sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — Var placerar man då dessa flickor? De tillhör varken vi eller de. De är försvenskade och därför inte kan betraktas som de dvs. som riktiga invandrare. Invandrarflickor är inte heller tillräckligt svenska för att ingå i kategorin vi, dvs. De kan inte heller bli riktiga svenskar eftersom svenskheten i denna diskurs handlar om blodband och går i arv. Invandrarflickor har hamnat hemlöst i en grå zon mellan vi och de. Denna nya kategori har skapats utifrån rangordningen av kulturer baserad på den moderna rasismens gränsdragningar. Enligt dess logik anses då invandrarflickor ha kommit lite längre i sin civilisering jämfört med deras föräldrar och bröder. De ligger närmare det som anses vara svenskt. De är dock inte riktigt svenska och kommer aldrig att betraktas som sådana eftersom vad denna diskurs grundar sig på är för det första idén om Kulturer som fasta, ogenomträngliga och naturliga enheter. Detta är en av den moderna rasismens grundelement. Enligt denna idé är det dessutom problematiskt när kulturer blandas eftersom blandningen inte bara är ett hot mot den kulturella särarten utan också leder till konflikt. För det andra, delar den moderna rasismen till skillnad från rasbiologin in människor utifrån kulturella skillnader. Kulturer rangordnas utifrån deras närhet och avstånd till den västerländska kulturen. Gränsdragningen är alltså relativt då kulturer och människor mäts med avseende på deras civilisations tillstånd. Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 Att bli sedd som offer eller förövare längst köns - och kulturlinjer Etnifiering eller kulturalisering av kvinnoförtrycket som ett uttryck för bekönad rasism drabbar individer, deras livs chanser och deras vardagsliv. De betraktas och bemöts utifrån stereotyper, fördomar och föreställningar om den förtryckande invandrarmannen och den förtryckta invandrarkvinnan. De bemöts inte som individer utan som representanter för kulturer. Som tidigare forskning har visat, är invandrarmännen i högre grad utsatta för öppet diskriminering och rasistiskt hat än kvinnor (2004, Bredström 2003, se även de los , och (red) 2003). Detta har att göra med föreställningar om invandrarmännen som brottslingar och invandrarkvinnor som deras hjälplösa offer. Utifrån hennes egna erfarenheter tycker att det finns skillnad mellan hur kvinnor och men bemöts. Vad jag upplever är att de (svenskar) framför allt ogillar invandrarmän och speciellt svarta män. Allmänt kan man säga att en färgad man är mindre respekterad än en färgad kvinna. Jag har ofta sett att min man inte får samma möjligheter som jag. Män som är från muslimska länder är enligt det svenska samhället kvinnoförtryckare och diktatorer hemma och deras fruar ses som offer. Därför får kvinnor mera möjligheter här. Jag personligen har inte blivit motverkad men jag ser att det finns mycket mer hinder för invandrarmännen. De blir motverkade i större utsträckning och det är helt uppenbart. Denna skillnad beror på att invandrarkvinnor i regel ses som objekt för männens våld och i behov av hjälp och vägledning. Det antas och förväntas att hon är ett hjälplöst offer. Motsatsen kan därmed ofta väcka förvirring och till och med irritation. Männen som handlande subjekt ses däremot som farliga. Som muslimer och icke-vita väcker de dessutom mer rädsla och misstänksamhet eftersom de associeras med aggression, kvinnoförtryck och fundamentalism. Reza säger att han har upprepade gånger blivit förolämpad som en manlig svartskalle. De tror att alla utländska män slår sina fruar. Det händer att de försöker lära dig hur du ska behandla din fru. Jag blir förvånad/överraskad över sådana beteenden. Utan att känna mig som person säger man till mig hur jag ska bete mig och sådana saker. Detta har hänt mig. Jag blir bara förvånad hur de kan vara sådana. De känner ju inte mig och de vet inget om mig. När de sedan närmare lärt känna dig så blir de överraskad när de ser att du inte är som de trodde. SOU 2006:73 Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring Invandraridentiteten, som en negativ identitet, bygger på en negation, dvs. att inte vara svensk, inte vara en av oss och det står därmed för allt som vi inte är. Det är detta som står för grund för samhällets relation till invandrade individer. Vem personen är som individ, vilka erfarenheter och vilken bakgrund hon har och varför hon är här har ingen större betydelse. I de få fall ens bakgrund blir viktig och det är framför allt ens nationella ursprung är i samband med negativa, dramatiska händelser. Respondenterna uppger att när det står klart för omgivningen att de är kurder då är det ofta föreställningar om kvinnoförtryck som de förknippas med. Om hur kurdiska män och kvinnor är betraktade i samhället säger följande: Svenskarna tror att alla kurder, araber, osv., är bakåtsträvande och ociviliserade nationer och att de alla slår sina fruar och att kvinnor inte har rätt att säga någonting. De visar mer sympati för kvinnor eftersom de har den uppfattningen att de alla är förtryckta och är slagna av sina män. De tänker så. Det är därför de tycker synd om kurdiska kvinnor och ser dem som hjälplösa offer som behöver hjälp. De har sådana förutfattade meningar. De behandlar kurdiska kvinnor som barn som kan ingenting och som är i behov av att någon ska lära dem och befria dem. Om mediernas bild Alla respondenter understryker att uppfattningar om kurder i är negativa. De är kritiska mot generaliseringar som framställer kurdiska män kategoriskt som våldsamma och som potentiella kvinnomördare och kurdiska kvinnor kategoriskt som hjälplösa offer och underordnade. Kritik mot svenska medier förekommer mycket ofta i berättelserna. säger att han känner sig kränkt av den generaliserade negativa bilden som diskursen om invandrare och i synnerhet om kurder konstruerar. Svenska medier presenterar kurder på ett mycket negativt sätt, speciellt när det gäller relationen mellan män och kvinnor. Till exempel fallet med den kurdiska flickan som mördades i den irakiska kom upp varenda dag i medier på ett sätt som om att döda kvinnor är vår kultur. Det är inte sant. Det har inget att göra med kultur. Ingen talar till exempel om hur många svenska kvinnor som dödas ; hur många våldtas ; hur många är misshandlade av deras män om som i de flesta fallen inte vågar anmäla det av rädsla för hämnd. Ingen frågar om det också är svensk kultur. Det är det ju inte. Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 en felaktig bild av kurder. Dåliga saker förekommer i alla samhällen och man ska inte koppla de till hela nationens kultur. Salah säger att det finns en kunskap om kurdernas politiska situation och om de politiska förtryck de har varit utsatta för. Men han menar att det finns många fördomar och negativa uppfattningar om kurder i media och speciellt när det gäller genusrelationer. Han säger: det som kommer upp i medierna om kurdiska kvinnor är huvudsakligen om misshandel, mord och liknande. Det är bara de negativa sakerna som kommer upp. Det innebär att de tror att i det kurdiska samhället mord på kvinnor är ett en regel/vana. Rapporten från integrationsverket (de los och 2002) framhåller att har invandrarmän och kvinnors relation till jämställdhet varit ett förekommande tema när skillnaden mellan svenskfödda invånare och de utländsktfödda har diskuterats. Enligt rapporten har många forskare visat hur debatten om hedersmord, patriarkala familjer och utsatta flickors situation banat väg för en diskurs i media och bland tjänstemän som presenterar invandrare som avvikande från den venska jämställdheten. Andra konsekvenser av denna diskurs är enligt rapporten att svenskhet har kommit att bli associerad med ett land och en kultur som erbjuder en unik fri zon från kvinnoförtryck (Ibid.: 64). Några vardagssituationer Shapol, och berättar om deras erfarenheter som kurdiska kvinnor i möten med svenska samhället. Deras berättelser bevittnar föreställningar om invandrarkvinnor i allmänhet och om kurder i synnerhet som kuvade, underordnade och kontrollerade av deras män och fäder. De säger att de är tvungna att förklara sig och försvara sig mot dessa fördomar eftersom alla tar det för givet att de är förtryckta. Shapol: Så fort du säger att du gifte dig ung så tror de att du har blivit bortgift mot din vilja. på jobbet satt jag med några kollegor och småpratade under rasten. Så fort jag sa att jag gifte mig med min man när jag var tjuguett år gammal, tyckte de plötslig jättesynd om mig och frågade: Blev du bortgift av din far?. Jag sa nej, vi också faktiskt 82 SOU 2006:73 Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring gifter oss av kärlek. De har sådana uppfattningar om oss. De tror att alltid männen bestämmer för oss. : Mina kollegor förväntade sig inte att jag kunde resa själv eller att jag skulle ha olika aktiviteter eftersom de trodde att min man inte skulle tillåta det. De trodde att jag måste fråga om min mans tillåtelse för att göra saker. Inte alla svenskar men vissa tror att kurdiska kvinnor sitter hemma, kan inte prata svenska, har många barn och sköter hemmet och barnen. Det är hur de betraktar kurdiska kvinnor. Min granne sa till mig att hon inte trodde att jag var kurd. Hon trodde att jag var från eller sådant. De kan inte föreställa sig att en kurdisk kvinna kan vara en oberoende och fri individ. Nashmil: vara kvinna och kurd, oj, ett stort problem. Svenska samhället ser ner på oss kurdiska kvinnor. De ofta undrar hur det är möjligt att jag bor själv. De frågar mig om jag får för min familj att gå på disco, göra det ena och det andra och sådana frågor. De har rätt också, de har hört så många konstiga saker. Vi har också en lägre position på arbetsmarknaden vilket gör allt mycket svårare. Som Nashmil påpekar, är en av anledningarna till varför kurder betraktas på det viset, de brott som kurdiska kvinnor har blivit utsatta för. Det är klart att det finns ett problem och det måste diskuteras och bekämpas. Men det är lika viktigt hur dessa problematiseras, diskuteras och presenteras. Som en kritisk röst måste man alltså kämpa på två fronter . Den ena är att avslöja etnocentrism och stereotypa kulturalistiska uppfattningar som förekommer inte minst inom feministisk forskning, i vilken invandrarkvinnor är i stort sätt osynliga förutom i rollen som objekt och offer (se 1991, de los 2005).TPF 5 FPT Den andra är att ta tag i problemet lyfta fram det i hela dess komplexitet och synliggöra dess politiska, sociala, historiska och strukturella aspekter och studera den inom hela dess kontext. Samtliga berättelser demonstrerar erfarenheter av att bli sedda och behandlade utifrån negativa föreställningar, fördomar, och betraktas som samhällets andra. Men även respondenterna generaliserar ibland sina erfarenheter och ger en kategorisk bild av hur svenskar är, hur de betraktar oss. Artikuleringen av gemensamma erfarenheter av bland annat exkludering, diskriminering och rasism inom gruppen ger upphov till utformningen av en diskurs om svenskar i generella termer. Man måste dock komma ihåg för det första att det i en kontext av envägskommunikation och brist på ömsesidighet (se Fanon 1967) är frågor om TP 5 PT Dessa är, som argumenterar inte unikt för . De förekommer också i internationell feministiskt debatt. I , och har vit feminism kritiserats för detta. Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 vem som har makt att definiera de andra och vem som är beroende av andras erkännande centrala. Det handlar om vem som drabbas av den andres föreställningar och definitioner. Det handlar om konkreta sociala och politiska konsekvenser för individer och för reproduktionen av maktrelationer och strukturer inom samhället. För det andra, är respondenternas andra gentemot vilka de konstruerar sin identitet, i första hand inte svenskar eller utan det är relaterade till den officiella identitetspolitiken som bedrivs i deras ursprungsländer (se 2004). Förortens rum, ortens väntrum Framställningen ovan har lyft fram flera individers erfarenheter av rasism, diskriminering och exkludering som dessa personer upplever som invandrare i . Berättelserna handlar om vardagliga situationer där dessa förekommer samt sådana som är mer strukturella och institutionaliserade som på arbetsmarknaden, i media, osv. I fokus har varit den osynliga mentala muren som (re)produceras av de ständiga gränsdragningar som äger rum i vardagliga interaktioner och som kan ses som både en konsekvens och också en förutsättning för rasismen och diskrimineringen. Dessa gränsdragningar och utestängningsaktioner sker inte på ett direkt och dramatiskt sätt utan genom subtila och till synes betydelselösa och oskyldiga handlingar. Dessa föregår de fysiska och rumsliga gränsdragningarna och segregationen och är en förutsättning för det. Uppfattningar och föreställningar om de andra innefattar åsikter, attityder, ideologier, normer och värden som utgör rasistiska stereotyper och fördomar och ligger bakom rasistiska sociala praxis och diskurser (van Dijk refererad i Kamali 2005a). Som Kamali påpekar, rasistiska och fientliga sociokognitiva synsätt kan inte reduceras till stereotyper och fördomar om de andra, utan bör även sättas in i en större kontext av sociala institutioner och strukturella egenskaper i ett samhälle . (Kamali 2005a: 42). Med andra ord kan en seriös kritik av rasistiska och diskriminerande handlingar inte bortse från deras strukturella och institutionella kopplingar. Därmed ingår även de vardagliga, oskyldiga och subtila rasistiska uttrycksformer i ett system där de reproduceras och i sin tur reproducerar strukturerna. SOU 2006:73 Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring Föreställningar om invandrare är kopplade till olika rum på globalt, nationellt och lokalt plan. Den globala maktordningen återspeglar sig i sociala relationer och påverkar människors vardagsliv i en komplicerad process av strider för social och politisk makt. Det är därför inte så förvånande att de grupper av invandrare födda i länder som ligger längst ner på den globala makthierarkin positioneras längst ner i samhället och sätts ständigt i väntrummet till samhället och dess olika arenor. Att inte bli insläppta på pubar, att bli behandlade som potentiella brottslingar, att bli betraktade som mindre intelligenta, att få nedsättande kommentarer, att bli negligerade, att slås ut från arbetsmarknaden, att ständigt komma i sista hand för att man inte har den rätta färgen, det rätta utseendet eller det rätta namnet, är exempel på exkluderande praktiker som invandrare möter. Dessa exkluderande vardagspraktik som skapar mental och rumslig separation måste ses som ett led i kampen för att hålla ut de andra från social makt. Som påpekar, känslan att det är rätt eller naturligt att diskriminera, är en viktig komponent i samhällets rasifiering. En sådan är rätten att nyttja det offentliga rummet. (2005: 107). Att inte släppa in de andra, att begränsa deras närvaro i det offentliga rummet, att ständigt stötta bort dem genom kränkande handlingar och stereotypiska föreställningar ingår i rasifieringsprocessen inom samhället. Förorten både i meningen symbol för utanförskapets rum och som en fysisk plats är ett ständigt väntrum i marginalen, i utkanten av den välbevakade orten, det rum som står för makt och inflytande och för den nationella gemenskapen. Gränserna till orten måste bevaras och de lösenorden (2001, 2005) som införs garanterar det. Denna ständiga kamp pågår på olika sidor av gränsen från ena sidan för att få lov att dela rummet och från andra sidan finns det starka intressen, strukturer och normer som förhindrar det. Vad man än väljer att göra, att acceptera och reproducera den rumsliga delningen med dess hierarkiska ordning, eller att försöka bryta den, så har det ett pris i form av individuella och samhälleliga konsekvenser som man måste vara beredd på att betala. Men alla har ett val utifrån de förutsättningar de har. Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 Referenser , (2004) Spaces of Diasporas: Kurdish Identities, Experiences of Otherness and Politics of Belonging. Studies in Sociology No 22. , (2003) Borders of Europe: A Turkish Perspective in (ed.) Borders, Boundaries, Frontiers in a Changing World. at (). , (2001) Den äkta svenskheten och begärets dunkla objekt in and (eds.) Identitetens omvandlingar: black metal, magdans och hemlöshet. , (2005) Det symboliska objektet: Delen, delandet och den nationella gemenskapen i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering . Utredningar, SOU 2005:41. , . and , (1979) Kunskapssociologi: Hur individen uppfattar och formar sin sociala verklighet. , (1997) Invandrarpolitisk diskurs; Blick och återblick på svensk invandrarpolitisk debatt . Bredström, (2003) Maskulinitet och kamp om nationella arenor reflektioner kring bilden av invandrarkillar i svensk media in de los ; ; (eds.) Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . , (1990) Flyktingfrågorna i pressen 19851988. : Delegationen för invandrarforskning, rapport från DEIFO, 14. , (1996) i Nyheterna: en kamp mellan tolkningsmönster . , (red.) (1998) magi i vita medier svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism. , (2004) Nyheter från gränsen: Tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. SOU 2006:73 Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring för journalistik och masskommunikation. de los , and wingborg, (2002) Vardagsdiskriminering och rasism i : En Kunskapsöversikt. rapportserie 2002:13. de los , , , (2003) Introduction - Maktens (o)lika förklädnader in de los (red.) Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , , , (red.) (2003) Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , och , (2005) Intersektionalitet. de los , (2005) Intersektionalitet, makt och strukturell diskriminering i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Utredningar, SOU 2005:41. de los , . & Kamali, (2005) Inledning i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:41. de los , , (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Utredningar, SOU 2005:41. , , , , , (1999) Globaliseringens kulturer: Den postkoloniala paradoxen, rasismen och det mångkulturella samhället. : Nya Doxa. Essed, Philemona (2005) vardagsrasism i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering . Utredningar, SOU 2005:41 Essed, Philemona (1991) Understanding Everyday Racism: An Interdisciplinary Theory. Fanon, (1967) , . : Pluto Press. Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 , och , (1989) Vi mot dem: Det dubbla främlingskapet i . , (2002) Mediernas syn på De Andra: En medieanalytisk studie i samband med mordet på . Arbetsrapport, September 2002:9. , , avdelningen för Geografi och Turism. , (1996) When was the post-Colonial? Thinking at the Limit in I. Chambers and L. Curti (eds.) The Post-Colonial Question Common Skies, Divided Horizons. and : Routledge. (2004) Rapport integration 2003. Integrationsbarometer 2004: , (2001) Världens centrum: En essä om globalisering. , (2004) Rasism och nyrasism i 19932003 i and (red.) Rasismer i Kontinuitet och förändring. Rapport från forskarseminariet . Kamali, (2005a) Ett europeiskt dilemma: Strukturell/institutionell diskriminering i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Utredningar, SOU 2005:41. Kamali, (2005b) inifrån: röster om etnisk diskriminering . Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2005) Det blågula Strukturell diskriminering i . SOU 2005: 56. , and , (red.) (2002) Det slutna folkhemmet: Om etniska klyftor och blågul självbild. , ; , ; , (1995) Introduction in ; ; (eds.) Crossfires: Nationalism, Racism and Gender in Europe. : Pluto Press. Massey, (1999) Spaces of Politics in Dorren Massey, and (eds.) Human Geography Today. SOU 2006:73 Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring , (2001) (O)likhetens geografier: Marknaden, forskningen och de Andra. , Geografiska regionstudier, Nr: 45. Mc Eachrane, (red.) (2001) och de Andra: Postkoloniala perspektiv. , (1997) Stadens rasifiering: etnisk boendesegregation i folkhemmet. , (2005) Rasifiering: ett teoretiskt perspektiv i analysen av diskriminering i i de los , . & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Utredningar, SOU 2005:41. Morely, , (1995) Globalisation as Identity Crisis: The New Global Media Landscape in Spaces of Identity: Global Media, Electronic Landscapes and Cultural Boundaries. /: Routledge. Nemati, (1998) Medias diskursiva konstruktion av invandrare som problem: 19821992. D-uppsats i sociologi, , . Pred, (2000) Even in : Racisms, racialized space and the popular geographical imagination. Tesfahuney, Mekonnen (1998) Imag(in)ing the Other(s). Migration, Racism and Discursive Construction of Migrants. , Geografiska Regionstudier 34. , (2002) Globaliseringens dimensioner: Nationalstat, världssamhälle, demokrati och sociala rörelser. van Dijk, Teun A. (1993) Elite Discourse and Racism: series on Race and Ethnic Relations,Vol. 6, : publication. Westlind, (1996) The Politics of Popular Identity: Understanding Recent Populist in and the . , (1996) Womens experiences text or relation? Looking at research from a sociological and feminist perspective in no. 2 (1996): 128136. , (2003) Placing on (ed.) Migration, Citizenship and Identity. at (). Invandraren, förorten och maktens rumsliga förankring SOU 2006:73 , and Schierup, (1991) Prescribed Multiculturalism in Crisis in and : Paradoxes of Multiculturalism: Essays on . Avebury: Aldershot. , (1991) The : Immigrant Women and Problem Ideologies in and CarlUlrik Schierup: Pradoxes of Multiculturalism: Essays on . Avebury: Aldershot. Andra källor , : Invandrare systematiskt missgynnade. , 20 Novemeber 2002. , : Akademiker sållas efter hudfärg. , : Tidningen , . , P1, ring p1, . , P1, centralen, . , P1, Studio 1, . , : , GT, . 4 Förortens hotfulla unga män Andrafieringens geografi och behovet av alternativ till stigmatisering och kriminalisering 1 Kan det som hände i franska förstäder hända i ? I många Västeuropeiska länder har utvecklingen mot det postindustriella samhället inneburit en tilltagande social polarisering. Framväxten av nya former för social exclusion har lett till att olika grupper marginaliserats och hamnat utanför samhället. Formerna för och intensiteten i dessa processer mot allt tydligare mönster av marginalisering och utestängning varierar, men tendensen är entydig. är en kontinent där miljoner människor är hänvisade till att leva i fattigdom och utanförskap. I den Europeiska Union trädde in i fanns det 1998 enligt officiell statistik 52 miljoner som levde i vad som betecknades som fattigdom. 17 miljoner var arbetslösa och mer än 3 miljoner hemlösa. Den västeuropeiska fattigdom, som välfärdsstaterna decennierna efter ville förpassa ut ur historien, har med den franske sociologen (1999) ord, återvänt i form av ett moderniserat eländet. En viktig aspekt av denna moderna fattigdom är knuten till de senaste decenniernas urholkning av välfärdsstatens institutioner. Denna utveckling har, med den brittiske sociologen (1994), skapat ett institutionellt underskott som är särdeles påtagligt i de miljöer där det moderna eländet är mest manifest. Forskare, som t ex den nordamerikanske sociologen (1993), har betonat mönstren av samstämmighet mellan utvecklingen i och .