sou · GUB3104 · 2007-01-01 00:00:00 — Forskningsstrategi samt erfarenheter från forskarkonferens i (Jo 2004:05) har enligt direktiv (Jo 2004:87) i uppdrag att utarbeta förslag till strategier för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Några av de mest strategiska och nödvändiga insatsområdena i ett sådant perspektiv är kompetensutveckling, lärande, forskning och utveckling. Enligt direktiven ska bedöma Behovet av strategiska forsknings- och utvecklingsinsatser för landsbygds- utveckling liksom inriktningen av befintliga insatser t.ex. inom (). Regeringen har, förutom uppdraget till , även uppdragit till , att utforma förslag till strategi för lands- bygdsforskning. Formas och har till- sammans givit uppdrag till forskarassistent och professor att dels bedöma behovet av strategiska forsknings- och utvecklingsinsatser för landsbygdsutveckling dels formulera förslag till forskningsstrategi. Regeringen har även beslutat om en särskild utredare för översyn av SLU (Dir. Jo 2005:63) Lantbruksuniver- sitets roll i det svenska högskolesystemet- sektorsrollen. Utreda- ren, professor , har avlämnat sitt betänkande . behandlar ärendet vad avser bedömning av forskningsbehov för landsbygdsutveckling i Kommitténs slut- betänkande. I denna rapport presenteras det underlag med förslag som utarbetats av forskarassistent och pro- fessor . För att belysa forskares syn på uppdrag anordnade Kommittén tillsammans med Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) och KSLA () en forskarkonferens den 17 – med ett 40-tal deltagare. Rapporter från har sammanställts av och , ord. Författarna svarar själva för innehållet i rapporten. Forskningsstrategi samt erfarenheter från forskarkonferens i En strategi för landsbygdsforskning ................................ Landsbygden som vetenskapligt fält......................................... Centrala frågor – en tematisk indelning ................................. 1.3.1 Den fysiska miljön: naturresurser och landskap i produktion och förvaltning.......................................... Politik för landsbygd .................................................... Den nya ruraliteten....................................................... 1.4.1 Insatser som tar fasta på sambanden mellan forskning, utveckling och utbildning .......................... 1.5.2 Infrastrukturella åtgärder för uppbyggnad av Bakgrund och uppläggning...................................................... Rapporter från första dagens diskussioner ............................. 2.3.1 Näringsliv och entreprenörskap på landsbygden........ 2.3.2 Demokrati, ansvar och helhetssyn ............................... 2.3.3 Natur, kultur och miljö ................................................ 2.3.4 Kommersiell och offentlig service ............................... Rapporter från andra dagens gruppdiskussioner.................... 1En strategi för landsbygdsforskning har det gjorts flera försök att stärka den svenska landsbygdsforskningen. Det har skett bl.a. genom state-of-the-art-konferenser och genomförandet av forsk- ningsöversikter. (), liksom () har varit pådrivande och därutöver har en mängd olika institut och högsko- leinstitutioner engagerats eller inom någon del av landsbygdsforskningen. Det faktum att så många olika institu- tioner har varit aktiva visar att landsbygdens förhållanden och utveckling knyter an till samhällsvetenskapernas hela bredd. Om det finns någon gemensam nämnare för dessa forsknings- synteser och konferenser så är det att landsbygdsforskningen upp- levs som en tunn och splittrad genre, ett forskningsfält som inte riktigt funnit sina former. Det saknas en nödvändig kontinuitet för att bygga upp ett internationellt starkt forskningsfält. Den strategi för att stärka svensk landsbygdsforskning som vi nu presenterar är ett försök att skapa en plattform för en mer långsiktig kapacitets- uppbyggnad av forskning om landsbygdens sociala, ekonomiska och ekologiska förhållanden. Målet måste vara att svenska forskare ska ta en mer aktiv plats i detta internationellt sett viktiga forsk- ningsfält med ett större deltagande i konferenser, forskningspro- jekt och tidskriftspublicering. Det är en utveckling som ligger väl i linje med den svenska forskningspolitiken, t.ex. formulerad i Forskning för ett bättre liv (Prop. 2004/05:80). är det viktigt att svensk landsbygdsforskning kan producera en kunskaps- grund för beslutsfattare och andra aktörer i . En strategi för landsbygdsforskning 1.1Landsbygden som vetenskapligt fält Vad finns det då för skäl att se landsbygdens förhållanden som ett särskilt kunskapsområde? Är det inte ett sätt att upprätthålla en föråldrad dikotom indelning mellan stad och land? Det finns goda belägg för att landsbygd och stad blir alltmer lika i social och eko- nomisk bemärkelse. Det varjedagliga utbyte som sker genom media, migration och daglig rörlighet väver samman land och stad. Fler och fler människor kommer att dela sin tid mellan och rurala miljöer. Förändringar av arbetsmarknader, människors rör- lighet, dubbelt boende, kulturella influenser, service, könsroller, hälsofrågor, utbildnings- och FoU-systemet osv. är inte lands- bygdsspecifika processer utan bör studeras i sitt generella samman- hang inom de samhällsvetenskapliga disciplinerna. Men om lands- bygden på viktiga punkter är en annorlunda miljö så är det rimligt att särskilja den och undersöka det specifika utfallet också av gene- rella processer. Landsbygdsforskningen är i så fall analog med urbanforskningens bidrag till att förstå stadsregionerna. Vi menar att det finns en sådan landsbygdens särskildhet, några förhållanden som gör det meningsfullt att behandla landsbygden som en specifik kategori i forskning och i politik och planering. Det ena är den fysiska miljön som är präglad av det brukade land- skapet, den infrastruktur och de institutioner och sociala relationer som hänger samman med sättet att använda detta landskap. Det andra är glesheten som ger speciella förutsättningar åt nästan all mänsklig aktivitet. Låt oss börja med det fysiska landskapet, dvs. det brukade land- skapet/den byggda miljön/naturresurserna. Det vi kallar landsbygd är resultatet av hur mänsklig aktivitet organiseras i detta landskap. De areella näringarna är näringsfång och har ett uppdrag att långsiktigt förvalta naturresurser. Produktionen av föda och fibrer sker i en miljö som också är livsmiljön för ca två miljoner svenskar. Globala och långsiktiga miljövärden måste hanteras och krav på resurshushållning länkas samman med lokala och kortsik- tiga behov. Under många decennier har försörjningen i de traditio- nella areella näringarna minskat. Men naturresurserna i vid bemär- kelse är även fortsättningsvis grunden för all social och ekonomisk aktivitet. Den andra komponenten i landsbygdens särskildhet är de glesa strukturerna. Gleshet måste förstås som ett relativt begrepp. Gles- heten är viktig därför att större avstånd och sämre tillgänglighet En strategi för landsbygdsforskning påverkar i princip all mänsklig aktivitet; sociala relationer, närings- liv, demografi osv. I grunden handlar det om att det lokala befolk- ningsunderlaget för olika aktiviteter är litet och att kostnader för att organisera olika funktioner i samhället är större i en gles miljö. Gles befolkning, och utspridda produktionsresurser ger svårigheter att upprätthålla kommersiell och offentlig service. Glesheten ger också generellt sätt sämre tillgång till infrastruktur på grund av höga fasta investeringskostnader som ska delas på få hushåll. Gles- het kan emellertid också vara en tillgång; t.ex. inom upplevelsein- dustrin eller vid lokalisering av rymdforskning och biltestning. Den digitala teknikens genomslag kan komma att förändra gleshetens problem på ett grundläggande sätt. Vissa tillgänglighetsproblem kan komma att försvinna eller övergå i en annan dimension när alltfler mänskliga interaktioner kan ske mer oberoende av geogra- fiska avstånd. Vi kanske kan tala om frikoppling av de traditio- nella lokaliseringsfaktorerna. Behovet av att identifiera och särskilt stödja landsbygdsforsk- ning har också att göra med att landsbygdens sociala och ekono- miska strukturer ofta uppfattas som problem i samhällsbyggandet. Den fortgående urbaniseringen för med sig en gradvis förstärkning av perspektiv. Kunskapen om människans livsvillkor i miljöer tenderar att bli normerande medan landsbygden blir en slags restprodukt vars möjligheter och långsiktiga resurser inte tas tillvara. Det finns starka motiv för att i stället se landsbygden som en livsavgörande miljö i många bemärkelser. Behovet av en produktiv och uthållig landsbygd kommer sannolikt att växa – men i ett ovisst tidsperspektiv. Ytterligare en aspekt på landsbygden som forskningsfält är dess internationella ställning. I de flesta EU-länder är detta ett bety- dande forskningsområde och det finns särskilda delprogram för landsbygdsforskning inom EU:s ramprogram osv. har ett påtagligt lågt deltagande i dessa sammanhang och därför också få forskare som publicerar sig internationellt inom fältet. Det kan ha flera orsaker. Delvis är det en återspegling av att landsbygd och landsbygdspolitik har en större tyngd i många andra länder. Mycket pekar på att landsbygdspolitik kommer att vara ett viktigt politik- område inom EU åtminstone under de kommande tio–femton åren. Därför finns det skäl att tro på en fortsatt god kunskapsut- veckling när det gäller landsbygdens sociala, ekonomiska och eko- logiska förändring i . I den bör delta av flera skäl. Utan sådan kunskapsutveckling kan inte bidra till EU-poli- En strategi för landsbygdsforskning tikens utformning och anpassning till förhållandena på de svenska landsbygderna. Forskning om landsbygdens villkor bidrar dess- utom till den generella förståelsen av samhället. Avslutningsvis, när det gäller motiven för landsbygdsforsk- ningen, så är landsbygden en levande kategori i många människors medvetande. Den återskapas som en del av vår identitet oberoende av om forskningen bidrar till den eller inte. Det är också ett skäl för forskare att ägna sig åt den. Vår slutsats är att det finns motiv för att stärka svensk lands- bygdsforskning. I ett sådant arbete är det viktigt att landsbygden hanteras som en del av den samhällsvetenskapliga teoriutveck- lingen, dvs. att den kan leva inom universitet, högskolor och forsk- ningsinstitut. Ett problem är att den i dessa miljöer ofta fallit bort och att de som sysslar specifikt med landsbygden har levt som iso- lerade öar inom sina ämnen. En landsbygdsforskningsstrategi måste alltså kunna hantera både närheten till disciplinerna och skapa rela- tioner över disciplingränserna mellan dem som sysslar med lands- bygdens specifika förhållanden. Detta behöver vi förhålla oss till när vi senare kommer till förslag om hur landsbygdsforskningen bäst kan främjas. Själva begreppet landsbygd är en grov sammanklumpning av en stor variation av miljöer och aktiviteter. En forskningsstrategi måste kunna hantera den rikedom och diversitet som ligger i begreppet och i finns det heller ingen enhetlig operativ definition av begreppet landsbygd. Landsbygden är ju en empirisk kategori där generella sociala, ekonomiska och ekologiska proces- ser får sitt specifika utfall. I forskningen definierar man landsbygd på det sätt som bäst lämpar sig för den aktuella forskningsfrågan. är det viktigt att inkludera tätorter upp till någon viss stor- lek, ibland är man intresserad av att kunna skilja ut den verkligt perifera glesbygden. Modern statistik som är baserad på individer och hushåll ger möjligheter att variera avgränsningar och kriterier. Geografiska informationssystem (GIS) ger möjligheter till ett mer flexibelt förhållande till det rumsliga. Både i verkliga livet och inom forskningen går utvecklingen mot en mer flexibel uppfattning om rummet och i forskningen behöver vi kunna variera skala och per- spektiv. En gemensam definition av begreppet landsbygd skulle snarare begränsa synfältet. En strategi för landsbygdsforskning Ett sätt att dela in landsbygdsforskningen är utifrån olika kun- skapsintressen. Grovt sett kan vi säga att det finns en forskning som syftar till att förstå och beskriva förändring på landsbygden som en del av en generell kunskapsbildning inom samhällsveten- skaperna. En annan inriktning är forskning som arbetar mer hand- lingsinriktat och intervenerande och med större krav på relevans visavi näringarnas aktörer och myndigheter. Ofta har den syftet att direkt förbättra förhållandena på landsbygden eller effektiviteten i olika insatser osv. Dessa båda ansatser kan finnas inom en och samma ämnessfär och det finns forskare som arbetat med båda ansatserna. Ytterligare en metodmässig indelningsgrund är studier- nas tidsperspektiv, det vill säga i vilken mån de är longitudinella, bygger på tidsserier och historiska analyser, på analyser och reso- nemang om framtidsutsikter eller på kortare tidsperspektiv. Den forskning som syftar till att förstå landsbygdens förhållan- den snarare än att skapa dem har främst utvecklats som ett empi- riskt fält inom samhällsvetenskaperna. Dessa studier färgas av teo- rier och metoder inom respektive ämnen. En del av denna forsk- ning undersöker verkligt lokala förhållanden och har indi- vid/hushåll, by eller bygd som sitt forskningsobjekt. Här finns en mängd studier av antropologer, etnologer, geografer, historiker osv. En annan gren av denna forskning är mer makroinriktad, kvantitativ och ibland modellbyggande. Kommuner, arbetsmarkna- der, regioner är några begrepp som knyter den till en högre geo- grafisk skalnivå. Här blir gränsen otydlig mellan landsbygdsforsk- ningen och dess kusin regionforskningen och här finns det bryggor också till urbanforskning. Mycket av denna forskning faller inom vad som ofta kallas nyfikenhetsforskning dvs. den växer fram som en följd av strävan efter djupare förståelse snarare än direkta behov hos landsbygdens aktörer. Det är i första hand inom denna sfär som det kan utvecklas en kritisk samhällsforskning. Det hindrar inte att också denna forskning har samhällsrelevans och upplevs som nyttig av prakti- ker. Den mer handlingsinriktade ansatsen kan spåras tillbaka till kun- skapsbehovet inom primärnäringarna där forskning och utbildning har sitt uppenbara syfte att hjälpa näringarna att utvecklas. Den handlingsinriktade forskningen har ofta nära relationer till näring- arnas institutioner och till andra samhällsaktörer med engagemang En strategi för landsbygdsforskning för landsbygdens frågor och välfärd. Inom samhällsvetenskaperna har denna forskning metodmässigt ofta varit participatorisk, inrik- tad på fallstudier och mer eller mindre intervenerande. har den handlingsinriktade forskningen fått en bredare och tydligare plattform genom att statliga verk tillgodoser sitt kun- skapsbehov genom att beställa forskning och därvid ställa stora krav på relevans. På så vis har den kommit att omfatta naturresurs- och ekosystemfrågor liksom forskning om t.ex. friluftsliv eller ent- reprenörskap. En del av den mer nyttoinriktade landsbygdsforskningen utförs i utvärderingar av landsbygdspolitiska insatser. och verk, som t.ex. IPTS, och , bygger oftast på kvan- titativa, statistiska metoder och ekonomiska analyser. Andra utvär- deringar tenderar att kombinera fallstudier med målstyrda utvärde- ringsansatser av utfallet i termer av givna indikatorer, vilket gör att generaliserbarheten och bidraget till forskningen blir begränsade. 1.3Centrala frågor – en tematisk indelning I det följande avsnittet betraktar vi landsbygdsforskningen med en tematisk indelning. Vi har försökt att identifiera landsbygdens stora frågor och centrala forskningsområden. De olika temana ska inte uppfattas vart och ett för sig; de hänger intimt samman och kan ses som olika sätt att se på samma verklighet. Skrivningen är gjord som ett försök att spänna upp forskningsfältet utan att gå närmare in på enskilda projekt/miljöer/personer osv. Det har också varit en ambition att inte etikettera, att över huvud taget inte nämna enskildheter. Det finns förstås en svårighet i detta; det är inte en forskningsöversikt och det är inte ett forskningsprogram. Vårt syfte är att formulera området tillräckligt bra för att kunna motivera en satsning på landsbygdsforskning och kunna föreslå strategiska grepp. 1.3.1Den fysiska miljön: naturresurser och landskap i produktion och förvaltning Ett av landsbygdens särdrag är den fysiska miljön präglad av det brukade landskapet med dess naturresurser, institutioner och soci- ala relationer. Naturresurserna i vid bemärkelse är ju landsbygdens En strategi för landsbygdsforskning oflyttbara produktionsfaktor som ger möjligheter som sträcker sig hela vägen från möjligheterna i den biologiska mångfalden, trävaru- , livsmedels- och fiberproduktion med alla dess möjligheter till vidareförädling, och vidare till naturmiljöns värden för boende, turism, fritid osv. Dagens naturresursanvändandet vilar i hög grad på företag med anknytning till jordbruk, skog, fiske, trädgårdsodling och rennäring utgör den grund som vilar på . Den grunden är historiskt sedi- menterad, både i sin fysiska form och genom att den format de institutionella ramvillkoren; normer, traditioner, organisationsfor- mer, aktiviteter osv. Hur dessa näringar utvecklas får konsekvenser för både det lokala näringslivet och det lokala samhällslivet i vidare bemärkelse. Det får också följder för landskapet, för platsers attraktivitet och för brukandet av naturresurserna för andra ända- mål. Lantbrukets multifunktionalitet hänger samman med de are- ella näringarnas förmåga att långsiktigt bruka och förvalta naturre- surserna. Internationellt sett är forskning om jordbrukssektorns och livs- medelsproduktionens utveckling livaktig. Ett forskningsområde som är svagt utvecklat i handlar om det agro-industriella komplexet och skogs- och livsmedelsindustrins relationer med landsbygden; krav på produktionsformer, tillgång och varor, på förhållanden i medelsindustrin och i jordbruket, ibland ända till landskapets utformning. Andra forskningsområden gäller konsu- ment- och producentrörelser och nya former av relationer mellan producenter och konsumenter, hur regionala och lokala identiteter alltmer lyfts fram som varumärken och certifieringssystem. Detta studeras mot bakgrund av ekonomiska och politiska förhållanden och värdemässiga och etiska förhållningssätt. Sådan forskning sak- nas i stort sett i , men skulle bidra till förståelsen av de sam- hälleliga och globala sammanhang näringarna ingår i. Det kan också tydliggöra näringarnas lokala och regionala betydelse och därmed öka intresset för dem hos aktörer på och regional nivå. Nya aktörer driver naturresursrelaterade verksamheter utifrån andra utgångspunkter än tidigare, t.ex. golfbanor, skidbackar, turism. Detta kan leda till konflikter mellan olika intressen och till svårigheter i relation till regelverk och institutionella indel- ningar. Anspråk och motsättningar kan öka när befolkningen ökar och fritidslivet intensifieras och nya sätt att förhålla sig till mar- kerna utvecklas. Men motsättningar kan också öka i glesbygder där de lokala resurserna blir än viktigare för försörjningen. En strategi för landsbygdsforskning nya förvaltningsformer är ett sätt att hantera frågor om långsiktig uthållighet som förutsätter ny samverkan mellan lokala aktörer och mellan aktörer på olika samhälleliga nivåer. Liksom andra gover- nance-baserade initiativ aktualiserar de frågor om legitimitet och styrning, om nya yrkesroller och om enskilt och gemensamt lärande. De aktualiserar också frågan om samband mellan lokal för- valtning och lokal utveckling. Nya verksamheter kan innebära olika möjligheter för män och kvinnor som både kan befästa och modifiera genuskontrakt och generationsväxlingsmönster. Forskning som beskriver och tolkar förändringarna inom näringarna behövs liksom forskning som utvecklar och utvärderar metoder och medel att stödja landsbyg- ders utveckling och hantera motsättningar. Det finns gott om utländsk forskning att anknyta till. Landskapsanalys är ett sätt att närma sig dessa frågor. Skillnader i synen på landskap och dess användning har tagits upp i olika studier och användningen av GIS och GPS i landskapsanalys är ett växande forskningsområde. Kon- kreta förlopp i landskapet knyts samman med orsaker i form av individers beslut, politik, regelverk, marknader, förvaltningsmo- deller. Om vi lyfter blicken bortom och och in i framti- den så anar vi att en helt ny dagordning kommer att prägla svensk landsbygd. Den globala folkökningen och tillväxten i folkrika stater pekar mot ett snabbt ökande tryck på naturresurserna också i . Det är sannolikt att den nuvarande efterfrågeboomen på gas, olja och mineraler följs av en liknande utveckling för bioråva- ror. I ljuset av en sådan utveckling kommer alla slags relationer att utsättas för omprövning. Vad är det för en institutionell omvand- ling som kan väntas? Sker det en undanträngning eller en utveck- ling av de traditionella verksamheterna på landsbygderna? Vem kommer att äga, vem bestämmer, vem får jobb? Miljöfrågan är av samma dimension. Otaliga studier världen över visar att mänsklig påverkan hotar många ekosystem. I visar utvärderingen av miljömålsarbetet att fem av miljömålen inte kan nås utan nya styrmedel. På vilken nivå ska dessa utformas? Kom- mer ökade energipriser, viljan att minska koldioxidutsläppen och klimatförändringar att ge nya förutsättningar? Vilka intressen kommer att uppstå kring marken om biobränslen ska ersätta delar av dagens oljeberoende och om potentialen för livsmedels- produktion minskar globalt sett? En strategi för landsbygdsforskning Flera av de nationella miljömålen gäller specifikt landsbygden. Sambanden mellan ekosystem- och miljöfrågor å ena sidan och frå- gor om produktion, företagande och landsbygders utveckling å den andra, är minst sagt komplexa. Olika vetenskapliga perspektiv och förklaringsmodeller möts vilket både leder till tvärvetenskapliga ansatser och till motsättningar i tolkningar av hållbarhetens olika dimensioner. En utveckling mot att samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga frågeställningar förs samman i landsbygdsforsk- ning kan i sig ses som ett framsteg. En demografisk utgångspunkt i landsbygdsforskningen är motive- rad eftersom befolkningens storlek och ålder har starka samband med en mängd sociala och ekonomiska förhållanden. Demografin är viktig också för att det är en någorlunda stabil variabel. Även om flyttningarna till och från en enskild plats kan förändras kraftigt så är de demografiska grundmönstren mer förutsägbara än de flesta andra variabler. Befolkningsutvecklingen är en av den svenska landsbygdens stora framtidsfrågor. Efter årtionden av utflyttning av unga går många landsbygdsområden in i en fas av avancerat åldrande. Den del av befolkningen som är i arbetsför ålder minskar som det föds relativt få barn därför att det finns få kvinnor i fertil ålder. Dessa obalanser är nu så kraftiga att inte ens stora förändringar av flyttmönstren skulle räcka för att vända utvecklingen. Det här är en utveckling som inte gäller alla landsbygder. I ganska stora områden, främst runt storstäderna och utmed kusterna sker en inflyttning på landsbygden av unga människor som bär med sig en förnyelse av näringslivet och ett förbättrat underlag för service. Många av de landsbygder som har en minskande/åldrande befolkning kommer att gå igenom en tillbakagående ekonomis svå- righeter. Den tillgängliga arbetskraften minskar som behovet av personal inom vård och omsorg ökar. Risken är att man får ensidiga arbetsmarknader och brist på arbetskraft. En ren framskrivning av dagens flyttmönster och födelse- och dödstal visar att det blir fråga om ganska stora omställningar, inte bara i den avlägsna periferin. Den kris i befolkningsfrågan som stora delar av landet står inför kommer att mötas av politiska beslut på skilda nivåer, av anpass- En strategi för landsbygdsforskning