sou · GUB320 · 2007-01-01 00:00:00 — Den skattepliktiga inkomsten av verksamhet som uppfyller kriterierna för tonnagebeskattning bestäms på grundval av netto- tonnaget på den fartygsflotta som rederiet innehar. För varje fartyg som tonnagebeskattas uppgår den skattepliktiga inkomsten till följande grundbelopp per 100 NT per påbörjat dygn oavsett om fartyget är i drift eller inte. – Till och med 1 000 NT per 100 NT och dag – Från 1 001 NT per 100 NT och dag t.o.m. 10 000 NT – Från 10 001 NT per 100 NT och dag t.o.m. 25 000 NT – Mer än 25 000 NT per 100 NT och dag De rederier som väljer tonnagebeskattning förbinder sig att följa dessa bestämmelser . Samma tidsgräns gäller för bolag som väljer att inte gå med i tonnageskattesystemet. Rederier inom samma koncern skall som huvudregel välja samma system. Ett rederi som efter utgången av en tioårig tonnageskatteperiod väljer att beskattas i enlighet med de allmänna bolagsskattebestämmel- serna kan först efter ytterligare tio räkenskapsår välja att åter beskattas enligt tonnageskattesystemet. Den danska tonnageskattelagen kräver att rederiet i genomsnitt under inkomståret upprätthåller eller ökar andelen tonnage registrerat i en medlemsstat i EU eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Detta krävs dock inte om av rederiets bruttotonnage är registrerat inom någon av medlems- staterna. Rederier som äger fartyg registrerade i det danska internationella skeppsregistret () har samma skattskyldighet som andra rederier i . För fartyg som seglar under dansk flagg gäller tonnagebeskattningen om fartyget är registrerat i det danska skeppsregistret (DAS) eller i . Tonnageskatteordningen gäller för rederier som är bolagsskatte- pliktiga i , dvs. danska rederier och rederier från andra EU-länder med fast driftställt i eller utländska rederier som är hemmahörande i efter flytt av ledningens säte. Personligt ägda rederier kan inte tillämpa tonnagebeskattning. Det är bara rederiverksamhet som kan omfattas av tonnage- skattesystemet, men det finns inte något krav på att bolaget bara skall bedriva rederiverksamhet. Förvärvsmässig transport av passagerare eller gods mellan skilda destinationer tonnagebeskattas när transporterna utförs med egna eller inhyrda skepp. Vissa verksamheter som bedrivs i anslutning till transport- verksamheten kan också omfattas av tonnagebeskattningen. Det är främst verksamhet som ingår i den samlade transporten till kunderna. Följande verksamheter kan omfattas av tonnageskatte- systemet. Inkomst till följd av uthyrning av containrar där containrarna används i linjetrafik och är en integrerad del av transporten. Drift av lastnings-, lossnings- och underhållshjälpmedel. Drift av biljettkontor, passagerarterminaler och kontor. Bogsering, bärgning eller annan assistans till sjöss i viss omfattning. Försäljning av varor för konsumtion ombord. Beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord på fartyg. Hyresintäkt till följd av uthyrning av lokaler ombord på fartyg. Den danska tonnageskattelagen innehåller en förteckning över verksamheter som inte omfattas av tonnageskattesystemet. I förteckningen ingår bl.a. fiskeverksamhet, dykeriverksamhet, entreprenörverksamhet till sjöss, sport-, utflykts- och fritids- verksamhet. För att ett fartyg skall ingå i tonnageskattesystemet krävs att fartyget har ett bruttotonnage på eller mer och att det strategiskt eller ekonomiskt drivs från . Fartyg inhyrda utan besättning kan utan begränsningar användas under tonnage- skattesystemet. Beträffande fartyg inhyrda med besättning gäller att de kan omfattas av systemet med vissa begränsningar. Det under ett inkomstår inhyrda bruttotonnaget kan högst uppgå till fyra gånger rederiets eget bruttotonnage under tonnageskatte- ordningen. En eventuell överskjutande del beskattas enligt de allmänna reglerna. Flytande kranar, kabelläggare, borrplattformar och liknande ingår inte i systemet. Armlängdsprincipen innebär att bolaget skall dokumentera hur villkor och priser har bestämts mellan bolag inom samma koncern och den gäller även beträffande den interna fördelningen i ett rederi av inkomst från tonnagebeskattad verksamhet och inkomst från verksamhet som beskattas enligt de konventionella bestämmel- serna. Finansiella nettointäkter beskattas alltid efter de allmänna bestämmelserna. Nettoutgifter, exempelvis ränteutgifter, fördelas på den tonnagebeskattade delen respektive den konventionellt beskattade delen av verksamheten efter det räkenskapsmässiga värdet av de tillgångar som är knutna till den tonnagebeskattade verksamheten och de tillgångar som är knutna till den konven- tionellt beskattade verksamheten. Avdrag kan inte medges för de utgifter som härrör från den tonnagebeskattade verksamheten. Valutakursvinster och förluster fördelas på samma sätt. Bestämmelserna om överkapitalisering säkrar att bolag inom en koncern inte huvudsakligen kan finansiera verksamheten inom tonnageskattesystemet med eget kapital och finansiera verksam- heten i bolag som beskattas enligt de allmänna reglerna med lånat kapital där ränteutgifterna är avdragsgilla. Vinst vid försäljning av fartyg, som helt eller delvis omfattas av tonnageskattesystemet, beskattas enligt de konventionella bestäm- melserna i dansk skattelagstiftning. Tonnageskattesystemet i infördes och är en bland- ning av de nederländska och norska tonnageskattesystemen. Rederier som uppfyller vissa kriterier kan i stället för konventionell inkomstbeskattning av vinst från internationell sjöfart välja tonnagebeskattning baserad på fartygens nettodräktighet. Inkomst av annan verksamhet än tonnagebeskattad verksamhet beskattas enligt de allmänna bestämmelserna om inkomstbeskattning. I likhet med det norska systemet är det finska ett punktskatte- system där skattebeloppet fastställs på grundval av de tonnage- beskattade fartygens nettodräktighet. Tonnageskattens belopp graderas per 100 NT och per dag, oberoende av om fartyget är i trafik. – Upp till 1 000 NT per 100 NT och dag – Från 1 001 per 100 NT och dag upp till 10 000 NT – Från 10 001 per 100 NT och dag upp till 25 000 NT – Mer än 25 000 NT per 100 NT och dag Tonnageskatten gäller för passagerar- och lastfartyg, införda i det finska registret, som ägs av ett rederi och används av bolaget eller hyrts ut med besättning. Tonnagebeskattade fartyg är vidare fartyg inhyrda med eller utan besättning och införda i ett fartygsregister i en medlemsstat i EU. Tonnageskattesystemet kan väljas av ett bolag med hemvist i som verkligen leds från , bedriver gods- eller passagerartransport med tonnagebeskattade fartyg från , bedriver sin verksamhet från och är skyldig att för sin verksamhet betala bolagsskatt i . Tonnageskattskyldigheten kan även omfatta bolag som inte har sin hemvist i men som har ett fast driftställe i . Med inkomster av tonnagebeskattad verksamhet avses i inkomster av gods- och passagerartransport med tonnagebeskattade fartyg, försäljning av varor och tjänster avsedda för konsumtion ombord, verksamheter som är nödvändiga för och nära anknutna till gods- och passagerartransport såsom transport av last och passagerare på hamnområdet till och från fartyget, lastning och lossning av fartyg samt tillfällig uppläggning av gods vid lastning och lossning, vilka ingår i priset, uthyrning av tonnagebeskattat fartyg med besättning, förutsatt att inhyraren använder det för sådan verksamhet som skulle vara tonnagebeskattad om den bedrevs av uthyraren, eller överlåtelse av fartyg och lösa anläggningstillgångar som används i tonnagebeskattad verksamhet. Rederiets inkomster från andra verksamheter än de som omfattas av tonnageskattesystemet, enligt uppräkningen ovan, beskattas enligt de allmänna bestämmelserna om inkomstbeskattning. Detta gäller även vinster från försäljning och andra inkomster från fastig- heter, byggnader, aktier, m.m. samt räntor och andra inkomster av finansieringstillgångar För tonnagebeskattade fartyg gäller att de huvudsakligen används för gods- och passagerartransport, huvudsakligen används i internationell sjöfart, har sin strategiska och ekonomiska ledning i och har en bruttodräktighet om minst 100. Tonnageskattesystemet omfattar alltså inte fiskebåtar, mudderverk, bogserbåtar i hamnar, isbrytare, fartyg för att undersöka och exploatera naturresurser, fartyg avsedda för att utföra arbeten till sjöss eller andra liknande fartyg. Ett fartyg anses vara i interna- tionell sjöfart när det seglar mellan finsk och utländsk hamn, mellan utländska hamnar eller mellan utländsk hamn och öppna havet, dock inte om fartyget uteslutande trafikerar mellan två hamnar i samma stat. Den ekonomiska ledningen omfattar bl.a. planering av rutter, försäljning av gods- eller passagerartransport- tjänster, proviantering till fartyg, lager, terminaltjänster, personal- administration och andra tjänster som krävs för att utföra de tonnagebeskattade verksamheterna. Med strategisk ledning avses den högre företagsledningen för fartyget. Frågan om ett fartyg uppfyller kraven för tonnageskatt granskas . Även inhyrda fartyg kan räknas som tonnagebeskattade. Detta gäller fartyg som är införda i ett fartygsregister i en medlemsstat i EU och som det tonnageskatteskyldiga bolaget hyr in utan att någon besättning tillhandahålls av uthyraren. Detta gäller även fartyg som är införda i ett fartygsregister i en medlems- stat i EU och som hyrs ut till rederiet med besättning som tillhandahålls av uthyraren. Den andel tonnageskattade fartyg som bolaget äger får inte understiga av deras samtliga tonnagebeskattade fartyg. Dessutom från andelen fartyg som hyrs in med besättning inte överstiga av tonnaget för företagets samtliga tonnage- beskattade fartyg. Denna andel får under vissa villkor överskridas tillfälligt. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att förhindra att tonnage- beskattningens effekter sprids till verksamheter som inte uppfyller kraven. Tonnageskatten skall erläggas oberoende av rederiets vinster eller förluster på verksamheten. Förluster på tonnage- beskattad sjöfartsverksamhet kan inte kvittas mot vinster från annan verksamhet. Nedan redovisas några av dessa åtgärder. Ett rederi som både bedriver verksamhet som omfattas av bolagsbeskattning och verksamhet som omfattas av tonnage- beskattning måste föra separat redovisning för de två verksamhets- typerna för att få tillgång till tonnagebeskattning. Den finska lagen om tonnageskatt innehåller bestämmelser om tillämpning av marknadsmässiga villkor på förhållandena mellan tonnagebeskattade företag och andra företag i samma koncern (armlängdsprincipen). Finansiella nettoutgifter som ränteutgifter fördelas proportion- erligt mellan tonnagebeskattad verksamhet och inkomstbeskattad verksamhet på grundval av tillgångarnas bokföringsvärde. Det- samma gäller för kursvinster och kursförluster. De finansiella nettoutgifterna som är hänförliga till tonnagebeskattad verksamhet är inte avdragsgilla. Räntor och andra inkomster av finansierings- tillgångar och andra fordringar beskattas enligt den konventionella bolagsbeskattningen även i de fall tillgångarna används i eller härrör från den tonnagebeskattade verksamheten. Reglerna om överkapitalisering säkerställer att en koncern inte huvudsakligen kan finansiera sina verksamheter enligt tonnage- skattereglerna med eget kapital medan verksamheter i andra företag, som beskattas enligt de konventionella skattereglerna, finansieras med lånat kapital där ränteutgifterna är avdragsgilla. Om villkoren för att ingå i tonnageskattesystemet inte uppfylls avförs bolaget från systemet. I sådana fall kommer tidigare vinster från hela tonnagebeskattningsperioden att omfattas av bolagsskatt som om bolaget aldrig hade varit tonnagebeskattat. Dessutom ökas skatten . Om bolaget bedöms ha manipulerat med systemet skall en extra avgift på av skatten betalas. godkände kommissionen det irländska tonnage- skattesystemet, som bygger på den nederländska modellen. Ett bolag som omfattas av tonnageskattesystemet måste omfattas av irländsk bolagsskatt, driva kvalificerade fartyg och ha den strategiska och kommersiella ledning av fartygen i landet. Skatten för ett tonnagebeskattat bolag beräknas på netto- tonnaget på bolagets fartygsflotta. För varje enskilt fartyg skall den beskattningsbara vinsten som hänför sig till kvalificerade verksam- heter beräknas per 100 nettoton (NT) per påbörjat dygn oberoende av om fartyget är i drift eller inte. Vinsten beräknas till följande belopp. – Till och med 1 000 NT – Från 1 001 t.o.m. 10 000 NT – Från 10 001 t.o.m. 25 000 NT – Mer än 25 000 NT Den irländska bolagsskattesatsen är och används på den vinst som beräknas på detta sätt. Som huvudregel gäller bl.a. att avdrag och avräkning inte får ske från vinsten och förluster som uppkommit före ingången i systemet kan inte användas för att minska vinsten. Beslutet att tonnagebeskattas gäller och bolagen hade möjlighet att välja tonnagebeskattning från då lagen trädde i kraft. I det irländska systemet finns inte något uttalat flaggkrav, men systemet gäller endast för kvalificerade bolag som är skyldiga att betala irländsk bolagsskatt. Inkomster från vissa kvalificerade verksamheter kan ingå i tonnage- skattesystemet. Sådana verksamheter kan vara följande. Transport av gods och passagerare. Bogsering, bärgning och annan assistans till sjöss. Transporttjänst med ett kvalificerat fartyg i samband med andra verksamheter som bedrivs till sjöss. Detta avser bl.a. dykeriverksamhet, kabelläggning och konstruktionsarbete i marin miljö. Biografer, barer och restauranger, affärer m.m. som är underordnad transporten av gods och passagerare. Fartygsrelaterade aktiviteter som är nödvändiga och utgör en integrerad del av rederiets fartygsverksamhet. Sådana verksam- heter kan vara bl.a. följande. Förvaltning av fartyg såsom inköp av drivmedel och inhyrning av personal, bokning av passagerare och gods, administrativ verksamhet och försäkringsverksamhet till följd av transport av passagerare eller gods, på- och avstig- ning av passagerare, lastning och lossning av gods samt förflytt- ning av containrar inom hamnområdet i omedelbar anslutning till resan och hyra eller tillhandahållande av containrar. Ett fartyg är kvalificerat för tonnageskattesystemet om brutto- tonnaget uppgår till eller mer, det används i kommersiell drift och uppfyller de krav på navigation till sjöss som finns. Definitionen omfattar inte fiskefartyg, rekreationsfartyg, fartyg i hamnar, flodmynningar eller älvar, olika installationer till havs som inte används för transport av gods eller passagerare m.m. I det irländska tonnageskattesystemet finns flera bestämmelser för att förhindra att utomstående bolag kan tillgodogöra sig vissa fördelar. Avdrag kan inte medges från den skatt som skall betalas till skattemyndigheten och skatten skall betalas oberoende av om bolaget går med vinst eller förlust. Den tonnagebeskattade delen av bolagets verksamhet skall redovisas separat. Armlängdsprincipen gäller för transaktioner mellan kvalificerade bolag och under- leverantörer som tillhandahåller transporter på land. Vidare finns bestämmelser om finansiella utgifter och överkapitalisering för att förhindra att kapitalet placeras i det tonnagebeskattade bolaget eller att de finansiella utgifterna fördelas på ett felaktigt sätt mellan kvalificerade och icke-kvalificerade verksamheter. 3.8Förändringar efter stödsystemens införande I länder där stödsystemet har funnits kan vissa förändringar noteras. Skatterättsliga åtgärder inklusive införandet av ett tonnageskattesystem har hindrat minskningen av den natio- nella flottan och i vissa fall har flottan även ökat i antal fartyg och bruttotonnage. Olika åtgärder för att sänka anställningskost- naderna har medfört ökad anställning av både inhemska och utländska sjömän. I har följande förändringar noterats från stöd- systemets införande 1996 till 2001. Antalet registrerade fartyg har ökat med till 755 fartyg. Bruttotonnaget har ökat . Antalet anställda ombord har ökat med , som antalet anställda nederländska sjömän har ökat med . I har stödet för sjöfarten lett till en rad förändringar . Antalet fartyg registrerade i har ökat med till 1 015 fartyg och bruttotonnaget har ökat med . Det totala antalet anställda ombord har ökat medan antalet norska sjömän har ökat med . I ökade den registrerade flottan till 2001 till sammanlagt 427 fartyg om sammanlagt mer än 5 miljoner bruttoton. Detta motsvarar en ökning av antalet fartyg med och med räknat i bruttoton. Innan tonnageskatten infördes var denna utveckling negativ och genom- snittsåldern på den brittiska flottan uppgick till . beräknades den genomsnittliga åldern . speciella krav på utbildningsplatser har medfört en markant ökning av antalet praktikanter ombord på fartygen. är vissa bestämmelser avseende skatte- och anställningsfrågor tillämpliga på det danska internationella fartygs- registret (). Den danska flottan bestod av 506 fartyg om sammanlagt 4,2 miljoner bruttoton. uppgick flottan till 518 fartyg på sammanlagt 7,2 miljoner bruttoton. Den danska flottan är troligtvis den yngsta i världen med en genom- snittsålder på mindre än , jämfört med den genomsnittliga åldern på världshandelsflottan som 2003 beräknades uppgå till . uppgick antalet anställda sjömän till 8 028 och av dessa var danskar. var antalet anställda sjömän 13 528. Av dessa var danskar. fanns det i 611 fartyg i det finska fartygsregistret. Endast 125 av dessa fartyg används för internationell trafik, men de motsvarar en stor andel av det totala tonnaget. levererades endast ett nytt fartyg till de finska rederierna. Antalet finska sjömän som arbetade i internationell trafik var omkring 7 400 medan antalet sjömän som kommer från ett land utanför EU ökar långsamt och uppgår till ca 40 personer. Det kan noteras att endast ett rederi har valt tonnage- skattesystemet. Det irländska tonnageskattesystemet började gälla och rederier kan ansöka om tonnage- beskattning. Det saknas därför uppgifter om hur den irländska sjöfartsnäringen har påverkats av införandet av ett sådant system. 4För och emot tonnage- beskattning Utredningens förslag: Utredningen anser att ett svenskt tonnageskattesystem skall införas. Enligt utredningens direktiv skall förutsättningarna för att införa ett system för tonnagebeskattning i utredas och även om nackdelarna med ett sådant system överväger skall ett utarbetat lagförslag redovisas. I detta kapitel redovisas för- och nackdelar med tonnage- beskattning och utredningens överväganden i den delen. Regeringen och har vid upprepade tillfällen uttalat att det är angeläget att slå vakt om en svensk sjöfartsnäring och att denna näring måste ges likvärdiga konkurrensvillkor med våra närmaste konkurrentländer. Regeringen har vidare betonat den vikt som ett svenskt bibehållet sjöfartskunnande har för centrala svenska områden som sjösäkerhet och miljöfrågor samt möjlig- heter att även fortsättningsvis vara en pådrivande kraft i det internationella arbetet inom dessa områden (prop. 2000/01:127). När nettomodellen infördes ansågs det vara en bekräftelse på långsiktigheten i den statliga sjöfartspolitiken. Stödet lade enligt regeringen ett tak för de statliga stödinsatserna när det gäller bemanningskostnaderna som överensstämmer med Europeiska kommissionens () riktlinjer. Möjligheten till ytterligare stödinsatser från statens sida beträffande bemanningskostnaderna ansågs i praktiken vara uttömda. För och emot tonnagebeskattning Forskare1 vid vid i kartlägger på uppdrag av bl.a. det svenska sjöfartsklustret (De maritima näringarnas nätverk och kluster.) Utredningen beräknas vara klar . I detta sammanhang avses med kluster sjöfartsnäringen samt de samspelande näringsgrenar som är kunder eller leveran- törer till sjöfarten (omgivningsföretag till sjöfartsnäringen). Klustret består alltså av en kärna som utgörs av sjöfartsnäringen samt dess omgivningsföretag. Omgivningsföretagen delas upp i två grupper, närliggande och kringliggande omgivningsföretag. När- liggande omgivningsföretag innefattar branscher relaterade till varutransporter samt resor och persontransporter och kring- liggande omgivningsföretag består av företag som levererar insats- faktorer till sjöfarten och kunskapslevererande branscher. De närliggande omgivningsföretagen har en starkare koppling till sjöfartsnäringen än kringliggande omgivningsföretag. bestod klusterkärnan av drygt 14 000 personer. I närliggande omgivningsföretag med hög specialisering var omkring 70 000 personer sysselsatta medan drygt 133 500 personer var sysselsatta i kringliggande omgivningsföretag med hög specialiseringsgrad. Sammanfattningsvis hade således den svenska sjöfartsnäringen betydelse för närmare 220 000 sysselsatta . Studien visar vidare att förädlingsvärdet per sjöfartsanställd ökar och man menar att den positiva hävstångseffekt som uppstår när sjöfarten stimuleras och därmed expanderar bör beaktas. Som tumregel brukar anges att för varje ombordanställd sysselsätts mellan fem och sex personer i land. Sjöfartsnäringen är en viktig del av utrikeshandel. Enligt går av landets export och import på lastfartyg eller färjor. Sedan nettomodellen infördes och fram till års- skiftet 2005/2006 har 96 fartyg flaggats in. Av dessa var drygt 40 stycken nybyggen vid inflaggningstillfället. fanns det 60 fartyg i bekräftade order för svenska rederier. menar att om villkoren inte är internationellt konkurrenskraftiga kommer den svenskflaggade handelsflottan att minska när det äldre tonnaget säljs ut och nytt tonnage inte får svensk flagg. Som räkneexempel kan anges att om samtliga SOU 2006:20 För och emot tonnagebeskattning 60 fartyg i order skulle flagga svenskt, med ett genomsnittligt antal (20 personer), skulle sysselsättningen (20 x 60 x 6 =) 7 200 personer. Sjöfarten är en internationell näring som verkar i hård konkurrens på en global marknad. För att upprätthålla lika konkurrensvillkor inom den europeiska sjöfartnäringen godkänner EU-kommis- sionen endast tonnageskattesystem som i stort överensstämmer med godkända system. tonnageskatte- modell bidrar till att skattesatserna blir i nivå med dem som finns inom näringen i stort och stärker konkurrenskraften för Européiska unionens (EU:s) sjöfart. I de flesta tonnageskattesystem beräknas en inkomst av den tonnagebeskattade delen av rederiets verksamhet utifrån fartygens nettotonnage. Den på detta sätt beräknade inkomsten läggs samman med bolagets övriga inkomster och beskattas med den vanliga bolagsskattesatsen. Inkomsten av bolagets rederiverk- samhet beräknas således på ett annat sätt än vid konventionell beskattning. Att införa en sådan beräkning av inkomsten av verksamheten som är kvalificerad för tonnagebeskattning innebär att ett nytt beräkningssätt kommer att tillämpas i det svenska skattesystemet. Detta är ett avsteg från de befintliga bestämmel- serna om beräkning av bolagens inkomster. Ett system med tonnagebeskattning ger rederierna valfrihet, men kan konflikter mellan tonnageskattesystemet och den konventionella företagsbeskattningen uppkomma. Ett system med tonnageskatt kan ge rederikoncerner ett incitament till att försöka maximera vinsten av den tonnagebeskattade verksamheten och minimera resultatet av den konventionellt beskattade verksamheten. Exempelvis kan nya fartyg placeras i bolag som inte tonnagebeskattas för att medges maximal avskrivning och därefter hyras ut till lägsta pris till ett närstående bolag som tonnage- beskattas. Driftkostnader kan i stor utsträckning belasta bolag som beskattas konventionellt genom felaktig proportionering av gemensamma kostnader eller genom felaktig prissättning på transaktioner mellan närstående bolag. Vidare kan bl.a. ränte- För och emot tonnagebeskattning kostnader läggas i bolag som beskattas konventionellt medan ränte- intäkter placeras i bolag som tonnagebeskattas.