sou · GUB38d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Översyn av frågor inom dagspress- och Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté får i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstödsområdet, kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet samt belysa press- stödets betydelse vid sammanslagningar, kartlägga och analysera distributionssituationen för dags- pressen, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar, analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter, samt analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstid- ningar att få presstöd. Kommittén skall föreslå åtgärder som innebär att det statliga presstödet även i fortsättningen bidrar till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar i såväl storstadsområden som i andra delar av landet. Det är den förra pressutredningen lämnade sitt betänkande Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37). har den svenska mediemark- naden genomgått stora förändringar bland annat till följd av teknik- utvecklingen och framväxten av kommersiell radio och television. Förändringarna har för dagspressens del lett till ökad konkurrens från andra medier om läsare och annonsörer men också till nya möjligheter när det gäller att nå ut med innehåll på andra sätt än den traditionella pappersutgåvan. har visat sig ha stark överlevnadsförmåga och utvecklingskraft. etablerade papperstidningar har förnyat såväl format som innehåll. Vårt dagliga blad – papperstidningen – utgör fortfarande en av hörnstenarna för nyhetsförmedling, opinionsbildning och det demokratiska samtalet. Analyser av medieanvändningen visar att den lokala dagspressen och lokala och regionala etermedier spelar en fortsatt viktig roll för befolkningen när det gäller såväl information som opinionsbild- ning. Många söker exempelvis grundläggande information om samhället i lokala tidningar medan andra medier främst fungerar som ett komplement. En särskild problematik utgörs av den så kallade medieskuggan i storstädernas kranskommuner och förorts- områden. Mediemarknaden domineras av riksmedier, som i princip upphört med sina förortsbilagor, samt gratisutdelade regionala tidningar som bara i begränsad utsträckning uppmärksammar lokala händelser. Tillgänglig statistik visar att den andel av befolkningen som läser en dagstidning en genomsnittlig dag är lika stor som . Den del av befolkningen som prenumererar på en dags- tidning har inte heller förändrats nämnvärt . har gratistidningar etablerat sig i storstäderna och haft betydande framgångar. Detta gäller även nättidningar som framför allt de redan etablerade tidningsföretagen satsat på. har dock antalet dagstidningar minskat. har dessutom förvärv och sammanslagningar inom dagspressen lett till en ökad ägarkoncentration på dagspressmarknaden. Fria och självständiga medier har en central funktion att fylla i en demokrati för att garantera en mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Denna mångfald är viktig för att vår demokrati skall bevaras, vidareutvecklas och överleva olika förändringar i Ett demokratiskt samhälle förutsätter att hela befolk- ningen har tillgång till forum för såväl information som opinions- bildning, oavsett var man bor eller vilken position man har i samhället. Genom massmedierna förmedlas nyheter, debatt, infor- mation och kultur. Om många oberoende medieföretag konkurre- rar är förutsättningarna goda för att väsentliga frågor och meningar blir belysta och att olika röster kan komma till tals. Mot denna bakgrund är en fortsatt satsning på mångfald och på en bred spridning av dagspressen av stor betydelse. Detta är också motivet för en utredning om dagspressens situation och den fortsatta statliga presspolitiken efter Vårt dagliga blad. Närmare om utvecklingen inom dagspressen har vissa tendenser kunnat iakttas på dags- pressområdet. Dagstidningar har lagts ned och nya tidningar har inte etablerats i motsvarande omfattning. Nedläggningarna gäller framför allt hög- och medelfrekventa tidningar, dvs. tidningar med utgivning 3–. Bland annat har en av storstadstidningarna lagts ned. Det totala antalet lågfrekventa tidningar, dvs. tidningar med utgivning 1–, har varit i det närmaste . fanns det 171 dagstidningar, varav 116 hög- och medel- frekventa samt 55 lågfrekventa. hade antalet dagstidningar sjunkit till 154, varav 98 hög- och medelfrekventa samt 56 låg- frekventa. startas dock fortfarande, främst sådana med utgivning en gång . Ett nytt och mycket synligt inslag på dagspressmarknaden är de gratistidningar som startade i storstäder- na . Dessa tidningar har haft framgång bland såväl läsare som annonsörer och är konkurrenter till de traditionella dagstidningarna. planeras också i vissa medelstora städer. Tidningsföretag har fortsatt att förvärva tidningar i andra utgiv- ningsområden. har även olika former av samgåen- den mellan tidningar på samma ort ökat kraftigt. Den ökande graden av samverkan och sammanslagning har lett till en debatt om mångfalden i innehåll och ägande av dagstid- ningar. Drivkrafterna bakom sammanslagningarna har framför allt varit ekonomiska. Viktiga faktorer i förstatidningarnas kalkyler har varit presstödet som går till andratidningarna och konkurrensen från främst etermedier och gratistidningar. För andratidningarnas del har huvudargumentet varit att lång- siktigt säkra utgivningen. I flera fall tycks dock bakgrunden till besluten vara komplexa. har i sin årliga rapport ekonomi följt den ekonomiska utvecklingen för tidningsföretagen . lönsamhet har varierat mycket . Sedan det tidiga 1980- talet har nettomarginalen för tid- ningsföretagen understigit , respektive 2002. konstaterar i rapporten pressens ekonomi 2002 att annonskonjunkturen snabbt vände nedåt. Detta ledde till att branschens resultat i jämförelse med 2000 nästan halverades. Den negativa trenden fortsatte med ännu en halvering av lönsamheten. för- bättrades nettomarginalen för dagspressen som helhet enligt Dags- pressens ekonomi 2003. Av större betydelse för branschen som helhet än den lokalt positiva annonskonjunkturen var den acce- lererande strukturomvandlingen, som bl.a. inneburit att man dragit ner på kostnaderna. Dagspressen har påverkats av den nedgång i annonskonjunk- turen som inleddes . I beräknas annonsvolymen ha minskat jämfört med . I förhållande till är den totala minskningen . Enligt vissa bedömare visar den minskade annonsvolymen på en strukturell förändring, där tryckta medier får en mindre del av reklaminvesteringarna, snarare än en tillfällig nedgång i samband med lågkonjunktur. Den totala upplagan för samtliga dagstidningar visar en minskning –2003. Inriktningen på den statliga presspolitiken De grundläggande målen för presspolitiken slogs fast . I pressutredningen framhölls bl.a. den betydande roll massmedierna har för att förstärka och fördjupa den svenska demokratin och pressens roll i det demokratiska systemet. Den senaste större genomgången av stödet till svensk dagspress gjordes av , Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress (SOU 1995:37). I utredningen konstaterades bl.a. att utan en stark, mångsidig och differentierad dagspress går mycket av den totala mångfalden på mediemarknaden förlorad, och den bristen kan inte kompenseras av utvecklingen inom radio och TV. Utredningen slog därför fast att staten även fortsättningsvis bör stödja dagstidningarna. Den huvudsakliga inriktningen för de nuvarande statliga in- satserna för dagspressen lades fast i propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3). Där angavs att statens direkta insatser bör värna mångfalden på dagstidningsmarknaden i syfte att främja en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Vidare angavs att press- politiken bör främja konkurrens mellan dagstidningar och före- komsten av monopolbrytande kompletterande dagstidningar på framför allt den regionala marknaden samt stödja en bred spridning av dagstidningar. Inriktningen på de statliga insatserna ligger fast. Utvecklingen på pressområdet det har dock inneburit att vissa frågor inom dagspressen och presstödssystemet behöver utredas. Åtgärder inom ramen för presstödsförordningen m.m. Presstöd utgår till dagstidningar, dvs. en allmän nyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning, som utkommer minst en gång . Presstödet uppgår till totalt . Driftsstödet syftar till att främja mångfalden genom att främst stödja de s.k. andratidningarna, dvs. dagstidningar som på sin utgivningsort har mindre upplaga än s.k. förstatidningar. Det har höjts sedan den förra utredningen. Stöd- beloppen för driftsstöd höjdes . Höjningar med totalt skedde vilket var den kraftigaste höjningen sedan presstödet infördes . Distributionsstödet syftar till att främja en bred spridning av dagstidningar och utgår till såväl första- som andratidningar. Grundtanken med stödet är att främja samdistribution, dvs. en organiserad samordnad distribution av alla abonnerade tidningar i ett område. Inom ramen för samarbetet är den s.k. likapris- principen av stor betydelse. Principen innebär att distributions- avgiften per distribuerat exemplar inte skall påverkas av hur stor abonnerad upplaga den enskilda tidningen har. Utöver de sam- distribuerade dagstidningarna distribueras av de prenumererade dagstidningarna med post. Det är framför allt fådagarstidningar, huvudsakligen endagstidningar, som postdistri- bueras. Distributionsstödet har höjts . skedde en höjning genom att öres- beloppen för stödet skrevs upp . skedde en höjning . Förbättringar har gjorts för lågfrekventa dagstidningar som kommer ut en eller . gavs lågfrekventa tidningar, vars upplaga hamnar under den allmänna gränsen på 2 000 abonnerade exemplar, möjlighet att få ett oreducerat drifts- stöd av högst . Därigenom får dessa tidningar en möjlighet att återigen öka sin upplaga och bibehålla fullt stöd innan en eventuell avtrappning av stödet kan komma ifråga. För att ytterligare stärka endagstidningarnas situation gavs dessa rätt att ingå i samdistributionen till s.k. lika pris. har även skärpningar av vissa bestämmelser gjorts. inskränktes dagstidningsbegreppet så att låg- frekventa tidningar med ett specialiserat innehåll som riktar sig till en begränsad läsekrets, t.ex. vissa tidningar med inriktning på näringsliv eller idrott, inte skall räknas som dagstidningar. Vidare gjordes skärpningar när det gäller hur dagstidningar skall särskiljas. För att ge tidningar större möjligheter till samordning, och därmed till kostnadsminskningar, sänktes gränsen för den andel eget redaktionellt innehåll som krävs för att en tidning skall räknas som en självständig dagstidning i presstödssammanhang till . sänktes gränsen för högsta hushållstäckning för att få driftsstöd från för hög- och medelfrekventa tidningar, som alltså utkommer 3–. undantog tidigare kulturverksamhet från momsbeskatt- ning och hade ett s.k. kvalificerat undantag för allmänna nyhets- tidningar. EG:s sjätte momsdirektiv pekar ut bl.a. kultur- och medieverksamhet som områden som kan ha reducerad momssats. När tidigare undantagna verksamheter efter medlemskap i blev skattepliktiga bestämdes momssatsen till , vilket kan jämföras med den allmänna momssatsen på . Dagspressen, exklusive gratistidningar, har avseende reklam- skatten en lägre skattesats jämfört med vissa andra reklammedier, , samt ett grundavdrag uppgående till . Detta har främst motiverats med hänsyn till dagspressens mediepolitiska betydelse och har förstärkt dagstid- ningarnas allmänna konkurrenskraft på reklammarknaden. Särskilda satsningar på presstödsområdet Ett tillfälligt utvecklingsstöd till dagstidningar med allmänt drifts- stöd lämnades –1998 i syfte att värna en fortsatt mångfald på dagstidningsmarknaden. Detta genomfördes då många tidningar befann sig i en sådan situation att fortsatt utgivning hotades. En uppföljning av stödet visade att detta var ett nöd- vändigt bidrag för många tidningar med akuta ekonomiska problem. Det tillfälliga driftsstödet reglerades i förordning (1997:1205) om tillfälligt driftsstöd. Ett särskilt distributionsstöd lämnas –2004 för distribution av dagstidningar . Bakgrunden till att stödet infördes var att tidningsföretagens kostnader för lördagsutdelning ökat kraftigt under en följd av år, framför allt i gles- och landsbygdsområden. Stödet får uppgå till högst . Det särskilda distributionsstödet regleras i förordning (2001:898) om särskilt distributionsstöd. läm- nade en slutredovisning av regeringens uppdrag att utvärdera det särskilda distributionsstödet (Ku2004/1371/Me). Nämnden drar bl.a. slutsatsen att det även fortsättningsvis behövs någon form av stimulansåtgärd för att bibehålla utdelning av dags- tidningar . Regeringen aviserade i budgetpropositionen sin avsikt att förlänga det särskilda distributionsstödet . Stödet får uppgå till högst . Ett tillfälligt utvecklingsstöd lämnas –2004. Utveck- lingsstödets syfte är att möjliggöra investeringar inom den drifts- stödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden. Stödet får uppgå till högst . Det tillfälliga utvecklingsstödet regleras i förordning (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. lämnade en första redovisning av effekterna av det tillfälliga utvecklingsstödet (Ku2004/1372/Me). Nämnden drar bland annat slutsatsen att utvecklingsstödet har möjliggjort tekniska investeringar för ekonomiskt svaga tidningar och att stödet varit ändamålsenligt utformat. En slutlig redovisning skall lämnas . Vissa utredningar och rapporter lämnade rapporten riteternas medier till . Rapporten innehåller en kartläggning samt en redogörelse för behovet av stöd, inte enbart ekonomiskt utan även i form av t.ex. samordning och utbildning. har till regeringen över- lämnat tre skrivelser som inkommit till nämnden angående olika frågor om presstöd till elektroniskt distribuerade tidningar. Nämnden konstaterar att de frågor som aktualiserats i de inkomna skrivelserna inte kan hanteras med nuvarande regelverk för presstöd. Även den s.k. konvergensutredningen (SOU 1999:55) tog upp frågan om elektroniska dagstidningars möjligheter att komma i åtnjutande av presstöd. Regeringen beslutade kommittédirektiv för en ny reglering av postverksamhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen (dir. 2003:117). fattades beslut om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2004:94). I direktiven anges bl.a. att utredaren skall beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifter i , inklusive kostnader och priser för distributionen, och göra en jäm- förelse med de övriga nordiska länderna. Utredaren skall särskilt beskriva och analysera möjligheterna till samdistribution av oadresserade tidskrifter och tidningar och adresserade försändelser. Utredaren skall om det är lämpligt föreslå förändringar i regel- verket för att skapa förutsättningar för samdistribution. Uppdraget skall redovisas . Kommittén skall göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engage- manget på dagspressområdet skall vara utformat. för kommittén skall vara de förändringar som kan iakttas på medie- marknaden i stort och på dagspressområdet i synnerhet. Förslagen skall säkra möjligheten att upprätthålla en mångfald och en bred spridning av dagstidningar i såväl storstadsområden som andra delar av landet. En viktig aspekt skall vara vikten av fria och självständiga medier för att garantera ett demokratiskt samhälle med mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbildning. Kommittén skall kartlägga och analysera utvecklingen på dags- pressmarknaden . De tidningar som får driftsstöd skall särskilt analyseras. lönsamhet, annonsvolymer, upplagestorlek och distributionskostnader skall uppmärksammas. Betydelsen av de olika stödformerna på presstödsområdet skall beaktas. Kommittén skall beakta att stödet till storstadstidningar även i fortsättningen är mycket viktigt för upprätthållandet av mångfald på dagspressområdet. Kommittén skall kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet. Kommittén skall särskilt beakta hur samarbetet och ägandet är organiserat, vilken grad av självständighet de sammanslagna andra- tidningarna har och hur sammanslagningarna har påverkat mång- falden och den fria opinionsbildningen. Presstödets betydelse före och efter sammanslagningar skall belysas. Vidare skall kommittén ge en bild av hur läsarna påverkats av sammanslagningarna. Kommittén skall kartlägga och analysera distributionssituationen för dagspressen, särskilt vad avser samdistribution och postdistri- buerade tidningar. Distributionen i gles- och landsbygd skall upp- märksammas. En särskild analys skall göras när det gäller det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar . Kommittén skall, i syfte att ytterligare öka mångfalden, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar. Analysen skall innehålla en undersökning av förutsättningarna i några fall av nyetablerade tidningar, t.ex. annonsering och antal abonnenter samt långsiktig ekonomisk bärkraft. Kommittén skall, bl.a. med utgångspunkt i , analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. Kommittén skall vidare bl.a. mot bakgrund av skrivelserna från , analysera möjligheterna för elektroniskt distri- buerade dagstidningar att få presstöd. Kommittén skall föreslå åtgärder som innebär att mångfalden vad gäller innehåll och ägande samt en bred spridning av dags- tidningar kan upprätthållas även i fortsättningen. Om utredningen föreslår åtgärder som innebär kostnader som går utöver befintliga budgetramar skall även förslag till finansiering av dessa lämnas. Kommittén skall ha kontakter med representanter för organisa- tioner och företag på pressområdet samt med berörda myndig- heter. Kommittén skall i frågor som rör distribution av dags- tidningar samråda med utredningen om ny reglering av postverk- samhet och behov av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen (dir. 2003:117 samt dir. 2004:94). Det nuvarande presstödet är godkänt av Europeiska kommis- sionen. Mot denna bakgrund är det viktigt att kommittén beaktar relevanta regler i EG-fördraget. Kommittén skall särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Om kommitténs förslag har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män skall detta beaktas. Kommittén skall redovisa analysen av det särskilda distribu- tionsstödet för utdelning av dagstidningar . Kommittéuppdraget skall slutredovisas . Ändring införd: t.o.m. SFS 2001:611 Omtryck: SFS 1996:1607 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statens direkta stöd till företag som ger ut dagstidningar. Dessutom finns bestäm- melser om stöd i vissa fall till företag som ger ut andra tidningar. Tidningar som ges ut av staten eller en kommun berättigar inte till stöd enligt denna förordning. 2 § Tidningsföretag som vill ha stöd enligt denna förordning skall ansöka om det. Det finns en särskild nämnd, , som prövar ansökningarna. Nämnden beslutar också i övriga frågor enligt denna förordning. 3 § Stöd enligt denna förordning lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. (Förordning 1996:1607). 4 § Driftsstöd består av allmänt driftsstöd, begränsat driftsstöd och driftsstöd i särskilt fall. 5 § har upphävts genom förordning (1996:1607). 6 § I denna förordning används följande uttryck med nedan an- given betydelse. Bilaga 2 SOU 2006:8 En allmän nyhetstidning eller pub- reguljär nyhetsförmedling eller all- skall normalt komma ut med minst ett nummer och ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsak distribueras inom Den skall vidare komma ut under ett eget namn och dess egna av dess totala redak- avses inte en tidning som normalt kommer ut med ett eller två nummer innehåll till övervägande del är inriktat delar av samhället såsom näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpoli- tik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv En dagstidning som normalt utkom- mer med sex eller sju nummer . En dagstidning som normalt utkom- mer med tre till fem nummer . En dagstidning som normalt utkom- mer med ett eller två nummer . Den kommun där tidningens huvud- redaktion är belägen. En dagstidning som har , ningsort och som under det senaste kalenderåret före det år som stödet avser hade ett redaktionellt innehåll Geografiskt område som framgår av bilaga till förordningen. SOU 2006:8 Bilaga 2 Att huvuddelen av upplagan avsätts i utanför utgivningsregionen och i olika delar av landet. En tidnings medelnettoupplaga. En tidnings totala distribuerade upp- laga med avdrag för lösnummerreturer och fasta arbetsexemplar. Tidningens upplaga multiplicerad med det antal nummer som normalt ges ut Andelen betalt utrymme av hela tid- ningsutrymmet under ett kalenderår. Andelen utrymme av hela tidnings- för direkt marknadsföring av den egna Hela tidningsinnehållet, mätt i spalt- meter, under ett kalenderår med undantag av annonsandelen och an- delen egna annonser. En tidnings genomsnittliga procen- tuella spridning bland hushållen på utgivningsorten under de tre senaste bestämma att en tidnings täcknings- grad skall beräknas för en del av ut- givningsorten eller för ett annat om- råde än utgivningsorten, om det med är uppenbart att utgivningsorten inte är tidningens egentliga spridnings- täckningsgraden beräknas, skall detta avrundas till närmaste hela tal. (Förordning 1996:1607) 7 § Om det är uppenbart att flera publikationer är att anse som en och samma publikation trots att de uppfyller kravet på eget redaktionellt innehåll samt kommer ut under olika namn skall vid tillämpning av denna förordning betrakta publikationen som en. (Förordning 1996:1607) Allmänt driftsstöd till hög- och medelfrekventa dagstidningar 1 § En hög- eller medelfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 1.Den skall ha en abonnerad upplaga på minst 2 000 exemplar. 2.Dess totalupplaga skall i huvudsak vara abonnerad. 3.Dess abonnemangspris får inte vara uppenbart lägre än vad som i allmänhet tillämpas av tidningar i motsvarande kategori. 4.Dess täckningsgrad får inte överstiga . Om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att täckningsgraden ger en miss- visande bild av tidningens konkurrensförmåga på annonsmark- naden, kan tidningen uteslutas från stöd eller få stödet nedsatt till ett lägre belopp än vad som annars skulle lämnas. Förordning (1999:1074). 2 § För en högfrekvent storstadstidning beräknas det årliga all- männa driftsstödet genom att tidningens veckovolym, uttryckt i tusental exemplar, multipliceras med (bidragssats). Det sammanlagda årliga allmänna driftsstödet får dock inte överstiga (maximibelopp). För övriga högfrekventa tidningar och för medelfrekventa tid- ningar beräknas det allmänna driftsstödet på motsvarande sätt, men för dessa tidningar är bidragssatsen och maximibeloppet . Förordning (2001:611). Allmänt driftsstöd till lågfrekventa dagstidningar 3 § En lågfrekvent dagstidning berättigar till allmänt driftsstöd om samtliga nedanstående förutsättningar är uppfyllda: 1.Den skall ha en abonnerad upplaga på minst 2 000 exemplar. 2.Dess totalupplaga skall till övervägande del vara abonnerad. 3.Den skall ha ett abonnemangspris som för helår inte under- stiger ett av fastställt lägsta pris. 4.Den skall ha redaktionellt innehåll per kalenderår.