sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — Efter en krisuppgörelse mellan den borgerliga regeringen och socialde- mokraterna, vilken för tillfället avsatte partiet från dess vågmästar- roll, hamnade partiet i medieskugga, vilket är förödande för ett parti som saknar en stark medlemsbas och måste förlita sig på me- diernas reklam. gick ut med offentlig kritik av politikerfasoner och regeringsvänlighet. Kon- flikten kom därefter att delvis utspelas i medierna. meddelade till exempel i en Rapport-sändning , utan att partikamraterna varskotts i förväg, att han tänkte avgå som partiledare. I ett pressmeddelande motiverades detta med att han inte längre kunde styra partiet som han ville. tillträdde som ny gruppledare i och lanserades som ny partiordförande av . Partiet var inne i ett stadium av akut sönderfall där medlemmar i riksdagsgruppen gick emot varandra och det talades om tre fraktioner. På partistämman valdes till ny partiledare. Valet ogiltigförkla- rades dock. Valrörelsen var tumultartad för Ny Demokratis del och rådde oklarhet om vem som var eller skulle vara partiledare men kom att bli partiets företrädare under val- rörelsen.4 Valagendan dominerades detta år tydligt av den ekonomiska krisen och en bitter tolkningsstrid kring denna. Socialdemokraterna häv- dade att ekonomin fortfarande befann sig i kaos på grund av den borgerliga regeringens inkompetenta ledarskap och att endast en socialdemokratisk regering kunde föra ur krisen, medan det borgerliga budskapet, främst i tappning, var att den 4 Avsnittet bygger på kapitel 4 i Rydgren (2005). 1994: Stramhet gentemot de många borgerliga regeringen fått ta över en ekonomi i fritt fall och fört en mycket konsekvent politik som lett till att nu var på väg ur krisen. Arbetslöshet, statsskulden och den ekonomiska politiken var följaktligen viktiga debattämnen. Bland andra ämnen som de- batterades fanns socialpolitik, miljöfrågor inklusive kärnkraften och EU-medlemskap. Flyktingpolitiken var också omdebatterad detta val, främst bero- ende på Ny Demokrati. TV:s reportrar valde att ställa frågor om flyktingpolitiken i utfrågningarna av ledarna för socialdemokra- terna, och Ny Demokrati. nämnde flyktingpolitiken kort då han blev intervjuad. I slutdebatten upptog en diskussion om flyktingpolitik . I övrigt förde TV in en fråga om många invandrarbarn i vissa skolor i i utfrågningen med och förde självmant in ett resonemang om en oroande segregation i skolorna, vilket han hävdade hängde samman med att vissa bostadsområden var nästan renodlade invandrarområden och att man måste gå i skola där man bor. Förutom de nämnda frågorna fördes frågan om hem- språk, etniska motsättningar i och religionsfrihet för in- vandrare in i slutdebatten men diskuterades egentligen aldrig där. I intervjun med förde TV utöver frågor om flyk- tingpolitiken in frågor baserade på olika uttalanden som partimed- lemmar gjort som berörde socialbidrag till flyk- tingar, det så kallade svenska kulturarvet, invandrare och bi- dragsfusk, muslimers kvinnosyn, moskéer i , samt invand- rarmäns våld mot barn och kvinnor. Sammantaget upptogs 33 mi- nuter av den totala diskussionen i TV-materialet av invandrar- /flyktingrelaterade frågor, bland vilka flyktingpolitiken dominerade helt och hållet. Materialet var totalt , 25 min.5 , , och berörde flyktingpolitik i sina valmanifest (något valmanifest från nydemokraterna har inte återfunnits). nämnde i sin valplattform främlingsfientlighet och vänstern tog i sitt mani- fest även upp rasism. talade i sitt manifest om invandrare i samband med arbetsmarknadspolitiken. På förekom detta valår inga inlägg av partiföreträdare som berörde de frågor jag sökt på. Däremot berördes de på några valaffischer. 5 Duellen mellan Bildt och (då inga specifikt invandrar- eller flyktingrelaterade frågor berördes) som också analyserats är inte inräknad. Detta för att möjliggöra jämförelse med de år då inget motsvarande program förekom. 1994: Stramhet gentemot de många från Ny Demokrati som återfanns i arkivet hade budskapet Utvisa flyktingar som begår grova brott i . berörde på ett indirekt sätt dessa teman på sina centrala affischer. Dels hade man en med texten Törs du resa dig ur soffan?, vilket anspelade på det tillfälle då reste sig ur TV-soffan då Ny Demokratis företrädare tog plats där, med andra ord en uppmaning till att ta strid mot ett flykting-/invandrarfientligt budskap. Dels hade man en något mer svårtolkad affisch, som ingick i en serie på temat De här klarar sig inte utan de här. På vänster bildhalva av- bildades en ung kvinna med svenskt utseende, och på höger en ung man med invandrarutseende. Affischen kunde förstås läsas på flera sätt (vilket möjligen var meningen): svenskar klarar sig inte utan invandrare, kvinnor klarar sig inte utan män. Ytterligare en något svårtydd affisch på du törs-temat bar budskapet Du törs älska en främling. Vad såväl du som främling fick stå för varierade troligtvis för betraktarna men sannolikt var det meningen att man skulle kunna läsa budskapet som att du svensk törs älska en invandrad person. Dessutom fanns en affisch från , möjligen centralt framställd, som hävdade att alla har rätt till hem- språk, svenskundervisning och arbete och på en textaffisch hävdade bland annat att barn har rätt till modersmål obero- ende av kulturbakgrund. I det mer perifera materialet diskuterades fler frågor knutna till invandrare och flyktingar. Från alla partier utom socialdemokra- terna, och Ny Demokrati har jag återfunnit specialpro- gram eller -plattformar antagna . Socialdemokraterna hade ett faktablad och nydemokraterna och miljöpartisterna dis- kuterade invandrar- och flyktingfrågor i olika valmaterial även om de troligen inte hade några speciella program i dessa frågor. Förutom att ordet flykting var speciellt vanligt i denna valrörelse där flyktingpolitiken var en viktig fråga ser jag ingen skillnad mot de tidigare valrörelserna. Man talade då som tidigare om svens- kar, invandrare, flyktingar och asylsökande. I diskussionen om flyktingpolitiken förekom ett flertal underkategorier till flyk- ting, såsom spontanflykting, kvotflykting, konventionsflyk- ting, de facto-flykting och katastrofflykting. 1994: Stramhet gentemot de många invandrare av olika slag, såsom invandrarelever, invandrarkvin- nor, invandrarmän, invandrarelever och invandrarföräldrar. Svenskar och invandrare skiljdes åt i separata grupper i många resonemang i olika partiers skrifter: Vårt program är därför en inbjudan till alla – löntagare och företagare, unga och gamla, svenskar och invandrare – att medverka till att bygga morgondagens med arbete, rättvisa och framtidstro som grund. (kan bättre. invandrarpolitik bygger på att invandrare och svenskar till- sammans utgör det svenska samhället. (Invandrarpolitiskt program, c) Men i samma program kunde man uttrycka det på ett sätt som visar att man var medveten om det distanserande i uppdelningen och räkna in invandrarna bland svenskarna: Övriga svenskar har även att vinna på ökad kunskap och insikt om in- vandrares olika kulturella bakgrund, religion och värderingar. (Invandrarpolitiskt program, c) I ett program användes ordet icke-svensk : Vill vi undvika pyrande motsättningar, måste vi tillsammans – svenskar och icke-svenskar – finna en väg ut ur segregationen. (En offensiv mot diskrimineringen i arbetslivet. Det förekom också att svenska medborgare inte räknades som svenskar och att ungdomar med invandrarbakgrund, det vill säga förmodligen barn vars föräldrar invandrat, explicit räknades som något annat än svenska ungdomar: En grupp svenska medborgare med utländsk bakgrund har tillsammans med svenska arbetskamrater aktivt arbetat i , och i de baltiska republikerna. (En offensiv mot diskrimineringen i arbetslivet. I storstadsområdena har det blivit allt vanligare att gäng – ibland bestå- ende av svenska ungdomar men också gäng av ungdomar med invand- rarbakgrund – drar runt och ägnar sig åt våld, skadegörelse, snatteri, stölder och andra kriminella aktiviteter. (Liberal invandrarpolitik 2000, fp) 1994: Stramhet gentemot de många Liksom var svensk, invandrare och flykting olika och vik- tiga kategorier i diskussionen. Hur, det vill säga enligt vilka krite- rier kategorigränserna drogs, var inte klarare detta valår . Men sådana uttryck som skiljde invandrare från svenskar, på sätt som exemplifieras ovan, var ovanligt rikligt förekommande detta år, även om alltså logiken i detta då och då utmanades med uttryck som invandrare och övriga svenskar. Vad gäller distanse- rande beskrivningar var det inte heller nu vanligt att man explicit pekade på skillnader mellan svenskar och invandrare utom, så- som tidigare, ifråga om de villkor olika grupper levde under. Lik- som 1991 förekom endast ett fåtal beskrivningar av sådant som sa- des vara specifikt för invandrare, som då i sitt program krävde att i många fall borde ta hänsyn till att in- vandrare kommer från ett land där begreppet familj är vidare än i . Men det fanns en viss skillnad mot 1991, då endast ett parti un- derströk betydelsen av kulturella skillnader mellan svenskar och invandrare. Fler partier talade nu om kulturskillnader: vill ha ett mångkulturellt samhälle där invandrare och svenskar deltar i samhällsprocessen på lika villkor och där vi respekte- rar varandras kulturella särart. (Invandrarpolitisk plattform. För ett mångkulturellt och solidariskt , v) Det behövs att vi visar vidsynthet i våra värderingar och tolerans både hos invandrare och svenskar. Svenskar och invandrare måste leva med varandra inte bredvid varandra. (Liberal invandrarpolitik 2000, fp) – Jaa, i min i min vision om framtidssverige så har jag ju svårt att se moskéer, det har jag, det måste jag säga. Dom faller inte inom ramen, dom smälter inte in om jag säger så. (i partiledarutfrågningen Om svar anhålles 30/8 1994) Inte i alla men i flera fall kopplades de kulturella skillnaderna till konflikt eller konfliktrisk: 1994: Stramhet gentemot de många När det gäller barnuppfostran, kärlek, äktenskap, renhetsföreställ- ningar, heder och ära och religion är det svårt att kompromissa. För att kunna lösa eller leva med sådana konflikter behövs en bättre beredskap hos både invandrare och svenskar. (Invandrarpolitisk plattform. För ett mångkulturellt och solidariskt , v) Det gäller t.ex. när invandrare bryter mot svenska värderingar och be- teenden. beror detta på att invandraren är okunnig om hur det svenska samhället fungerar eller att svenskar feltolkar sociala mönster hos de nyanlända. kolliderar invandrares moral- och rättsupp- fattning med varandras eller med svenskars. (Invandrarpolitiskt program, c) Ny Demokrati hade fört in ett hotperspektiv i retoriken kring flyktingpolitiken i sin första valrörelse. Som framgår av redogörel- sen ovan eldade man på med detta , som också i övrigt präglades av motsättningar kring och en omsväng- ning i flyktingpolitiken. Hotperspektivet var med andra ord närva- rande, liksom avståndstagandet från ett generositetsperspektiv, också i det mest centrala materialet, genom Ny Demokratis retorik. Ett återkommande argument i partiets retorik var att inte hade råd. kopplade också flyktinginvandringen till en ut- veckling där en fjärde klassens medborgare växte fram: – Vi vågar tala klarspråk och vi vågar påstå att vi kan inte ta hit alla dom människor som har det sämre än vad vi har det dag i . För vi har inga jobb och erbjuda. Och jag kan bara konstatera att alla dom människor som kommer hit har vi inget jobb att erbjuda. Dom blir en fjärde klass i samhället. Och vi påstår och vi har krävt, lägg korten på bordet, tala om den totala kostnaden. Fråga svenska folket vad tycker ni. Vi har påstått att det kanske kostar, totalkostna- den 60 miljarder, men vi vet inte, ingen lägger korten på bordet och det tycker vi faktiskt att man borde göra. (i Slutdebatten 16/9 1994) ställde också kostnaden för flyktingmottagningen mot vissa pensionärers levnadsstandard: – Vi har faktiskt fattigpensionärer i som ska buga och bocka med mössan i hand för att be om allmosor. Jag tycker dom som har varit med och byggt upp vårt land utan en krona i bidrag, jag prio- riterar faktiskt dessa människor i det här läget. Jag talar om, vi ska 1994: Stramhet gentemot de många hjälpa flyktingar men vi ska inte hjälpa dom här, vi ska hjälpa dom i de- ras närområde. (i Slutdebatten 16/9 1994) I partiledarutfrågningen med återgav TV även ett utta- lande av med samma typ av koppling mellan flyk- tingmottagning och fattigpensionärers levnadsstandard. Ett annat inslag i detta program var ett uttalande av ytterligare en partimed- lem som uttryckte oro för det stora antal flyktingar som skulle kunna söka sig till : – sa det i debatten till oss: Där det finns risk för att männi- skor inte drar sams, där är det, föreligger en krigsrisk då va. Och kan du ta hela , före detta , där är det ju stor risk att människorna inte drar sams. Ja och ska vi ta emot 30 miljoner då, eller hur ska vi göra? Ytterligare en partimedlem som var inklippt i samma program kopplade flyktingar och invandrare till fusk, våld mot barn och kvinnoförtryck: – Man ska inte säga att alla flyktingar och invandrare är så här heller, men det förekommer hemskt mycket fusk va, och det mesta våldet mot barn och kvinnor det är faktiskt invandrade, främst muslimer, för dom har en kvinnosyn som inte är av denna världen. I ytterligare ett inklipp i partiledarutfrågningen med åter- gavs ett uttalande av henne som blev mycket omtalat: – Vad händer då med vårt svenska kulturarv? Och jag frågar mig – nu kommer det, akta er – hur länge dröjer det innan våra svenska barn ska vända ansiktet mot ? I slutdebatten nämnde och kritiserade andra partiledare en (kanske lokal i ) med texten Gärna import men inte av kriminalitet och aids6. Sammanfattningsvis kopplade Ny Demokrati i de delar av valrö- relsen som på ett eller annat sätt utspelade sig i de stora medierna (vare sig partimedlemmarna själva hade valt att ha det så eller inte) samman flyktinginvandring med höga kostnader, framväxten av en svensk underklass, fattigdom för vissa pensionärer, invandring av enorma mängder människor, bidragsfusk, våld mot kvinnor, oöns- kad islamisering, kriminalitet och aids. Jag läser detta som ett tyd- ligt hotperspektiv. 6 Denna affisch har inte återfunnits i affischsamling. 1994: Stramhet gentemot de många Till detta ska läggas att andra personer involverade i debatten tycktes förhålla sig till föreställningar om att flyktingpolitiken gav upphov till ytterligare ont, nämligen segregation: – Segregation, är det en konsekvens av att vi har tagit emot för många flyktingar? frågade en av reportrarna i partiledarutfrågningen med . Vilket perspektiv på flyktingpolitiken förde då de andra partierna in som ett svar på hotperspektivet? Vad gäller det centrala materia- let är svaret – inget. I slutdebatten inträffade att alla partiledare utom (som inte uttalade sig i frågan) tog mer eller mindre indignerat avstånd från uttalanden om flykting- politiken. Men ingen av dem valde att bemöta de mycket konkreta förslag hon framförde angående flyktingpolitiken (se avsnittet om förslag som pekar mot negativ särbehandling). I förra kapitlet vi- sade jag hur man i debatten 1991 mot Ny Demokratis hotperspek- tiv intog ett generositetsperspektiv. Detta skedde inte 1994. Ordet generös användes inte en enda gång i samband med flyktingpoli- tiken. I stället tog man på ett mycket allmänt (men alltså indigne- rat) sätt moraliskt avstånd från retorik, som i nedanstå- ende uttalande: – Men jag reagerar mycket starkt när det kallas kalas7, flyktingpoliti- ken. Och att det görs till en fråga om bara pengar. Jag inledde denna valrörelse med att vara uppe i och och högtidlig- hålla 50-årsminnet av när vi tog emot tiotusentals människor från när det härjades av tyskarna. Vi var ett fattigare folk då, men det var ingen som kallade det kalas eller talade om pengar. Jag vet vad det har betytt att vi tog emot båtflyktingarna eller dom som flydde från . Bosnien är nära. är vårt hem, vi har ett an- svar. Och jag kan ha mycket synpunkter på hur vi ska spara och för- bättra i flyktingpolitiken, men moralen får inte ifrågasättas, det är inte en fråga främst om pengar. Och det är inget, inget kalas. (i Slutdebatten 16/9 1994) språkrör inriktade sitt avståndstagande på människosyn: – Ja, man blir väldigt matt när man hör det här. Jag trodde inte att en svensk politiker i en slutdebatt, 1994 i ett civiliserat samhälle skulle ha den människosynen som har. Jag tycker det faktiskt 7 Bildt refererade till en formulering där frågade vad kalaset kostade, med syfte på flyktingmottagningen. 1994: Stramhet gentemot de många är chockerande och jag tycker att du personligen och dina närmaste som är med dig här bör på hemvägen plocka bort dom affischer som ni har satt upp i . Det tycker jag du borde ha vett att göra . De fåtaliga omnämnanden av flyktingpolitiken som gjordes i val- plattformar eller valmanifest pekade inte heller i någon bestämd riktning genom att exempelvis använda orden generös eller rät- tighet. Den enda gång ordet generös i samband med flyktingpo- litiken förekom i det centrala materialet var när i TV-utfrågningen på en väljarfråga svarade att han var för en gene- rös flyktingpolitik. I det mer perifera materialet fanns dock spår av flera perspektiv. I Ny Demokratis övriga material (det vill säga det som återfunnits i arkiven) antyddes också ett hotperspektiv. I ett informationsmate- rial från , –94 INFO, talades om risk för ett lämmeltåg från och , om höga kostnader, samt att ifall tog emot för många flyktingar skulle det innebära att dessa kom att bli en fjärde klass i samhället utan möjlighet att skaffa sig arbete eller i övrigt anpassa sig till vårt samhälle. Kravet på utvisning av flyktingar som begått grova brott i uppre- pades, vilket förstärker hotperspektivet. förde in ett synsätt som svarade mot Ny Demo- kratis krav på en minskad flyktinginvandring utan att för den skull uttrycka ett hotperspektiv: Miljoner människor befinner sig på flykt undan krig, förtryck och förföljelse, men också undan fattigdom och hopplöshet. För liksom för andra utvecklade länder ligger utmaningen i att förena rea- lism med humanism. En stramhet gentemot de många måste förenas med en möjlighet till för den flykting som saknar alternativ. (Vad valet handlar om. Ja till framtiden, valhandbok m) Stramhet gentemot de många antyder en argumentation riktat emot ett generositetsperspektiv. Även om inte direkt tycktes argumentera utifrån ett hotperspektiv kan man tolka det som att de tagit hotperspekti- vet på allvar och agerat utifrån det. Under punkten Detta har re- geringen gjort (i flyktingpolitiken) hänvisade man i valhandboken till att visumtvång för medborgare från det in- förts, att dagersättningen för asylsökande hade sänkts och att möj- ligheten att sänka kostnader genom att använda frivilligorganisa- tioner i förläggningsverksamheten hade införts, samt att möjlighe- 1994: Stramhet gentemot de många terna att utvisa utländska brottslingar hade ökats. Man hävdade också att dokumentlöshet i princip inte skulle accepteras. Man nämnde även det avskaffade startbidraget som ersatts av ett bosätt- ningslån. Med andra ord ville man gärna torgföra att man gjort det svårare för flyktingar att komma till , att man verkat för att sänka kostnaderna för flyktingmottagande och att man förbättrat möjligheterna att bli av med brottsliga flyktingar. På liknande sätt uttryckte man sig i sitt flyktingpolitiska pro- gram. I båda dokumenten nämndes dock på ett par ställen en ge- nerös flyktingpolitik. Kravet gällde dock en gemensam europeisk flyktingpolitik. I programmet utgick argumentationen från att flyktingpolitik var mer generös än andra länders, men att det nu var dags att ändra principerna. Rättighetsperspektivet förekom dock i några andra partiers ma- terial. Det underströks till exempel i ett faktablad från socialdemo- kraterna: När flyktingar kommer till våra eller andra länders gränser har de rätt att begära och få en – asyl. Vi har skyldighet att utreda om de har skäl som är starka nog för att de ska få asyl. Det är nödvändigt att vi och andra länder tar emot flyktingar på ett förutsägbart och rättssä- kert sätt. (Invandrare och flyktingar, s) Att man här talade från rättighets- men inte generositetsperspekti- vet hade troligen att göra med att den politik man faktiskt före- språkade var mer restriktiv . Den rättssäkerhet som nämns ovan gällde så kallade Genève-konventionsflyktingar. Kds, som argumenterade för en mer omfattande asylpolitik tycktes dock, helt logiskt, tala utifrån såväl ett generositets- som ett rättighetsperspektiv: Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. KdS anser att denna generositet står i överensstämmelse med den kristna broderskapstanken skrev man bland annat i sitt Invandrar- och minoritetspolitiskt handlingsprogram. Men man förde också ett rättighetsbaserat reso- nemang där lagparagrafer hänvisades till och man bland annat krävde medborgarvittnen i asylutredningar. 1994: Stramhet gentemot de många Perspektiv på diskriminering och rasism Kanske kunde man, mot bakgrund av vad som berättats i inledningen till detta kapitel, förvänta sig att frågor om rasism och diskriminering skulle hamnat högt på agendan valrörelse. Så var dock inte fallet. I TV-materialet talades inte alls om existensen av rasism, diskriminering eller liknande, med undantag av att hävdade att Ny Demokrati var främlingsfientligt. Endast två av de sju partier från vilka valmanifest, -program eller -plattformar återfunnits8 nämnde sådana frågor. Det var socialdemokraterna och som hade likartade formuleringar om att den ekonomiska krisen ledde till rasism. Socialdemokraterna uttryckte det på följande vis: I kölvattnet på den ekonomiska krisen utmanas grundläggande mänskliga värden. Främlingsfientlighet och rasism framträder öppet. I försvaret av människovärde och demokrati måste alla medborgare, grupper och partier enas. (kan bättre. I det mer perifera materialet förekom dock omnämnanden av och resonemang kring dessa fenomen. Ett orsaksförhållande som an- fördes även där var att den ekonomiska krisen lett till främlingsfi- entlighet. Det utvecklade strukturella perspektiv som anfördes i program ingick också i partiets Invandrar- och minoritetspolitiskt handlingsprogram (de bägge programmen var i stora delar identiska). En annan form av strukturellt resonemang handlade om de politiska systemen i kom- bination med ett slags omedveten vana: Den strukturella diskrimineringen är bland annat ett resultat av ett mottagningssystem som ofta har hindrat kontakterna med arbetslivet i stället för att underlätta dem. Förläggningar och små kommuner dit många flyktingar skickas för att introduceras i sitt nya hemlands vardag förfogar sällan över den rörliga arbetsmarknad som kan suga upp många nya och annorlunda slag av erfarenhet och kompetens. Den strukturella diskrimineringen är också ett barn av ett specialise- rat och strängt organiserat samhälle, där alla som inte ingår i klart defi- nierade kategorier faller mellan stolarna och försvinner ur sikte. Till denna form av diskriminering kan man lägga en närmast auto- matisk diskriminering. Personalcheferna som mekaniskt sorterar bort anställningsansökningar undertecknade med främmande namn tycker 8 Från Ny Demokrati har inget sådant dokument återfunnits. Troligen producerades inget, jag har inte sett något sådant refereras i litteraturen om Ny Demokrati och det omtalas inte i partiledarutfrågningen. 1994: Stramhet gentemot de många antagligen inte att de diskriminerar, de agerar utan att ens tänka på vad de gör (En offensiv mot diskrimineringen i arbetslivet. liberalerna informerar 1994:24) Fördomsperspektivet var tydligast i Liberal invandrar- politik 2000, i ett avsnitt kallat Bekämpa främlingsfientlighet och rasism, även om man också där antydde att specifika samhällsför- hållanden kan leda till att människor i majoritetsbefolkningar vän- der sig mot minoriteter: