sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Vidare kan de revisioner Tidningsstatistik utför innebära ett pro- blem för tidningarna. Enligt framförda uppgifter har det hänt att invandrare som är abonnenter på en tidning trott att det varit som ringt och ställt frågor om deras tidningsinnehav med följd att de blivit oroliga och kontaktat tidningarna för att säga upp sin prenumeration. Slutligen framfördes det att priskänsligheten hos invandrargrupper är väldigt hög, varför sådana tidningar har särskilt små möjligheter att höja abonnemangspriset. 6.3.5Särskilt om det samiska dagstidningsprojektet , projektledare för dagstidningsprojektet , har för tidningsprojektets räkning inkommit med en beskrivning av dagstidningsprojektet samt lämnat information och synpunkter till 2004 om behovet av extra stimulansåtgärder för samisk dagspress. uppgav att dagstid- ningen Satne skulle utkomma med sitt första nummer , men enligt uppgifter som han senare lämnat till kommittén har utgivningen skjutits upp på obestämd framtid. I ett inledningsskede kommer tidningen att ges ut som en endagstidning och generera åtta – tio arbetstillfällen. Bland tid- ningens huvuduppgifter ingår att stimulera till samhällsengagemang och samhällsdebatt bland samer, att stärka den inre samiska demo- kratin och yttrandefriheten och att verka för att utvidga det samiska självbestämmandet. Vidare skall tidningen stimulera an- Invandrare och nationella minoriteter vändningen av det samiska språket, den skall informera om samer och samiska förhållanden, den skall stimulera tidningsläsning bland barn och ungdomar, den skall främja den samiska kulturen och den skall underlätta det samiska samarbetet över nationsgränserna. Målsättningen är att göra tidningen oumbärlig för alla samer och för alla intresserade som vill följa med utvecklingen inom same- världen. Tidningen skall rikta sig till alla samer som lever i Sápmi, dvs. till samer i , , och . Bakgrunden till att tidningsprojektet inleddes var önskemål om att skapa en större och säkrare informationskanal för samefrågor i än vad som finns . Satne har anfört att utbudet av samiska tidningar och programutrymme för samefrågor i de statliga etermedierna är alltför begränsat för att täcka de behov som stadigt växer i takt med att det samiska samhällsbygget tar tydligare form. Enligt Satne har den samiska allmänheten sedan tillkomst i ökande grad engagerats i beslutsprocesserna som rör de egna angelägenheterna och Satne menar att det krävs en ökad information om förändringarna, mer insyn och bättre gransk- ning av det samiska samhället i och med att viktiga samhälls- funktioner och ekonomiska resurser förts över till . Satne anser att en samisk dagstidning förmodligen är den bästa kanal som kan skapas för att väcka intresse för och sprida infor- mation om det egna folkvalda parlamentet och den egna myndig- heten, , samt det bästa instrumentet för att kritiskt granska politikers och myndigheters agerande i samiska frågor. Satne har uppgett att det finns ett dokumenterat behov av en samisk tidning för den samiska befolkningen och att två tredjedelar av den samiska befolkningen anser att mediebevakningen är dålig . En inventering visar enligt Satne att den samiska pressen består av dels tidningen , som har en upp- laga på cirka 2 000 exemplar och utkommer en gång , dels ungdomstidningen , som har en upplaga på cirka 600 exemplar och utkommer med fyra nummer . Härutöver har Satne anfört att den dagliga nyhetsförmedlingen till samerna i stort sett ombesörjs av Sameradion med sändningar i huvudsak på nordsamiska med kortare nyhetssammanfattningar på svenska på vardagar samt vissa magasinprogram på lule- och sydsamiska – och same-tv med nyhetssändningar på samiska med svensk text- ning. Sameradion och Same-tv har dessutom enligt Satne ett nära redaktionellt samarbete, vilket Satne upplever som betänkligt utifrån principen om mångfald och konkurrens. Invandrare och nationella minoriteter Enligt Satne är det inte möjligt att driva en samisk dagstidning utan ett särskilt stöd mot bakgrund av att den samiska befolk- ningen är tämligen liten och att annonsmarknaden för en samisk dagstidning är begränsad. Vidare har Satne pekat på att det totala beloppet som förfogar över till samiska medier uppgår till totalt 1,5 mnkr och att hela beloppet lämnas till tidningen . Satne har i sammanhanget pekat på att Same- tinget självt har jämfört stödet till samisk press med det bidrag som utgår till på 5,5 mnkr över statsbudgeten. En jämförelse skulle enligt tidningen också kunna göras med det årliga anslaget till slöjdstiftelsen på cirka tre mnkr . Satne anser att det är viktigt med ekonomisk stimulans, för att skapa utrymme för etablering av fria och oberoende medier, dvs. medier som är ekonomiskt oberoende från organisationer som driver samiska särintressen och som har möjlighet att bedriva kri- tisk granskning av den samiska offentligheten i . Enligt Satne kan det inte vara rimligt att det bara skall finnas ett enda dominerande samiskt nyhetsmedium, som står för all nyhetsbevak- ning i samevärlden. Det skall heller inte enligt Satne vara möjligt för den politiska majoriteten i att kunna köpa en tidnings lojalitet, vilket Satne menar är möjligt under rådande förhållanden. Skälet som Satne anfört är att ledamöterna i kulturråd, som förvaltar det statliga samiska medieanslaget, är poli- tiker som företräder de politiska partierna i . Som exempel har Satne anfört att två samiska tidningar blev utan bidrag och att endast den tidning som hade sin förankring hos organisationer som stod det styrande blocket nära erhöll eko- nomiskt stöd. Satne menar att den nuvarande ordningen är oerhört bestickande. Översynen av presstödsreglerna bör enligt Satne utgå från det faktum att det inte finns någon samisk dagstidning och att de nuvarande presstödsreglerna inte svarar emot en samisk dags- tidnings behov av stöd. Satne har uttalat att målsättningen måste vara ett särskilt samiskt presstöd, som är anpassat till samiska förhållanden. Satne menar att det också är viktigt att det svenska samhället stödjer en samisk tidning som kan utöva kritisk kontroll av den samiska offentliga verksamheten. Myndigheten är ett statligt organ, som omsätter knappt och förvaltar EU-projekt för cirka . Invandrare och nationella minoriteter har enligt Satne sagt sig vara beredd att överföra ännu mer myndighetsuppgifter på , och Satne menar att det mot bakgrund härav behövs ett fristående massmedium som kan granska denna växande samhällssektor. Grunderna för ett särskilt statligt stöd för samiska dagstidningar kan enligt Satne sammanfattas under fyra områden. Som nation har ett ansvar och skyldigheter gentemot sin urbefolkning och de särskilda behov som kan härledas ur ställningen som urbefolk- ning är bland annat stöd åt den samiska kulturen och det samiska språket. Vidare har det samiska språket status som nationellt mino- ritetsspråk. har anslutit sig till minoritets- språkskonvention och ramkonvention och motivet till de svenska minoritetsspråkslagarna är insikten om att det inte går att säkra det samiska språkets fortbestånd utan samhällets stöd och aktiva åtgärder. Presstöd till samiska dagstidningar kan därför enligt Satne inte betraktas som enbart en språkpolitisk stimulansåtgärd. På grund av det samiska språkets allt svagare ställning krävs det emellertid enligt Satne en satsning också på svenskspråkiga samiska medier. Information, nyhetsförmedling och intern debatt kan enligt Satne huvudsakligen bara ske på svenska, därför att alla samer inte förstår samiska eller behärskar alla tre varieteter av samiska. För det tredje har anslutit sig till vissa internationella konventioner och härigenom åtagit sig ett folkrättsligt ansvar gentemot samerna. Det innebär att samerna i vissa fall har rätt till positiv särbehandling och att nödvändiga resurser tryggas för den samiska kulturens fortlevnad och utveckling. Det fjärde området rör förhållandet att det i sametingslagen föreskrivs att har en skyldighet att informera om samiska förhållanden och om samernas ställning i samhället. har arbetat med att bygga upp ett nationellt informationscentrum, till vilket regeringen totalt anslagit cirka nio mnkr. Satne menar att skulle kunna dra stor nytta av en samisk dagstidning i sin informations- verksamhet. I förarbetena till satsningen på det nationella infor- mationscentrumet beskrevs medierna som en viktig kanal, och för- slaget innebar att en särskild mediestrategi bör utformas för sprid- ning av nyheter och reportage utanför Sápmi. Enligt Satne förpliktar inte förslaget att stöd skall lämnas till en samisk nyhetstidning, men det visar att det finns ett nationellt intresse av att sprida information om samiska förhållanden till den svenska allmänheten via medier. Satne menar att det kan konstateras att en samisk nyhetstidning till sin grundfunktion verkar just för att öka för- Invandrare och nationella minoriteter ståelsen för samerna i samhället och för att bädda för sakliga debatter, varför det också borde finnas ett särskilt starkt samhälle- ligt intresse av att stödja etableringen av en samisk nyhetstidning. Satne har identifierat fyra punkter i presstödsförordningen (1990:524) och föreskrifter (KRFS 1997:13 och 2002:1) som Satne anser bör preciseras, ändras eller utökas. Den första punkten rör bestämmelserna om dels att en tidnings nyhetsförmedling inte ämnesmässigt får begränsas annat än av tid- ningens geografiska spridningsområde och av händelsers och skeendens aktualitet, dels att med dagstidning avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer och vars redaktionella innehåll till övervägande del är inriktat på av- gränsade intresseområden eller delar av samhället såsom näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, fri- luftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion. Satne har med hänvisning till dessa bestämmelser menat att det råder oklarhet om en tidning som bara vänder sig till samer kan erhålla presstöd, men har uttalat att innehållet i en tidning som riktar sig till samtliga samer och som täcker alla frågor som rör samer inte kan betraktas som ett avgränsat ämne eller intresse- område. Satne har ändock efterfrågat en precisering av bestäm- melserna på dessa punkter, så att det inte skall råda någon tvek- samhet att tidningar som riktas till samerna i och för sig kan vara berättigade att uppbära presstöd. Den andra punkten handlar om kravet i presstödsförordningen att en dagstidning i huvudsak skall distribueras inom landet, och dess precisering i föreskrifter att av upplagan skall distribueras inom landet. Enligt Satne innebär bestämmelserna att tidningen inte kan spridas som planerat enligt de behov som finns för att uppehålla den naturliga kontakten mellan samer framförallt i , och . Satne har framhållit att samerna i och är en viktig marknad för en svensk samisk dagstidning och att den samiska tidningsmark- naden är gemensam för och . Satne har också i sina kalkyler räknat med betydande annonsintäkter från det norska , men menar att procentreglerna i de svenska bestäm- melserna begränsar den norska annonsmarknaden för en svensk samisk dagstidning. Satne har lyft fram det norska regelverket om presstöd som jämförelse och anfört att detta regelverk saknar mot- svarande begränsningsregler som finns i det svenska regelverket. I sammanhanget har tidningen också anfört att de svenska bestäm- Invandrare och nationella minoriteter melserna försvårar genomförandet av ett språkprojekt, som ingår i etableringen av tidningen. Satne har pekat på att det samiska språkets överlevnad är allvarligt hotad genom den språkbytes- process som pågår och att allt färre samer talar och förstår samiska. Satnes språkprojekt, som till en del finansierats med stöd från , har enligt Satne en nordisk karaktär eftersom den samiska språkliga kompetensen framför allt finns i och den som skall leda språkprojektet är bosatt i . Satne har vidare anfört att de enda journalister som skriver på sydsamiska finns i . Satne menar att dess tidning är viktig för att sti- mulera språkanvändningen på sydsamiskt område. I Satnes kalkyler ingår därför att tidningen även skall täcka det sydsamiska området i , ett område som saknar en samisk dagstidning. För det sydsamiska området utgör 90-procentregeln alltså enligt Satne ett reellt hinder. Vidare menar att det är realistiskt att en svensk samisk tidning kan få ett betydande ekonomiskt stöd från för att stimulera den samiska språkanvändningen, men Satne har anfört att även denna möjlighet försvåras av 90-procentregeln. Satne har anvisat två alternativ till förändringar av de svenska bestämmelserna. Det ena alternativet är att det i stället för ett procenttal sätts upp ett absolut tal, t.ex. 1 500 exemplar. Det andra alternativet är att det införs en särskild bestämmelse som reglerar spridningen av en samisk tidning utanför enligt den modell om driftsstöd i särskilt fall som regleras i 2 kap. 9 § presstödsför- ordningen, se avsnitt 3.4.5. Den tredje punkten rör kravet på att en lågfrekvent dagstidning måste ha upplaga på minst 2 000 exemplar för att vara berättigad till allmänt driftsstöd. Satne har uppgett att månadstidningen folket, den enda samiska tidningen med regelbunden utgivning, hade den högsta upplagan någonsin, 2 400 exemplar, att den hade en upplaga på 1 100 exemplar samt att upplagan uppgår till omkring 1 500 exemplar. Satne menar att uppgifterna om upplagans storlek för månadstidningen visar att det är rimligt att kravet på minsta upplagenivå för en samisk lågfrekvent dagstidning att erhålla allmänt driftsstöd bör sänkas till 1 500 exemplar. Satne har också anfört att en lägre minsta upplagegräns är särskilt viktig vid etableringen av en ny tidning. En sänkning av nuvarande upplagenivå bör därför enligt tidningen ses som en stimulansåtgärd för att öka mångfalden. Den fjärde punkten rör extra åtgärder för att stimulera använd- ningen av det samiska språket. Enligt Satne behövs det ett särskilt Invandrare och nationella minoriteter stöd för att uppmuntra tidningarna att använda det samiska språket. Satne har uppgett att bestämmelserna i i detta avseende kan användas som förebild, där samiska dagstidningar erhåller ett särskilt samiskt presstöd under en egen anslagspost i statsbudgeten. Enligt Satne uppgår det särskilda samiska presstödet i till cirka elva mnkr, varav det ordinarie presstödet uppgår till cirka två mnkr och det särskilda samiska stödet till cirka nio mnkr. Satne har pekat på att det i föreskrivs att en samisk tidning skall ha en lägsta genomsnittlig nettoupplaga på 750 exem- plar och har jämfört detta krav med det krav på 2 000 exemplar som de svenska bestämmelserna uppställer. Utifrån exemplen på hur presstödet fördelas i anser Satne att det är rimligt att satsar åtminstone två mnkr utöver det ordinarie anslaget på en svensk samisk dagstidning. Satne har som målsättning att text av det redaktio- nella innehållet i tidningen skall skrivas på samiska. För att fram- ställa denna mängd samisk text har Satne uppgett sig behöva tre stycken heltidsanställda personer. Tillsammans med ökade tryck- kostnader för fyra extra sidor och andra bikostnader, innebär det enligt Satne en total extra kostnad på cirka två mnkr. Satne menar därför att ett extra stöd på två mnkr vore rimligt för att på så sätt stimulera den samiska språkanvändningen och därmed också öka mångfalden. Alternativet att bara översätta texter till samiska är enligt Satne inte gångbart, eftersom det krävs en stor variation av texter av olika svårighetsgrad, från nybörjarstadium till avancerat språkbruk, för att uppnå en god språkvård och för att Satne skall kunna tillvarata sitt ansvar som språknormerande organ. Personer som är otränade i att läsa och förstå svenska språket kan vara hjälpta av att läsa nyheter och annat redaktionellt material i en tidning på lättläst svenska. Det kan t.ex. gälla invandrare som ännu inte tillägnat sig sådana kunskaper i svenska att de obehindrat kan läsa och förstå redaktionellt material i en dagstidning som är skriven för mera vana läsare av svensk text. Någon enhetlig defi- nition av lättläst svenska finns inte, men sådan text kan sägas vara mera lättillgänglig och förklarande än annan text. nyhetsinformation och litteratur är en förlagsrörelse med uppgift att framställa nyhetsinformation och Invandrare och nationella minoriteter litteratur för människor som har svårt att läsa eller som är otränade i svenska språket. Verksamheten grundar sig på ett beslut av riks- dagen och den bedrivs under namnet . De följande uppgifterna i detta avsnitt har hämtats bl.a. från stiftelsens årsredovisning för , från stiftelsens hemsida och kontakter med anställda hos stiftelsen. Avsnittet syftar till att belysa ett sätt att skriva och publicera redaktionellt material i tidningar som gör att personer som är otränade i svenska lättare kan ta till sig innehållet. Regeringen har fastställt stadgarna och utser styrelse i stiftelsen. Ett övergripande mål enligt regleringsbrevet är att stiftelsen skall främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft och därigenom bidrar till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Verksamheten regleras också genom ett avtal mellan staten och stiftelsen. Till finan- sieras stiftelsen av offentliga medel. Övriga intäkter utgörs av för- säljning av det material som stiftelsen tar fram. Stiftelsen vänder sig till alla som behöver eller vill ha mera lätt- lästa texter än det vanliga utbudet. Det kan gälla barn, ungdomar och vuxna som har lässvårigheter eller är ovana läsare. Stiftelsen ger bl.a. ut en lättläst nyhetstidning som heter 8 SIDOR och anordnar kurser för att skriva lättläst. Stiftelsen vill fungera som ett kompe- tenscentrum på lättläst-området. Enligt en studie om vuxnas läs- skriv- och räkneförmåga som stiftelsen hänvisar till (International Adult Literacy Study – IALS –, genomförd av och Statistics of ) har av den vuxna befolkningen inte den läs- förmåga som det kan förväntas av personer som gått ut grund- skolans niondeklass. En av fyra dagstidningsläsare har således svårigheter att tillgodogöra sig vanliga nyhetsartiklar där de inte är välbekanta med innehållet. Vidare visar studien att det bland dessa av den vuxna svenska befolkningen finns 400 000 (7,av hela befolkningen) som läser så pass dåligt att de bara kan söka information i bekanta, enkla och välstrukturerade texter. Detta innebär att en liten andel vuxna i har direkt handikappande läsproblem och att en väsentligt större andel har en läsförmåga som inte motsvarar läskraven som ställs efter fullföljd grundskola. Även en motsvarande studie som genomfördes uppvisar ungefär samma undersökningsresultat. Invandrare och nationella minoriteter de studier har inte genomförts i , men pro- fessorn vid i , som deltog vid genomförandet av studierna , har till 2004 uppgett att undersökningsresultaten med största sannolikhet är desamma . Med ledning av undersökningsresul- taten har stiftelsen gjort bedömningen att åtminstone sju åtta pro- cent av befolkningen i skulle ha glädje av att ta del av deras utgivning. Stiftelsen presenterade lättläst svenska på följande sätt på sin hemsida. Lättläst: Det finns ett stort behov av texter som är enklare än vad texter vanligtvis är. Dessa texter ska vara lättlästa och ha en klar struktur. Lättläst kan beskrivas på olika sätt. Be- skrivningen av lättläst som här följer är den som använder. För att en text ska vara lättläst måste man tänka på innehåll, språk, utseende och bilder. Innehåll: En text som handlar om ett ämne som är välkänt för läsaren är lätt att läsa. Det är viktigt att inte ta kunskap för given. Det gäller att skriva så att läsaren behöver så lite förkunskaper som möjligt. Språk: En lättläst text är skriven med vanliga och vardagliga ord som de flesta människor kan förstå. Meningarna är ofta korta. Språket är klart och enkelt. Ovanliga ord förklaras. Bildspråk och liknelser kan vara svåra att förstå för en ovan läsare och bör därför undvikas. Textens utseende: En lättläst text ska vara luftig. Läsaren ska känna att texten är möjlig att ta sig genom. Texten bör vara lite större än vad som är vanligt. Det valda typsnittet, bokstavstypen, ska vara tydligt. Lite större avstånd mellan raderna underlättar läsningen. Bilder: Det är bra att använda bilder i lättlästa texter. Med bildens hjälp kan man lyfta fram innehållet och stärka förståelsen. Men man måste ställa krav på bilderna: de ska beskriva samma sak som texten. Svårighetsnivåer: Även en lättläst text kan vara mer eller mindre lätt. Texter på den enklaste nivån, kallar vi lättast. De texterna har ett enkelt och konkret innehåll. Språket är vardagligt och konkret. Texten består framförallt av korta huvudsatser. Det finns många bilder som förstärker innehållet. Layouten är mycket luftig. Vår svåraste nivå kallar vi lätt. Då har böckerna ofta längre kapitel. Här hittar du lite ovanligare ord och även bildspråk. Handlingen kan hoppa och rum. Men språk och utseende tar hänsyn till att läsaren har svårigheter att läsa. Däremellan har vi en nivå som vi kallare lättare. Stiftelsen uppger att deras verksamhet bidrar till att främja en utveckling mot social jämlikhet med respekt och tolerans för bland Invandrare och nationella minoriteter annat olika etnisk eller kulturell bakgrund och att nyhetsinforma- tionen sannolikt skapar större förståelse för olika företeelser i samhället. Stiftelsen har sett att lättläst material fungerar bra i sam- manhang som handlar om att stärka demokratin och verka för integration. Enligt stiftelsen har intresset för deras utgivning ökat och verk- samheten är respekterad på ett annat sätt . Stiftelsen anför också att den svenska LL-verksamheten är världs- ledande och att den på olika sätt uppmärksammats i internationella sammanhang. gav stiftelsen ut den tryckta tidningen 8 SIDOR en gång , 53 nummer. Innehållet utgjordes av samma typ av nyheter som vanliga dagstidningar, men nyheterna presenterades på ett lättläst och lättfattligt sätt. Ungefär tio gånger innehöll tidningen också en sektion med fyra extra sidor, oftast som en form av temanummer. 8 på Internet upp- daterades varje vardag och läsare hade där möjlighet att söka i 8 SIDORs artikelregister. hade en snittupplaga på cirka 12 000 exemplar, i snitt cirka 500 exemplar lägre än . Enligt stiftelsen sjunker upplagan betydligt , bl.a. beroende på att många skolor har läsårsabonnemang och gör uppehåll . Prenume- rationsintäkterna uppgick till totalt 7,1 mnkr. ökade antalet läsare av webbtidningen som an- vändes av olika läsargrupper, framför allt i skolor och inom invandrarundervisningen. hemsida på Internet hade cirka 350 000 besök , i genomsnitt om- kring 1 000 besök per dag. Den populäraste platsen var 8 SIDORs nyheter. 8 SIDOR har läsare inom flera grupper, däribland skolelever, utvecklingsstörda, privatpersoner, biblioteksbesökare och personer inom vuxenutbildningen. av abonnenterna ut- görs av privatpersoner. Enligt stiftelsen har det gjorts undersök- ningar som tyder på att tidningen läses av omkring 130 000 per- soner . har utvecklingen av tidningen i stor utsträckning varit knuten till webbtidningen. Den stora satsningen har varit bonuswebben, som är tillgänglig endast för abonnenter på den tryckta tidningen. I bonuswebben publiceras material som inte får plats i den tryckta tidningen, men den innehåller även för- nöjelsematerial. Utvecklingen av internetutgåvan har enligt stiftel- Invandrare och nationella minoriteter sen gjort det enklare för läsarna att hitta både nya och gamla artiklar och den är försedd med ljud för att särskilt lässvaga skall kunna få texterna upplästa av en syntetisk röst. 8 SIDORs nyhetstjänst sammanställer och säljer nyhetsmaterial till andra dagstidningar.