sou · GUB3108 · 2007-01-01 00:00:00 — Sidas fristående garantiverksamhet syftar till att med relativt begränsade statliga medel och begränsat risktagande mobilisera kommersiell finansiering som annars inte skulle vara tillgänglig för t.ex. privata investeringar i infrastruktur. Ramen för den fristående garantiverksamheten uppgår till . Engagemanget består av fyra garantier och utnyttjandet har således förblivit begränsat även under den förlängda försöksperioden. I en utvärde- ring som Sida låtit göra () bedöms garantierna som ett innovativt instrument med viktig potential. Det finns enligt utvär- deringen flera anledningar till att få garantier aktualiserats, bl.a. att riktlinjer och villkor inskränker möjligheterna till utnyttjande av instrumentet. Ökade investeringar i infrastruktur har fram- hållits som en avgörande förutsättning för att minska fattigdomen och nå millennieutvecklingsmålen. Detta har lett till att efterfrågan på finansiering av infrastrukturprojekt ökat, inte minst i . många länder är krediter och garantier lämpliga instrument för finansiering av sådana investeringar. Behovet av en översyn Regeringen betonade i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) att ett effektivt utnyttjande av resurser kräver avbindning av allt internationellt utvecklingssamarbete. Upphand- ling av varor och tjänster i utvecklingssamarbetet bör ske i fri kon- kurrens. påpekas i propositionen att genomförandet av avbindningen skall ske genom gemensamma steg inom EU och . En ensidig avbindning riskerar att leda till snedvriden konkurrens, vilket inte är syftet med avbindning. arbetar inom främst EU och DAC () för gemensamma steg mot utökad avbindning av biståndet. Inom DAC fortsätter diskussionen om förutsättningar för avbindning av biståndet till andra utvecklingsländer än de fattigaste respektive om att utvidga rekommendationen till att omfatta fler former av bistånd. Vidare framhålls i propositionen att erfarenheter och kunskaper inom svenskt näringsliv och fackföreningsrörelse bör tas tillvara i utvecklingssamarbetet, och att formerna för samverkan bör utvecklas. I propositionen konstateras också att användningen av u-kreditverktyget förändrats genom /DAC:s rekommenda- tion om avbindning av biståndet till de minst utvecklade länderna, vilken ställt sig bakom, och att u-kreditförordningen mot bakgrund av detta behöver ses över. Propositionen förordar vidare att garanti- och kreditinstrument bör vidareutvecklas i syfte att främja inhemsk resursmobilisering i de minst utvecklade länderna. Kredit- och garantigivning bör ske så att en uppbyggnad av ohållbara skulder undviks. Utredaren skall analysera om de motiv som anges för användning av krediter och garantier som effektiva biståndsinstrument är fortsatt giltiga utifrån såväl låg- som medelinkomstländernas behov och förutsättningar. Kredit- och garantiinstrumentens roll för att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt i samarbetsländerna och därmed bidra till målet om minskad fattigdom skall stå i cent- rum för analysen. Analysen skall utgå från den politik och de mål- sättningar som regeringen angett och beslutat om i pro- positionen om en politik för global utveckling. Utredaren skall utgå ifrån att krediter och garantier även skall ingå i det svenska utvecklingssamarbetets arsenal av biståndsinstrument. Utredaren skall se över bindningsaspekter respektive upphand- ling i internationell konkurrens och bedöma konsekvenserna för kreditinstrumentet av regeringens ställningstagande till och ambi- tioner om fortsatt avbindning av biståndet. Utredaren skall redovisa Sidas nuvarande kredit- och garanti- verksamhet med fokus på u-krediter, biståndskrediter och fri- stående garantier. Utredaren skall även kortfattat redovisa och bedöma erfarenheterna av andra låneformer såsom ramkrediter och villkorslån. Utredaren skall analysera och bedöma relevansen av nuvarande kredit- och garantiverksamhet i relation till angivna motiv. Ana- lysen skall även omfatta närliggande verksamhet i , AB och i de avseenden som är relevanta för bedömning av kredit- och garan- tiverksamhet från ett utvecklingsperspektiv. Utredaren skall analysera hur den svenska resursbasen utnyttjats inom ramen för nuvarande kredit- och garantiformer, respektive förutsättningar för att främja det svenska näringslivets deltagande i leveranser av varor och tjänster respektive överföring av kunnande i en framtida kredit- och garantiverksamhet. Utredaren skall pröva om nuvarande arbetsfördelning mellan de svenska aktörerna är ändamålsenlig och överväga alternativa modeller för hantering av existerande respektive framtida kredit- och garantiinstrument. Syftet med arbetsfördelningen skall vara att ta tillvara komparativa fördelar och att olika system skall komplet- tera men inte konkurrera med varandra. Syftet med arbetsfördel- ningen skall vidare vara dels att främja koncentration och effek- tivitet i utvecklingssamarbetet, dels att främja möjligheter till sam- verkan med näringslivet i enlighet med regeringens ambition att stärka och utveckla formerna för detta, vilket betonas i den ovan nämnda propositionen. Utredaren skall se över nuvarande organisation och arbets- fördelning för beredning av och beslut om olika typer av krediter och garantier och lämna förslag om organisatorisk hemvist, han- tering, beredning och reglering av kredit- och garantiinstrument, inklusive ansvarsfördelning mellan de svenska aktörerna. Utredaren skall inte föreslå inrättande av en ny myndighet eller institution. Utredaren skall överväga möjligheter till samverkan med främst nordiska biståndsaktörer liksom samfinansiering med multilaterala aktörer, främst de multilaterala utvecklingsbankerna. Utredaren skall lämna förslag om principer, inriktning och for- mer för kredit- och garantiverksamheten, inklusive urval av länder och sektorer med hänsyn till regeringens strävan mot ökad foku- sering och koncentration i utvecklingssamarbetet. Utredaren skall se över möjligheten att bredda kretsen av samarbetspartners för krediter i samarbetsländerna till att också omfatta kommuner, myndigheter och privata aktörer. I uppdraget ingår att överväga behov av utveckling av kredit- och garantiinstrumenten och att lämna förslag om detta. Möjligheten till uppföljning av resultaten av beviljade krediter och garantier skall beaktas. Utredarens redovisning skall innehålla förslag till de författ- ningar för beviljande av krediter och garantier som uppdraget kan ge anledning till. Uppdragets genomförande och redovisning Utredaren skall samråda med Sida, , Export- rådet, Svensk Projektexport, AB och Swed- fund International samt i den utsträckning det behövs med andra berörda myndigheter och organisationer liksom med represen- tanter för svenskt näringsliv och relevanta näringslivsorganisa- tioner. Utredaren skall beakta relevanta utredningar. Utredaren bör vidare ta tillvara erfarenheter från andra länders, i första hand de nordiska ländernas, kredit- och garantiinstrument. Myndigheterna skall lämna utredaren det underlag som utredaren begär. Utredaren skall redovisa uppdraget .