte. Det finns också den som har till uppgift att bistå ett fyrtiotal länder utanför EU med refor- mering och modernisering av yrkesutbildning. Det arbetet sker i nära samråd med Cedefop. Avslutningsvis skall nämnas att kommissionen läm- nade förslag till ett handlingsprogram inom livslångt lärande. Det bygger bl.a. på Sokrates- och samt Tanken är att det skall införliva/ersätta nuvarande program. Det skall gälla åren 2007–2013 och bidra till att Lissabonmålet uppnås 2010. Det föreslagna handlingsprogrammet består av fyra delprogram där Comenius gäller skolundervisning, högskoleundervis- ning, yrkesutbildning och vuxen- utbildning. De mål som har satts upp är att minst en elev av 20 skall delta i Comenius skall tre milj. studenter ha deltagit i sedan det startade 150 000 praktikplatser skall finnas inom ramen för 2013 25 000 vuxna skall delta i en utbildning eller annan aktivitet inom ramen för 2013 Utöver detta görs satsningarna Aktiv ungdom, som innebär bidrag till olika former av utbyte och volontärtjänster, Media 2007 och Kultur 2007. I detta sammanhang kan också nämnas att regeringen i den senaste gymnasiepropositionen satt upp målsättningen att alla lan- dets gymnasieskolor skall ha någon eller några elever som deltar i utlandsförlagda utbildningsinslag; i första hand inom ramen för Gymnasial utbildning och entreprenader i de nordiska länderna Utredningen har inte kunnat konstatera att exempel på entrepre- nader med upphandlingsförfarande och anbud i nämnvärd utsträck- ning förekommer i övriga . Däremot finns flera exempel på lärlingskontrakt mellan huvudmän och branschföretag i alla nordiska länder. I förekommer också gemensamt ägande mellan län, kommun, fack och arbetsgivarorganisationer i form av andels- system. 2003/04:140 s. 66 Gymnasie- och yrkesutbildningen handhas av fylken, (ungefär mot- svarande län). Gymnasiet (den vidaregående skolen) omfattar två eller skola av teoretisk eller yrkesutbildande art. Det treåriga teoretiska gymnasiet omfattar allmänna ämnen syftande till högskolebehörighet. Yrkesutbildningen innebär ett delat ansvar mellan skola och företag. När eleverna går i skolan kan de placeras i arbetslivet, men skolan har ansvaret och företagen får ingen kompensation. När eleven går över till lärlingsutbildning skiftas status från elev till lärling. Detta innebär att lärlingen anställs och att företaget har ansvar för utbildningen. Företaget får ekonomiskt stöd för merarbetet av staten, men lärlingen avlönas efter gängse tariffer. Läroplaner finns för hela perioden och utbildningen avslutas med examination. De elever som inte kan beredas plats i lärlingsutbildning avslutar sina studier inne i skolan. Detta system bygger på ett trepartssamarbete mellan utbild- ningsmyndigheter, arbetsgivarorganisationer och fackförbund. for yrkesopplaeringen (SRY) samt nio yrkesråd avgör vilka yrkesområden som ska omfattas av lärlingsutbildning- en. Arbetslivets behov avgör lärlingsområdenas sammansättning. Kontinuerligt arbete sker för att spegla arbetsmarknadens för- ändringar, men vissa svårigheter upplevs att hinna följa den allt snabbare utvecklingen. Partssamarbetet är förankrat i Opplaerings- loven, som just nu är under revision för att bättre tillgodose parter- nas intressen och bli mera utvecklingsinriktad. Man har inte en anbudsordning som ska förhandlas vid varje till- fälle (och alltså inte entreprenader eller samägande skola-företag), men 200 företag finns definierade som har lärlingar i utbildning. Denna ordning har långa traditioner och är väl renommerad. Det innebär en kvalitetsstämpel för ett företag att vara lärlingsföretag.2 2 Redogörelse av , seniorrådgiver, Utdannings- och Forskningsdepartemen- tet, Den danska teoretiska gymnasieskolan är treårig och har två huvud- linjer: En med matematisk och en med språklig inriktning. Yrkesutbildningarna omfattar 2½ till 4½ år och består av ett bas- block och en huvuddel. Personlig utbildningsplan upprättas var- efter huvudutbildningen vidtar. Denna är växelvis förlagd till skola och arbetsplats. Antagningen innebär att eleven både har en utbild- ningsplats och en avlönad praktikanställning. Yrkesutbildningarna utarbetas av staten, amterna (länen) och arbetsmarknadens parter. Vissa mellanting mellan teoretiska och yrkesutbildningar före- kommer, exempelvis handelsutbildningar, tekniska utbildningar och utbildningar inom hälso- sjukvårds- och pedagogikområdena samt inom lantbruksområdet. Individuella program, praktiskt orienterade kortare utbildningar och yrkesgrundutbildningar finns för elever med särskilda behov.3 Vi har inte hittat exempel på entreprenader i egentlig mening i . Däremot förekommer samägande mellan offentliga insti- tutioner och arbetslivet. Ett exempel är EUC Nord i som är ett samarbete mellan län, kommun, fackliga organisationer och arbetsgivare inom motorbranschen. Fack och arbetsgivare har majoritet i en bestyrelse med representation från ovannämnda parter som äger andelar i proportion till styrelseplatserna. Detta utbildningscentrum inne- håller både gymnasiala, eftergymnasiala, företags- och arbetsmark- nadsutbildningar och betjänar närområdet.4 I den finska ungdomsutbildningen kan man efter den grundläggan- de utbildningen välja mellan gymnasium och yrkesutbildning och i förlängningen mellan universitet och yrkeshögskolor. Gymnasieutbildningen är , ger högskolebehörighet och är kursindelad samt årskurslös. Den grundläggande yrkesutbildningen anordnas vid yrkesläro- anstalter och är två- eller treårig. Den treåriga utbildningen ger hög- skolebehörighet. Examen avläggs endera på läroanstalten eller via läroavtal mellan studerande och arbetsgivare. av utbild- ningen sker i form av läroavtal, alltså lärlingsutbildning.5 I köps utbildning av utomstående i mycket liten grad. Det är kommunerna som ordnar och ansvarar för grundutbild- ningen och gymnasieutbildningen. Köp av utbildning är möjligt inom yrkesutbildningen, men mest förekommer köp av utbildning inom yrkeshögskoleutbildningen och universitetsutbildningen.6 Särskilda teoretiska gymnasier inriktade mot akademiska studier förekommer på , dessutom industritekniska skolor med teo- retisk-praktisk utbildning, allmänna gymnasieskolor med kombine- rade teoretiska och yrkestekniska utbildningar samt vissa speciella skolor för vissa yrken. Alla skolformer ska kunna leda till vidare utbildning. har dels skolor med traditionella utbildningsformer och dels kursbaserade skolor där eleverna själva kan reglera studie- takten. var föregångare i att genomföra den kurs- baserade gymnasieskolan. Inom yrkesutbildningen förekommer studiegångar uppdelade på skolförlagd utbildning och studiekontrakt med företag och hant- verkare. Lärlingsexamen och i senare skeden mästarexamen kan avläggas efter vissa bestämda perioder av arbetspraktik kombine- rade med kvalificerade studier vid yrkesskolorna.7 6Utbildningsrådet , , , 7Ministry of Education, Science and Culture, Skola & Samhälle. Skola & Samhälle.