sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — redovisar oftast de olika områdestyperna fördelade på fyra regioner. Dessa regioner är: –Skogslänens inland, i huvudsak omfattande de lokala arbets- marknader som ingick i EU: s tidigare Mål 6-område. 2TP PT (2006), GLES- OCH LANDSBYGDER 2005, GBV 3TP PT se ovan –Skogslänen övrigt, omfattande de lokala arbetsmarknadsregio- ner i skogslänen som låg utanför Mål 6-området. –Storstadsregionerna, omfattande , och Malmös lokala arbetsmarknader. –Övriga , omfattande övriga lokala arbetsmarknader i lan- det. -Insatsområde I & II (Miljö- och landsbygdsprogram 2000–2006): Insatsområde I avser åtgärder syftande till förbättrad miljö, insats- område II relaterar till socioekonomiska aspekter. -Kollektiv nyttighet: En nyttighet har ett värde för någon och kollektiviteten skapas i att alla kan tillgodogöra sig denna utan att nyttigheten minskar i värde. Utökad konsumtion medför inte höjd kostnad. -KSLA, , -LAG: Lokala Aktionsgrupper, i.e Local action group, populärt kan sägas att begreppet beskriver den grupp av lokala aktörer som formerats i LEADER-metodens trepartnerskap -LEADER: Liaison Entre Actions de Développement de Lécono- mie Rurale med betydelsen Länkar mellan åtgärder för utveckling av landsbygdens ekonomi. -PBL, Plan- och bygglag (1987:10). bereds förslag till förändrad Plan- och bygglag. -RTP: Regionala tillväxtprogram -RUP: Regionala utvecklingsprogram -Sekundärkommun, Landsting -LA-områden, Lokala arbetsmarknadsregioner som avser avgrän- sade områden. Dessa områden baseras på pendlingen mellan kom- muner och uppdateras av SCB med mellanrum.TPF4FPT Även har tagit fram en modell men med annan utformning. Antalet lokala arbetsmarknadsregioner har minskat kraftigt . fanns 187 Lokala arbetsmarknadsregioner i . I studien , ett uppdrag från , R2006:18 beskrivs att det fanns 85, bedöms antalet ha minskat till 54 LA-områden. -, Verket för näringslivsutveckling -RF, Regeringsformen (SFS-nummer 1974:152) är en av grundla- garna. -Rural proofing, I finns systemet med Rural Proofing, ett centralt begrepp inom engelsk landsbygdspolitik. Begreppet kan översättas med Landsbygdssäkring. Begreppet finns utförligt be- skrivet i (2003) rapport och landsbygdens advokat I detta sammanhang Beskriv konsekven- serna för landsbygden inför alla planerade politiska beslut och be- skriv följderna av beslut och åtgärder för landsbygdens service och övrig landsbygdsutveckling -ÖP, Alla kommuner ska enligt PBL ha en aktuell översiktsplan. Översiktsplanen är inte juridiskt bindande. En strategi för hållbar landsbygdsutveckling Dir. 2004:87 Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté med parlamentarisk medverkan tillkallas med upp- drag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Denna strategi skall utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av lands- bygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförut- sättningar. Landsbygden utgör en stor del av yta. Karakteristiskt för landsbygden är den fysiska miljön, präglad av det brukade landska- pet, och den glesare befolkningsstrukturen. Landsbygdens ekonomiska struktur har successivt förändrats och stora delar av landsbygdens befolkning bor numera i tätorts- nära områden och har huvuddelen av sin utkomst utanför lantbru- ket. De areella näringarna jordbruk, skog, fiske och rennäring utgör fortfarande viktiga basnäringar och bidrar tillsammans med andra näringar till en livskraftig landsbygd. Genom att de areella näring- arna nyttjar merparten av landets förnybara naturresurser och mark har de en särskild betydelse för omställningen till en hållbar sam- hällsutveckling och för uppfyllelsen av de nationella, miljökvali- tetsmålen. Nya behov i samhället riktas mot landsbygden, dess natur- och kulturresurser och dess produktion. Skillnaderna mellan stad och land minskar i flera avseenden och den geografiska spridningen för boende, arbete och socialt liv ökar. Detta skapar sammantaget nya förutsättningar för landsbygdens utveckling och tillväxt. tidigt finns det stora skillnader i utvecklingsförutsättningarna mel- lan olika landsbygdsområden. Politikområdet Landsbygdspolitik omfattar åtgärder för en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning rik- tade till jordbruksföretag och har betraktats som kompletterande till åtgärder inom framför allt livsmedels- och jordbrukspolitiken. Genom sektorsansvaret finns också en nära koppling till den all- männa miljöpolitiken och de nationella miljökvalitetsmålen samt till den regionala utvecklingspolitiken. Flera andra politikområden innehåller givetvis också insatser som har bäring på landsbygdens utvecklingsförutsättningar. De riktade insatserna för landsbygdsutveckling vilar i hög ut- sträckning på det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet för perioden –2006, vilket till knappt hälften är EU-finansierat. Programmets miljöåtgärder utgör en viktig förutsättning för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och bidrar även till uppfyllandet av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö. Andra åtgärder inom politikområdet utöver pro- grammet är det nationella stödet till jordbruket i norra , landsbygdsåtgärder inom ramen för strukturfondernas mål 1-pro- gram samt andra struktur- och miljöförbättrande åtgärder inklusive lagstiftning på miljöområdet. Leader+ är ett strukturfondsprogram för landsbygdsutveckling som blir innovativt bl.a. genom sitt unde- rifrånperspektiv. I ett avlämnat betänkande, Levande kulturlandskap – en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105) konstateras att miljö- och landsbygdsprogrammets insat- ser bidrar till att hålla kulturlandskapet levande och utgör en viktig förutsättning för uppfyllelsen av flera miljökvalitetsmål. Program- mets effekter på det ekonomiska och sociala området bedöms också vara positiva, om än mer svårbedömda. Ett annat betänkande som berör landsbygdspolitiken är översy- nen av , Mot en ny landsbygdspolitik (SOU Enligt utredaren har landsbygden specifika förutsätt- ningar som bestäms dels av det nära beroendet av naturresurserna, dels av de ofta stora avstånden. Utredaren definierar landsbygds- politik betydligt bredare än det inom jordbrukspolitiken befintliga området landsbygdspolitik. Utredningens huvudförslag är att en övergripande strategi för landsbygdens utveckling behöver formu- leras. Utgångspunkten bör enligt utredaren vara det nationella in- tresset av en landsbygd som är ekonomiskt livskraftig, som har höga natur- och kulturvärden och socialt välfungerande och le- vande byar, bygder och orter. En utredning föreslås tillsättas för att fördjupa kunskapen inom strategiskt viktiga områden för lands- bygdens framtid, vilka dels rör landsbygden som livsmiljö och dess utvecklingsmöjligheter, dels den glesa strukturens problem. Samhällets förändrade behov och värderingsgrunder då det gäller de areella näringarna har belysts i Ds 2001:68, Den nya produktio- nen – det nya uppdraget. Utredaren lyfter här fram de areella när- ingarnas multifunktionalitet och menar att det behövs nya lös- ningar av hur den nya värdeproduktionen skall tillgodoses och be- talas . Miljö- och jordbruksutskottet föreslog i sitt betänkande 2001/02:MJU15 att en parlamentarisk kommitté borde tillsättas med uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Bakgrunden till förslaget var den då förestående halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken. En särskild kontaktgrupp med representanter för bil- dades för att följa och lämna synpunkter på regerings- kansliets arbete med genomförandet i av reformen. Reger- ingens överväganden om genomförandet av reformen har redovi- sats i en skrivelse till (skr. 2003/04:137). Behovet av en utredning De förändringar som har genomförts av politiken för jordbruk, skog och fiske har inneburit ett ökat fokus på miljö- och landsbygdsåtgärder. En sådan politik måste samverka med andra åtgärder som riktar sig till landsbygden och dess resurser. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det finns behov att samlat se över förutsättningarna för landsbygdens ut- veckling och samordningen mellan de olika åtgärder som riktas mot landsbygden med syfte att utarbeta en övergripande och långsiktig strategi för landsbygdens och de areella näringarnas utveckling. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan tillsätts en kommitté med parlamentarisk medverkan med uppgift att lämna förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsut- veckling. Strategin skall utgå från det långsiktiga målet om en eko- logiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden och inbegripa frågor om de areella näringarnas roll och utveck- lingsförutsättningar. Kommittén skall också överväga roll- och an- svarsfördelning lokalt, regionalt, nationellt och i ett internationellt perspektiv i frågor som rör denna strategi. Specifika frågor som rör skogspolitikens tillämpning omfattas inte av uppdraget utan be- handlas i en särskild utredning (se nedan). De strategiska fråge- ställningar som närmare skall behandlas framgår nedan. Som övergripande ramar för kommitténs arbete gäller i övrigt beslutade mål och strategier för regional tillväxt och utveckling (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118), de natio- nella miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36), regeringens strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129), regeringens arbete med en samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173, bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316), reger- ingens handlingsplan för jämställdhet (skr. 2002/03:140, bet. 2003/04:AU02, rskr. 2003/04:69) samt beslutade riktlinjer för enskilda politikområden, bl.a. riktlinjerna för jordbrukspolitikens reformering (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241), handlingsplanen för åtgärder inom hästsektorn (skr.2003/04:54, MJU15, rskr. 2003/04:203), uppföljningen av skogspolitiken (skr. 2003/04:39, bet. 2003/04:MJU16, rskr. 2003/04:230) samt riktlinjerna för en nationell politik för kust- och insjöfisket samt vattenbruk (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Landsbygden behöver jordbruket och de övriga areella näringarna men också en bredare bas för att kunna behålla och utveckla en le- vande landsbygd. Med utgångspunkt i regeringens mål för ökad tillväxt och syssel- sättning skall kommittén överväga hur insatser som utgår från landsbygdspolitiken och politikområdena för de areella näringarna samt från den övergripande regionala utvecklingspolitiken i högre grad kan medverka till ökad tillväxt och sysselsättning på lands- bygden och i landet som helhet. Kommittén skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjlig- heter för företag på landsbygden inkl. småföretag. Behovet av strategiska insatser för att stödja diversifiering och utveckling av ny produktion inom såväl livsmedelssektorn som andra områden skall övervägas. Natur- och kulturmiljöns betydelse som resurs för landsbygdens utveckling skall här beaktas. Myndigheternas roller och former för samarbete i frågor som rör landsbygdens utveckling skall analyseras. Behovet av strategiska forsknings- och utveck- lingsinsatser för landsbygdsutveckling liksom inriktningen av be- fintliga insatser, t.ex. inom , skall också bedömas i detta sammanhang. Kommittén skall genomgående beakta kvinnors och mäns villkor och förutsättningar vad gäller arbete, företagande och utvecklings- möjligheter på landsbygden. Även ungdomarnas villkor skall bely- sas. Förutsättningarna för en ökad integration av personer med ut- ländsk bakgrund i den areella produktionen och företagandet skall behandlas i detta sammanhang. Allmänna förutsättningar för landsbygdens långsiktiga utveck- ling vad gäller t.ex. tillgången till offentlig och kommersiell service skall belysas inom ramen för uppdraget. Ett hållbart natur- och kulturresursbruk Kommittén skall överväga de långsiktiga förutsättningarna för ett ekologiskt hållbart och etiskt försvarbart naturresursbruk som möter konsumenternas efterfrågan och samhällets krav vad gäller produkternas kvalitet och säkerhet, kraven på god djuromsorg och djurhälsa, skyddet av miljön samt hänsyn till den globala utveck- lingen. Kommittén skall härvid se över förutsättningarna för ett ökat producentansvar för kvalitet och hållbara produktionsformer liksom möjligheten till en ökad samverkan och kommunikation mellan producenter och konsumenter samt mellan näring och öv- riga samhällsaktörer i dessa frågor. De areella näringarna har också en viktig roll som producenter av andra värden än råvaror. Kommittén skall belysa hur behov och efterfrågan av landsbygdens värden har förändrats och kan komma att förändras . Kommittén skall utreda förutsättningarna för att produktionen av dessa mervärden i större utsträckning kan bidra till en ekonomiskt självbärande och marknadsorienterad pro- duktion. Särskilt skall de areella näringarnas roll som förvaltare av landskapets natur- och kulturvärden och som producenter av eko- systemtjänster belysas. Kommittén skall härvid analysera strate- giska frågor och prioriteringar i den framtida natur- och kultur- landskapsvården med utgångspunkt i medborgarnas efterfrågan och samhällets krav som uttryckts t.ex. genom fastlagda miljökvali- tetsmål. Kommittén skall även utreda förutsättningarna för olika former av lokal samverkan kring landskapsvård och andra tjänster, t.ex. i avtals- eller kontraktsform, vilket också kan skapa förutsätt- ningar för sysselsättning och företagande. I dessa delar kan kom- mittén även beakta erfarenheter från andra länder. Samverkan med andra politikområden En ökad ekonomisk och social interaktion finns mellan na- turbruket och det övriga samhället. Kommittén skall överväga hur insatser och åtgärder inom ramen för landsbygdspolitiken och politikområdena för de areella näring- arna kan samverka och vid behov bättre samordnas med åtgärder inom andra politikområden. Särskilt skall de areella näringarnas roll och medverkan i den regionala utvecklingspolitiken och samhälls- planeringen på olika nivåer analyseras och belysas. Behovet av en effektivare samordning mellan de olika program och åtgärder, inom ramen för en övergripande strategi, som syftar till att främja lands- bygdens utveckling skall övervägas i detta sammanhang. Regeringen har gett samtliga län i uppdrag att för Glesbygdsver- ket redovisa hur landsbygdsdimensionen tas till vara i det regionala utvecklingsarbetet. skall lämna en delrapport till och uppdraget skall slutredovi- sas . Slutredovisningen skall innehålla en samman- ställning och analys över länens redovisningar av hur landsbygds- frågor behandlas i det regionala utvecklingsarbetet samt en sam- manställning av behov av metod- och kunskapsstöd på området. Kommittén skall ta del av materialet som underlag för sitt arbete. Kommittén skall i sitt arbete prioritera övergripande och strate- giska frågeställningar. Det ingår inte i kommitténs uppdrag att lämna förslag till detaljerade åtgärdsprogram eller ekonomiska ra- mar för olika insatser inom ramen för landsbygdspolitiken. Inom ramen för sitt uppdrag skall kommittén lämna förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa miljö- och landsbygds- program avseende perioden –2013. De närmare förutsättning- arna för nästa programperiod är ännu inte möjliga att fastlägga och utgör heller inte en del av kommitténs arbete. Ett programförslag planeras föreläggas för godkännande och där- efter överlämnas till för godkännande före ikraftträdandet . Kommittén skall i sitt arbete eftersträva en öppen dialog och samråda med olika företrädare för myndigheter, näringsliv och or- ganisationer i de frågor som behandlas i kommittén. Kommittén skall nära följa och samråda med den särskilde utredare som har i uppdrag att utvärdera och se över skogspolitiken (dir. 2004:70) samt även följa andra aktuella utredningar och arbeten med rele- vans för uppdraget. Kommittén skall beträffande ansvarsfördel- ningen samråda med (Fi 2003:02). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag såvitt det avser riktlinjer för miljö- och landsbygdsprogrammet i en delrapport . Kommittén skall därefter redovisa sina överväganden och förslag vad gäller en långsiktig strategi för hållbar landsbygds- utveckling i ett slutbetänkande . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. 86.Mera försäkring och mera arbete. – förslag och konsekvenser. 89.Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. 90.På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. 91.Vård och stöd till psykiskt störda lagöver- trädare. 92.Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. 93.Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. Risker och åtgärder för , och . 95.Detaljhandel med växtbaserade läkemedel. 96.Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. 97.Arbetstagares medverkan vid gränsöver- skridande fusioner. 98.Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. Ju. 99.En ny konkurrenslag. 100.Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Myter, sanningar och framtidsstrategier. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Hälsa, vård och strukturell diskriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. [98] Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Asylförfarandet – genomförandet av asyl- procedurdirektivet i svensk rätt. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Drogtestning av totalförsvarspliktiga. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering.