sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Tänka framåt, men göra nu Så stärker vi barnkulturen, del 1 Tänka framåt, men göra nu Så stärker vi barnkulturen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Omslag: Typisk Form designbyrå Till statsrådet och chefen för och Kommittén Aktionsgruppen för barnkultur (Ku 2004:07) över- lämnar härmed betänkandet Tänka framåt, men göra . vibarnkulturen (SOU 2006:45). beslutade regeringen att tillsätta en aktionsgrupp för barnkultur med uppdrag att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. , verksamhets- ledare för i , tillsattes som ordförande. Ledamöter i Aktionsgruppen är , f.d. kommunal- råd i , , barnkulturarbetare i Grebbe- stad, Zargam Asadi, kommunalråd i , , för- bundsdirektör i , Per , kulturchef i , Alireza Afshari, barn- och ungdoms- konsulent i , och , då kulturchef i , folkhögskolerektor i , och är sekreterare i kommittén. var anställd som utredare från till . anställdes som informatör . var anställd som informatör till och var praktikant hos kommittén från till . , konstnärlig ledare vid , i , och professor i regi vid utsågs till utredningens expert. Genom beslut förordnades följande personer som experter i kommittén: , sekreterare kommuner och landsting, , undervisningsråd (t.o.m. ), , handläggare , , fotograf och representant för Konstnärliga och , , kommunikatör och informatör , Per- , utredare , , undervisningsråd Myndigheten för skolutveckling och , utredare (från ). Från Utbildnings- och utsågs departementssekreterare och departements- sekreterare som experter, och från också departementssekreterare . Uppdraget är härmed slutfört. Kommitténs sammansättning och arbetssätt ......................... utredningar och uppdrag .......................................... Barnkulturgruppen 1974 1978 .................................... 2.1.3 Arbetsgruppen kultur i skolan 1995 1998.................. 2.1.4 Kultur i skolan 1999 2003 ........................................... 2.1.5 Kultur och estetik i skolan 1999–2003 ........................ 2.1.6 Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling Nationella styrdokument på barnkulturområdet................... De kulturpolitiska målen.............................................. Viktiga aktörer på barnkulturområdet.................................... 2.4Slutsatser av Aktionsgruppens kartläggning av barn- Ett handslag med barnkulturen .................................... Ett handslag med idrotten ....................................................... Överskottet från AB .......................................... Fördelning av ett handslag med barnkulturen........................ Närhet och tillgänglighet.............................................. Utbildning och fortbildning......................................... Förbättrad samordning och utveckling på barnkultur- En nationell barnkulturdelegation........................................... Utformningen av Barnkulturdelegationen .................. 4.1.3 exempel på delegationer................................. 4.1.4 som modell prövat i ...... Behovet av samordning................................................. 4.1.6 Bristen på statistik och underlag.................................. 4.1.7 Statligt ansvarstagande för amatörkulturen................. Förbättrad samordning inom .................... Samordning av barnkulturen på regional nivå ........................ Inrätta regionala barnkultursamordnare...................... 4.3.2 Nya former för nationell uppföljning av barn- 4.3.3 Utveckla utbildning och fortbildning om barn- 4.3.5 Barnkulturens villkor i län och regioner...................... 4.3.6 och regionernas framtid............. Samordning av barnkulturen i kommunerna.......................... 4.4.1 Förslag till förstärkningar på nivå ............. Fördelningen av medel.................................................. Behovet av samverkan .................................................. 4.4.4 Lokaler för kreativa verksamheter............................... Referensgrupper i kommunerna .................................. Enkät till kommunerna ................................................ 4.4.9 Dialog med Kommuner och Landsting ........ Forskning och utbildning............................................. Kraftsamling behövs inom barnkulturforskningen ............... 5.1.1 Utred behovet av ett barnkulturellt forsknings- Angeläget med ökad forskning om barn och kultur.............. De konstnärliga utbildningarna och lärarutbildningarna ...... 5.4.2 Lärarnas utbildning i konst, estetik och kultur .......... 5.4.3 Pedagogisk kompetens i konstnärliga utbild- 5.4.4 Utred behov av nya utbildningar ................................. 5.4.5 Inrätta en kulturarvspedagogisk utbildning.............. Utveckla mediepedagogiska utbildningar ................. Professionell kultur för barn ...................................... Kulturinstitutionerna – problem och möjligheter ............... Museer och utställningsverksamhet .......................... Behov av översyner..................................................... Genomförda reformer på barnkulturområdet...................... 6.6Ökad kunskap behövs om effekterna av insatser på Utvecklingsinsatser behövs inom konstområdena............... Nya sätt att arbeta med pedagogisk verksamhet .................. Arkiv och museer ................................................................... Utveckling av litteraturområdet för att främja barns 6.10.1 Utveckling av länsbibliotekens verksamhet............ 6.10.2 Inköpsstöd för litteratur i förskolan ....................... 6.10.3 Förbättrad tillgång till skönlitteratur för 6.10.4 Utgivning av barn- och ungdomsböcker på Synliggör den offentligt stödda barnkulturen ...................... Brist på medel för ungas eget skapande ................................ Den statliga filmpolitiken ...................................................... 6.15.1 Produktion av barn- och ungdomsfilm................... 6.15.2 Festivaler för professionell film och ung film ........ 6.15.3 Regionala resurscentrum för film och video........... Stärk konstnärernas möjlighet att arbeta med barnkultur... Förskolan, skolan och musik- och ............ Den professionella kulturens roll i skolan............................ 8.1.1 Den radikala estetiken – konstens metod som förebild för skolan ...................................................... Kulturens roll i skolan – en nulägesbild ............................... Förskolan, leken och skapandet............................................ Brist på dokumentation och statistik.................................... Hitta vägar för att konst och pedagogik ska mötas ............. 8.5.1 Avsätt mer tid för samverkan .................................... 8.5.2 Skriv in samverkan i kursplanerna ............................. 8.7Lokala förutsättningar för samverkan mellan skola och Musik- och kulturskolorna.................................................... 8.8.1 Statligt stöd för att främja utveckling ....................... 8.8.2 Behov av gemensam lärarutbildning.......................... 8.8.3 Främja samverkan med skola och kulturliv............... 8.8.4 Dokumentationsuppdrag till SMoK.......................... Andra lokala aktörer .............................................................. Ett handslag med barnkulturen............................................. Landsting och regioner.......................................................... Svenska exempel på internationellt barnkultursamarbete.... Viktiga aktörer för utökat internationellt samarbete........... Bakgrund till våra överväganden och förslag Barnen i samhällsplaneringen................................... Miljön i skolan .......................................................... Makt och maktlöshet ............................................................. Mångkultur och mångfald...................................................... 11.6.1 Vad gör tjejer respektive killar?............................... 11.6.2 Hur framställs tjejer och killar i barnkulturen?...... Funktionshindrade barns och ungas tillgång till kultur....... Antal och definitioner.............................................. Barns ekonomiska situation................................................... Tydligare definition av begreppet prioritera behövs ............ Den kommersiella kulturen ........................................ Reklam riktad till barn ........................................................... studie om barns medieanvändning .................. Datorspel som kulturform .................................................... 12.5.1 Barnkultur som ett utvecklingsområde .................. Vad vet vi om barns kulturintressen? Vad är kultur för barn? Kultur av barn ........................................................................ Kultur med barn..................................................................... Kultur för barn....................................................................... Barns kulturvanor och önskemål om kulturaktiviteter ....... 13.5.1 Barns och ungdomars kulturvanor i skolan och Små barns konstnärliga upplevelser ...................................... Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet.. 235 Stöd till ungdomsaktiviteter utanför föreningslivet ............ 14.1.1 Pengapåsen central i Piteås fritidsverksamhet........ 14.1.2 stimulerar ungas initiativ ...................... Möten mellan symfoniker och ungdomar ............................ i nära till barn och ungdomar............. Ungt forum – gör verksamheten för äldre ungdomar Barn i lär sig påverka sin miljö ............................. Mellan det kända och Okända ...... Barn skapar mening ...................... Konst och barn på Brev och enkät till kommunstyrelseordförande ....... Förslag från fem inlandskommuner........................... Förslag från fyra storstäder ........................................ Svar från UKM ............................................................ Svar från Unga .................................................. Svar från Unga Hörselskadade................................... Svar från Unga Synskadade ........................................ Svar från Unga rörelsehindrade.................................. Så är det att lämna ett betänkande gällande barnkulturens framtid. Vilken väg ska vi gå? Aktionsgruppen har haft ett uppsökande arbetssätt. Från norr till söder har vi trampat runt och diskuterat barnkulturens hinder och möjligheter. Och vi är mäkta imponerade av den vilja till sam- hällsförbättring kring barn och unga som vi har mött. Det finns en stark medvetenhet om att barndomen inte går i repris. Det finns också en tydlig stolthet över allt som redan gjorts och över starka tradition på barnkulturområdet. Och under vår vandring har vi framför allt mött lusten och viljan att vara med och bidra till nästa steg i denna samhällsutveckling. Efter vår vandring i har vi stannat och lyft blicken. Vi bestämde oss för att ha ett konsekvent barnperspektiv i vårt arbete. Det är för barnen vi ska skapa förutsättningarna. Inte för oss vuxna, eller för enskilda konstarter. Vi har ställt oss frågan om hur barnkulturen kan medverka till att skapa de bästa förutsättningarna för varje barn. Och vi menar helt enkelt att barnkulturen är viktig ur både ett individperspektiv och samhällsperspektiv. Det går där- för inte att lyfta ut barnkulturen som en enskild kultursatsning utan den måste relatera till satsningar inom förskola, skola och fritidsverksamhet. Barnen finns överallt. Vårt samhälles infra- struktur bygger på hållbara investeringar. Barnen är de som ska bygga vidare på vår välfärd och trygghet. Och visst behöver de då vara kreativa, nyfikna och livsbejakande, men också kunna leva sig in i hur andra tänker. Barnen behöver barnkulturen. Vår kartläggning med titeln lite olika ut visar att barnkulturen är mycket svagare och når betydligt färre än vi trodde. Slump och uppväxtvillkor avgör i vilken utsträckning ett barn får uppleva och själv skapa kultur. Vi måste konstatera att barnkulturen är underdimensionerad och ojämlikt fördelad. enkätundersökning, 2006 bland barn från årskurs 4 i till åk 3 på gymnasiet visar dessutom att det är betydligt fler barn och unga som vill ta del av kultur än vad som sker. Många har inte heller möjlighet att ägna sig åt ett eget aktivt skapande. Så med allt detta i ryggen sätter Aktionsgruppen i sitt betänkande ner fötterna. Och vi gör det rejält. Vi föreslår kraftfulla satsningar för att alla barn och unga ska få tillgång till kultur och eget skapande, en förstärkning till forskning och utbildning inom och utom förskola och skola. Vi ger också vuxenvärlden möjlighet att på nationell, regional och lokal nivå bygga starkare strukturer för att förverkliga barns och ungas kultur. Konstnärer och alla andra aktörer ska få möjlig- heter att aktivt medverka i detta viktiga arbete. Vi i Aktionsgruppen vill samla all kompetens, samordna de vuxna så att de kan bidra med kunskap och engagemang, och lära av varandra på alla nivåer i . I Aktionsgruppens framtidsvision ser vi en absolut potential för att fortsatt kommer att vara internationellt ledande inom barnkulturen. Vi i Aktionsgruppen har valt väg och den bär framåt. är det för nästa steg. Vi vill bygga vidare på den fantastiska satsning som görs inom idrotten. Vi vill fortsätta att utveckla arbetet för barn och unga i och ser barnkulturen som nästa viktiga satsning. I vårt betänkande markerar vi att detta handlar om vår samhälls- utveckling och om en ekonomiskt kraftfull investering i barn och unga genom barnkultur. För oss som arbetat i utredningen är det glädjande att regeringen utsett till barnkulturår. Aktionsgruppen ser detta som ett mycket viktigt steg i att sätta fokus på barnkulturen och lyfta fram goda exempel. En mängd aktörer, organisationer, fria kulturlivet med flera har hört av sig till Aktionsgruppen och har givit förslag på verksamheter och tankar gällande barnkulturåret. Det är positivt och det finns ett mycket stort engagemang. Aktionsgruppen ser barnkulturåret som startskottet för det långsiktiga utvecklingsarbete som vi presenterar genom våra för- slag. Utifrån det tankesättet kan barnkulturåret bli historiskt! Aktionsgruppen för barnkultur har haft i uppdrag av regeringen att se över barns och ungas möjligheter till kulturengagemang och eget skapande, och komma med förslag på hur området kan stärkas. Vi inledde vårt arbete med att göra en kartläggning av hur kultu- ren för barn ser ut . Kartläggningen visade att det pågår många bra verksamheter. Kulturinstitutioner, musik- och kulturskolor, skolor och förskolor, fria kulturutövare, amatörorganisationer, föreningar och många andra är viktiga aktö- rer för att säkerställa barns och ungdomars möjligheter att skapa och utöva kultur. visade kartläggningen det finns stora skillnader i barns möjligheter att ta del av kulturen – alltför stora skillnader. Det kulturutbud som finns är inte tillgängligt för alla barn. Geografiska avstånd, för liten kapacitet i verksamheter, brist på resurser och för dålig samordning mellan olika aktörer, samt familjernas ekonomiska situation är faktorer som spelar in. Bristande kunskaper om behoven hos olika målgrupper och hur man når ut har också betydelse. Därför är vår bedömning att det behövs kraftfulla insatser för att förverkliga de intentioner som finns i , läro- planerna, de kulturpolitiska målen och i andra styrdokument. Vi tror på ökad samordning mellan alla aktörer på barnkulturområdet, förbättrad uppföljning av de insatser som görs, fördjupade kunska- per genom ökade satsningar på forskning samt en stor ekonomisk satsning för att stimulera utveckling inom området. Ett handslag med barnkulturen pågår en stor statlig satsning på idrottsrörel- sens barn- och ungdomsverksamhet, kallad Ett handslag med idrotten. Genom överföring av medel från AB har fördelat medel till idrottsföreningar runtom i Satsningen har inneburit att många barn och unga har fått prova på olika idrotter, bland annat genom skolan. Aktionsgruppen menar att satsningen är en god förebild för barnkulturen och före- slår att regeringen nu gör en motsvarande satsning på barnkulturen. Ett handslag med barnkulturen. skulle enligt vårt förslag drygt 300 miljoner kro- nor föras över från till satsningar på barnkultur. Lika mycket skulle kunna gå till en fort- sättning av Ett handslag med idrotten. Ett handslag med barnkulturen ska användas för att stötta och uppmuntra kommuner och regioner att utveckla sin kulturverk- samhet så att alla barn och unga får ta del av kulturupplevelser och eget skapande. Långsiktighet, tillgänglighet, samverkan och hel- hetstänkande ska prägla den verksamhet som får stöd. Aktörerna på kulturområdet ska uppmuntras att i nära samarbete med för- skolor och skolor utveckla metoder för att erbjuda alla elever krea- tiv verksamhet i olika former. Vi har fått in många synpunkter på hur viktigt det är att kulturen finns nära för att den ska vara tillgänglig. Därför måste vi förstärka barnens möjligheter att utöva kultur i sin närmiljö. I vissa fall inne- bär det nyinvesteringar i anläggningar för att få lokaler som är ändamålsenliga för kulturverksamhet, men det kan också innebära förbättrad tillgänglighet till de lokaler som finns . Aktions- gruppen anser att en utveckling av lokaler för kreativ kultur bör vara en arbetsuppgift för delegationen för barnkultur tillsammans med kommunerna. På regional nivå föreslår vi att medlen från Ett handslag med barnkulturen används till ökad samordning och uppföljning. Vi konstaterar att det arbete som utförs av regionala kultur- konsulenter, länsinstitutioner och regionala resurscentrum för film och video har stor betydelse för barns och ungas tillgång till kultur. Vi förordar därför att huvudmännen för de regionala kultur- konsulenterna utvecklar former för samverkan mellan konsulenter- na och mellan konsulenter och lokala och regionala kulturinstitu- tioner. Vi förordar också att en tjänst som regional barnkultur- samordnare tillsätts i de län där det inte redan finns en sådan tjänst. Aktionsgruppen föreslår också att de regionala kulturkonsulent- erna i samverkan med regionala kulturinstitutioner får i uppdrag att utveckla former för planering, uppföljning och återrapportering av de insatser som görs för barnkultur. För att utveckla kunskaperna om barnkultur hos dem som är verksamma inom förskola, skola, kulturskola och kulturliv föreslår vi att länsinstitutioner och regio- nala kulturkonsulenter får ett gemensamt uppdrag att samverka med högskolor och universitet kring fortbildning och utbildning om barnkultur. Merparten av medlen i Ett handslag med barnkulturen ska för- delas till lokal utvecklingsverksamhet. Ökad samverkan mellan kulturinstitutioner, fria kulturutövare och andra aktörer på barn- kulturområdet är ett viktigt utvecklingsmål. Medel ska också gå till riktade forskningsinsatser, kompetensutveckling i barnkultur för aktörer inom skola och kulturliv, utveckling av nya lokaler för kulturverksamhet i barnens närmiljö, förbättrad uppföljning av barnkulturområdet med mera. En delegation för barnkultur För att effektivisera utvecklingen på barnkulturområdet föreslår Aktionsgruppen att regeringen tillsätter en barnkulturdelegation . Delegationen ska verka för ökad samverkan mellan myndigheter och andra aktörer på nationell nivå och främja samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå för att de resurser som finns inom området ska utnyttjas på bästa sätt. Delegationen ska utveckla modeller för uppföljning samt påbörja en kontinuerlig uppföljning av barnkulturen. Barnkulturdelegationen ska fördela medlen ur Ett handslag med barnkulturen. Regeringen utser delegationens ordförande. I gruppen bör ingå företrädare för olika departement och myndigheter, till exempel , , , och Myndigheten för skolutveckling. Dele- gationen ska finna former för barns och ungas delaktighet i arbetet. För att förverkliga delegationens intentioner behövs ett kansli. Kansliets uppgifter bör bland annat vara att samla och sprida information, delta i nationella, nordiska och internationella barn- kulturnätverk, bidra till metodutveckling och vara en resurs för aktörer inom barnkulturområdet. Kansliet kan knytas till en be- fintlig myndighet för att hålla administrationskostnaderna så låga som möjligt. Vi föreslår att kansliet placeras på , men med en självständig ställning gentemot myndigheten. Till delegationen ska knytas experter från organisationer med betydelse för barnkulturens utveckling, till exempel kom- muner och landsting, Musik och Kulturskoleråd, Hög- skoleverket, , , Utbildningsradion, KLYS, centrumbildningarna, AMS och näringslivet. Ökade satsningar på forskning och utbildning För att stärka barnkulturen anser Aktionsgruppen att det behövs ökade satsningar på kompetensutveckling och utbildning av de grupper som arbetar eller skulle kunna arbeta med barn och kultur. Det behövs ökade satsningar på kurser om barn och kultur inom lärarutbildningarna, men också inom de konstnärliga utbildningar- na. bör vara ett obligatoriskt inslag i alla utbildningar för yrkesgrupper som ska arbeta med barn. Inom vissa yrkesutbildningar behövs det möjlighet till mer fördjupning. Till exempel saknas det en bibliotekarieutbildning med särskild inriktning på barn. För att ge lärare en möjlighet att öka sina kunskaper om medier föreslår vi att det inrättas regionala utbild- ningar i mediepedagogik som en del av Svenska Filminstitutets mediepedagogiska utvecklingsarbete. Vi tror också att det behövs mer forskning för att få fram för- djupade kunskaper om barnkultur. För att få en tydligare bild av forskningen inom barnkulturområdet föreslår vi därför att rege- ringen ger i uppdrag att fortlöpande inventera den pågående forsk- ningen inom området. I uppdraget bör också ingå att samordna ett nätverk av barnkulturforskare och att sprida information om forskningsresultat och pågående forskning. På så sätt kommer olika aktörer inom barnkulturområdet att få betydligt bättre möjligheter att ta del av den kunskap som finns inom högskolor och universitet när det gäller barn och kultur. I vårt kartläggningsarbete gjorde vi en första inventering av pågående forskning på barnkulturområdet. Vi fann att området är litet och att den forskning som finns är spridd över landet, med få utvecklade forskningsmiljöer. Den forskning som finns är främst knuten till de pedagogiska institutionerna medan det inom till exempel konst-, film- och musikvetenskap finns mycket litet forsk- ning om barn och kultur. Vi tror att ett barnkulturellt centrum skulle stärka forskningen. Där kunde forskning inom många olika aspekter på barn och kultur med olika inriktning kan mötas, och ge en dynamisk utveckling av området. Till centret skulle en professor i barnkultur knytas. Vi har dock inte haft möjlighet att fördjupa oss i hur ett sådant centrum skulle kunna byggas upp, utan föreslår att frågan utreds vidare av en särskild utredare. Utvecklingsbehov inom det professionella kulturlivet har en rad kulturpolitiska reformer genomförts som gynnat barnkulturen. Stöd till inköp av litteratur för folk- och skolbibliotek, stöd till museipedagogik, till regionala dans- och konstkonsulenter och till regionala resurscentrum för film och video är några exempel. Alla dessa stöd har ökat möjligheterna för barn och unga att delta i kulturlivet. Men kulturvaneundersökningar och statistik från olika konstområden visar att det trots många goda insatser för barnkulturen fortfarande finns många barn och unga som inte tar del av samhällets kulturutbud.