sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — På tröskeln till lönearbete På tröskeln till lönearbete Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Utredningen om Makt, integration och strukturell diskriminering tillsattes efter ett regeringsbeslut och har i uppdrag att identifiera och kartlägga mekanismer bakom strukturell/institutionell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Resultaten ska redovisas successivt i syfte att ge underlag för en fördjupad diskussion om och åtgärder mot strukturella hinder för att alla medborgare ska kunna delta i samhällslivet på lika villkor och med samma möjligheter. Föreliggande rapport granskar den strukturella/institutionella diskrimineringen inom arbetsmarknaden och är utredningens elfte publikation. Rapporten är ett viktigt bidrag som visar på falskheten i föreställningen om att diskriminering är resultatet av några onda individers agerande. Diskrimineringen på arbetsmarknaden i allmänhet och inom rekrytering i synnerhet är en systematisk företeelse som är inbyggd i arbetsmarknadens normala funktionssätt. Denna normalitet existerar dock inte utan samhällets institutionella reproduktion och grindvakters agerande. Personer med institutionell makt, s.k. grindvakter, som exempelvis personalansvariga i ett privat eller offentligt företag spelar en central roll för diskriminering av personer med invandrarbakgrund. agerar dessa aktörer i en institutionell miljö där etablerade regler, rutiner och normer ger dessa individer möjlighet att diskriminera och exkludera vissa oönskade grupper. Ett viktigt resultat av denna antologi är att rasism, diskriminering och underordning av personer med invandrarbakgrund förstärks genom spill over-effekter. Detta har vi diskuterat i utredningens tidigare publikationer (bl.a. SOU 2005:69; SOU 2006:30; SOU 2006:40). Spill over-effekter innebär att flera parallella och interagerande processer i ett område, som t.ex. utbildningssystemet, får konsekvenser i andra områden, som Därmed är det svårt att hitta en central kärna som ensam utgör orsaken till diskriminering. finns orsaker som fungerar på ett genomgripande sätt. Kolonialismen är en av dessa orsaker vilket är väldokumenterat inom forskningen. Att rasistiska föreställningar om de andra har gjorts till normala sanningar, inte minst med hjälp av vetenskaperna är en annan. En tredje genomgripande aspekt är att dessa föreställningar inte enbart och av sin egen kraft leder till negativ särbehandling av andrafierade grupper. Det finns reella intressekonflikter i världen som gör att dessa föreställningar reproduceras. Med andra ord, det finns grupper som gynnas av att andrafiera vissa människor och därmed påtvinga dem en underordnad position i samhället. Ett exempel på detta är den växande irreguljära arbetsmarknaden i som gynnar arbetsgivarna. Det finns massor av människor i dagens som saknar något som helst lagligt skydd som löntagare vilka ofta lever under existensminimum. Samma exempel kan användas för att åskådliggöra spill-over- effekter av andra samhällsområden på arbetsmarkanden. Dessa människors miserabla levnadsvillkor i dagens förstärks av de strikta immigrationsbestämmelserna som beslutas av sittande politiker i europeiska parlament och verkställs av polis och rättsväsendet i dessa länder. cementeras dessa människors svåra arbetsvillkor genom arbetsgivarnas krav på billigare arbetskraft. Andrafiering av människor med sin bakgrund i före detta europeiska kolonier och av det vita kristna traditionella fiender, t.ex. muslimer, ger konkreta effekter på arbetsmarknadens sammansättning. De attraktiva och välbetalda jobben reserveras för majoritetssamhället och dess allierade som inte ifrågasätter de etniska och religiösa ojämlikheterna i samhället. Med andra ord, det skapas ett fält där mäktiga aktörer bestämmer över både fältets regler, dess resurser och tillgängligheten till positionerna. Därmed faller föreställningen om en meritokratisk arbetsmarknad där individernas meriter och färdigheter utgör objektiva grunder för rekrytering av personal eller köp av arbetskraft. Mekanismer som t.ex. nätverksanställningar får konsekvenser genom att tillgång till olika nätverk ger olika möjligheter till åtnjutande av lönearbete. Personer med invandrarbakgrund som saknar tillgång till inflytelserika nätverk hindras och exkluderas från att få arbete motsvarande deras kompetens. Detta kallar redaktören till denna antologi för kontaktdiskriminering. Förekomsten av rasism och diskriminering på arbetsmarknaden har länge varit känd inom den svenska arbetsmarknadsforskningen, dock långt ifrån utgjort en etablerad forskningstradition. I synnerhet är forskningen om diskrimineringens mekanismer ett eftersatt fält. De svenska forskningsråden saknar en klar policy för att stödja forskning om diskrimineringens mångsidiga aspekter. Många akademiska miljöer inom universitets- och högskolor saknar kompetens och/eller vilja att satsa på utbildning och forskning om diskriminering. Dessa dubbla effekter bidrar till en moment 22- situation genom att avsaknad av medel för forskning om diskriminering hos forskningsfonder förstärker ointresset och oviljan hos universitets och högskolor. Detta är främst en policyfråga som måste uppmärksammas av politiska beslutsfattande organ, i synnerhet regeringen. Föreliggande rapport är ett av de få forskningsbidrag som belyser diskrimineringens mekanismer på arbetsmarkanden. Diskriminering i rekryteringsfasen är ett viktigt område som måste uppmärksammas om vi menar allvar med att bekämpa och förebygga den etniska och religiösa diskrimineringen på arbetsmarknaden. 1På tröskeln till lönearbete Centrala begrepp och antologins innehåll 2Den strukturella diskrimineringens försåtlighet Ett historiskt och nutida perspektiv Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig Rädslor, hopp och unga människors strategier för inträde Nätverksrekrytering, infödda och invandrare Bilden av de Andra i arbetsmarknadspolitisk Urval på institutionella grunder 8Rekrytering som en institutionell praktik av inkluderad och exkluderad underordning Strukturell diskriminering som en väv av samverkande processer, praktiker och strategier 1 På tröskeln till lönearbete Centrala begrepp och antologins innehållTPF FPT Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. (Regeringsformen, 1 kap. 2 §) Arbetsmarknaden utgör en av de mest centrala referensramarna i vuxna människors liv. Lönearbete utgör den dominerande formen för sysselsättning och genererar direkt via lön och indirekt via soci- alförsäkringar någon grad av ekonomisk trygghet för de flesta vuxna. Personer med utländsk bakgrund har, oavsett hur vi mäter det, en sämre position på arbetsmarknaden. De här korta påståen- dena, som det finns en stor enighet kring, utgör utgångspunkten för den här antologin. Syftet med antologin är inte att ytterligare fördjupa beskrivningen av en etnifierad arbetsmarknad utan att analysera några av de processer som producerar detta utfall. Antologin utgör en delrapport i utredningen om makt, integra- tion och strukturell diskriminering som producerat ett antal forsk- ningsantologier som på liknande sätt studerar andra aspekter av etnifierings- och diskrimineringsprocesser men inom andra sam- hällssfärer (, 2005; de los , 2005; Boréus, 2006; de los , 2006b;; 2006a; , 2006; Sawyer & Kamali, 2006; Soininen & Etzler, 2006). Antologins artiklar är inriktade på kunskap om former för, och processer av, diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden. Utöver introduktionen består antologin av sju artiklar författade av forskare som från olika 1TP PT Jag vill tacka de los för konstruktiva kommentarer på såväl inledning som avslutning och Alireza Behtoui vad gäller avslutning. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll discipliner och med skilda teoretiska och metodologiska utgångs- punkter närmar sig frågor om diskriminering, exkludering och underordning på arbetsmarknaden. Antologin avslutas med en kort avslutning som lyfter fram artiklarnas gemensamma bidrag och därutöver vidareutvecklar ett perspektiv på strukturell diskrimine- ring på arbetsmarknader. Varför skriva ytterligare en bok om dis- kriminering, exkludering och underordning på arbetsmarknaden när det redan finns så mycket skrivet? Förhoppningen med antolo- gin är att den tillsammans med Arbetslivets (o)synliga murar, redigerad av de los (2006a), skall fördjupa kunskapen på eftersatta fält inom arbetsmarknads- och arbetslivsforskningen. En alldeles för stor del av arbetsmarknadsforskningen har ägnats åt att förklara invandrades position med referens till deras före- ställda brister. Det kan naturligtvis ses som legitimt, intressant och nödvändigt att studera skillnader i arbetssökandes kompetens, men en ensidig fokus på dessa frågor riskerar att å ena sidan osynliggöra andra aspekter av arbetsmarknaden som samverkar i att producera utfall och att å andra sidan bindas upp till ett automatiskt behov att förklara de andras situation på arbetsmarknaden med deras egna fel och brister. Författarna i den här antologin anlägger ett annat perspektiv, vi vill å ena sidan fånga organisationernas roll på arbetsmarknaden – det rör sig främst om arbetsgivare men även en institution såsom arbetsförmedlingen. Å andra sidan vill vi visa på betydelsen av de arbetssökandes sociala inbäddning för att förstå strategier såväl som utfall på arbetsmarknaden. I sin förlängning är argumentet att sådana frågeställningar kan skapa en betydande insikt i etnifierade maktrelationer, benämnda med begrepp som diskriminering, inkludering – exkludering och överordning – underordning. Introduktionen till antologin ger en tematisk ram och introducerar en del centrala begrepp kring vilka bidragen på olika sätt rör sig. Det betyder inte att artiklarna i antologin skall förstås som vare sig teoretiskt, metodologiskt eller empiriskt homogena. Däremot delar samtliga författaren en ambition att lyfta fram kun- skap om hur man kan studera och förstå förekomsten av diskrimi- nerings-, exkluderings- och underordningsprocesser på tröskeln till jobb. Introduktionen består av tre delar och en avslutande del som introducerar de olika antologibidragen. Den första rör det etnifie- rade arbetsmarknadsutfallet. Genom en kortfattat beskrivning över två skilda tidsperioder vad gäller situationer för invandrare på arbetsmarknaden argumenteras för att de senaste årens samhälls- På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll politiska fokus på formulerandet och implementerandet av en integrationspolitik är nära knutet till det hot som arbetslösheten representerar. Introduktionens andra del argumenterar för behovet av att studera arbetsmarknadens efterfrågesida – rekrytering – för att få en mer fullständig förståelse av hur utfall produceras. Skall vi nå kunskap om förekomst av diskriminering samt om diskrimine- rings-, exkluderings- och underordningsprocesser krävs en betyd- ligt större fokus på arbetsgivarnas rekryteringspraktiker än vad som har varit fallet.. I introduktionens tredje del är fokus på vad som menas med begrepp som diskriminering, exkludering och underordning. De arbetssökandes sociala inbäddning diskuteras i förhållande till de centrala begreppen för att tydliggöra spänningen mellan fritt handlande och strukturella ramar. Den här delen avslutas med en diskussion kring hur man skall benämna de rela- maktpraktiker som som de aktivt producerar de andra som något negativt och problematiskt även skapar ett hegemoniskt vi. En historia från inkluderad till exkluderad underordning visar i sitt bidrag att det utveck- lats forskning med ett tydligt maktperspektiv på samhällets etnifie- rade ojämlikhet. är det först som den här forskningen fått en stor omfattning och ett betydande genomslag med ett antal centrala antologier och sammanställningar som visar på bredden och djupet såväl teoretiskt som metodolo- giskt.TPF2FPT Det finns flera faktorer som kan förklara den här utveck- lingen. En, inte obetydlig, faktor kan vara framväxten av en gene- ration kritiska forskare som burit med sig erfarenheter av samhäl- lets etnifierade ojämlikhet in till akademin.TPF3FPT Genombrottet för dessa frågeställningar som bl.a. speglas av flera statliga utredningar , framstår dock på många sätt som kopplat till ett generellt uppvaknande vad gäller förståel- sen av omfattningen på samhällets etnifierade ojämlikhet. Det förefaller dock vara nära kopplat till en rädsla för de sociala konse- 2TP PT (2002); de los , et.al. (de los , et.al, 2002); (, 2005); de los (de los , 2005); Boréus (Boréus, 2006); de los (de los , 2006b); de los (de los , 2006a); (, 2006); Sawyer & Kamali (Sawyer & Kamali, 2006); Soininen & Etzler (Soininen & Etzler, 2006). 3TP PT Begreppet situerad kunskap (1988) lyfter fram betydelsen av människors och gruppers sociala sammanhang och de maktrelationer som finns för kunskapsproduktion. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll kvenser som kan tänkas följa på den sociala exkludering av perso- ner med utländsk bakgrund vilket kopplats till boendesegregation och en mycket hög arbetslöshet, ofta benämnt social exkludering. Det är därför viktigt, i förhållande till samhällspolitiska strategier för att minska den etnifierade ojämlikheten, att uppmärksamma att dagens etnifierade ojämlikhet inte är ny. Det nya är snarare de för- ändrade formerna för ojämlikheten och en rädsla för vad dagens former kan få för sociala konsekvenser i en nära framtid.TPF4FPT Det är alltid metodologiskt svårt att beskriva svunna epoker då det i hög grad blir en beskrivning utifrån den verklighet som man befinner sig i. Det är dock enkelt att fastslå en symbolisk vattende- lare mellan två olika former av etnifierade arbetsmarknadsregimer. Det tidiga 1990-talets ekonomiska kris markerar på ett tydligt sätt gränsen mellan en arbetsmarknadsregim kännetecknad av full sys- selsättning och en ny arbetsmarknadsregim kännetecknad av hög arbetslöshet. Den etnifierade övergången till den nya arbetsmark- nadsregimen var synlig men det var först med 1990-talets närmast explosionsliknande ökning av arbetslöshet som det stora genomslaget i samhällsdebatten kom. Mot bakgrund av de dramatiska förändringarna som känneteck- nade arbetsmarknaden är det inte speciellt märkvär- digt att arbetsmarknaden närmast fått ett nostalgiskt skimmer. Det var en period som kännetecknades av att personer med utländsk bakgrund fick jobb. Arbetskraftsefter- frågan som var kopplat till expansion inom industrin såväl som i den offentliga sektorn innebar inte enbart en systematisk arbets- kraftsimport utan även en kraftig sysselsättningsökning av kvinnor med svensk bakgrund. I en tidig feministisk analys av arbetsmark- naden med den symboliska titeln i manssamhället lyfter (1979) fram det faktum att arbetsmarknadens centrala parter kom att söka en konsensus kring hur arbetskrafts- efterfrågan skulle kunna mättas. I efterhand är det tydligt att kvin- nor med svensk bakgrund kom att i hög grad stå för arbetskrafts- utbudet vad gällde den framväxande offentliga sektorn på kommu- nal och landstingskommunal nivå och importerad arbetskraft, män såväl som kvinnor, kom att i huvudsak sysselsättas inom en expan- 4TP PT Bilder från brinnande städer i , där bostadssegregation och arbetslöshet blandats ihop med olika former för rasism, kan inte ha undgått många politiker. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll derande industri.TPF5FPT Mot bakgrund av de kulturaliserade föreställ- ningar som är starkt förankrade över invandrade kvin- nors problem att arbeta på en modern arbetsmarknad är det värt att uppmärksamma deras historia från 1960- och . Fram till slutet av 1970- och hade invandrade kvinnor (jämfört med svenska) en (betydligt) högre sysselsätt- ningsgrad, arbetade fler antal timmar och var i högre grad anställda i atypiska branscher med en låg andel kvinnligt sysselsatta så som i industrin (Knocke, 1986; Leiniö, 1988; de los , 1998). Full sysselsättning och det nödvändiga behovet av att tillfredställa en arbetskraftsefterfråga för ekonomisk tillväxt innebär att en tillba- kablick på den här tidsperioden blir till en positiv bild över en arbetsmarknad som inte exkluderade personer med utländsk bak- grund. Det är dock enbart en del av beskrivningen av den period som kommit att kallas arbetskraftsinvandringens period. En mer kom- plett beskrivning av den här perioden tar sin utgångspunkt i en ekonomisk konjunktur som länge uppfattades som varande i stän- dig expansion, ett överordnat politiskt mål av full sysselsättning och en välfärdsexpansiv politik som byggde ut offentlig tjänstepro- duktion. Den här perioden, vilket gällde flera länder i Nordvästeu- ropa, kännetecknades således av en stark arbetskraftsefterfråga som inte kunde mättas med traditionellt arbetskraftutbud. Med ny arbetskraft som hämtades från det obetalda hemarbetet respektive som arbetskraftsimport från ekonomiska periferier följde också nya och allt tydligare mönster för segmentering inom arbets- livet. Det är nu grunderna för den moderna könssegregerade arbetsmarknaden institutionaliseras och det är en period då invandrade kvinnor och män tar över de minst eftertraktade jobben inom den privata sektorn, först och främst industri men även inom servicebranschen. Initialt upprätthölls även den etnifie- rade segmenteringen genom begränsningar för invandrade att fritt röra sig på arbetsmarknaden, vilket studerat med hjälp av begreppet ofritt arbete (, 2005). Det rörde sig alltså om en tydlig och även offentligt organiserad segmentering där invand- rad arbetskraft gjordes till en reservarmé för arbetskraftsefterfrågan inom det privata näringslivet. Men – och det utgör den centrala kontrasten till senare tid av hög arbetslöshet och låg sysselsättning 5TP PT Det bör dock noteras att tidigare kvinnlig invandring, vilket dominerade , i stor utsträckning kom att fylla luckor inom jordbruk och hushållsnära tjänster (, 1995; de los , 1998). På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll – den etnifierade segmenteringen sker i ett sammanhang av full sys- selsättning inom lönearbetets ram. , mot bak- grund av en oro för ett annalkande arbetskraftsöverskott och där- med risk för arbetslöshet stoppas arbetskraftsinvandringen. Där- igenom ändras formerna för invandring och bör- jan har invandring i huvudsak endast skett genom flykting- och anhörighetsbedömningar. De jobb som de andra tilldelades kän- netecknades av dåliga arbetsvillkor (hälsomässigt såväl som löne- mässigt) med en utsatthet för internationell konkurrens. slår effekterna av den här etnifierade segmente- ringen igenom genom att rationaliseringar inom industrin som drabbar de invandrade i betydligt högre grad än de med svensk bakgrund, och vi ser en överrepresentation, speciellt av invandrade kvinnor, som är sjukskrivna och förtidspensionerade. ökar kunskapen om en etnifierad arbetsmark- nad genom två samverkande processer. Å ena sidan en utslagning av invandrade från arbetsmarknaden genom dels hälsorelaterade effekter, dels genom en strukturomvandling som drabbar jobb som i högre grad innehas av personer med utländsk bakgrund. Å andra sidan blir det allt svårare för personer med utländsk bakgrund att överhuvudtaget komma in på arbetsmarknaden, en utveckling som dramatiskt accentueras i och med den depressionsliknande krisen . Huvudströmmen av forskningen som studerar dessa förändringar söker förklaringar först och främst i brister hos de invandrade. Det gäller först och främst brister i humankapital som enligt dessa forskare accentueras av en modernisering av när- ingslivet som personer med utländsk bakgrund inte anses kunna anpassas till. Teoretiska brister och empiriska problem som upp- märksammats i dessa förklaringsperspektiv innebär ingen grund- läggande förändring utan huvudfåran söker vidareutveckla ett bristperspektiv som får sin mer extrema form i lanseringen av begreppen Sverigespecifikt humankapital och kulturavstånd.TPF6FPT Antologins bidrag kan på många sätt ses som en kritik av dessa studier utifrån flera olika utgångspunkter. Även om arbetsmarknaden kännetecknas av kraftigt ökande sysselsättning och minskande arbetslöshet för personer med utländsk bakgrund har perioden fram till nu kännetecknats av hög arbetslöshet 6TP PT Se t.ex. (, 1995; , 1997; Broomé & , 1998). För en systematisk kritik av detta perspektiv se (, 2001). På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll och en arbetsmarknad som exkluderat personer med utländsk bak- grund från sysselsättning (, 2002). Istället har arbetsmarknadspolitiska åtgärder i varierande former och social- tjänsten med dess försörjningsstöd, båda med allt starkare discipli- nerande inslag, kommit att bli en vardag för betydande antal perso- ner med utländsk bakgrund. bör det även noteras att för de personer med utländsk bakgrund som lyckats få tillgång till lönearbete har näringslivsstrukturens förändringar och arbetsgivar- nas styrkeposition fått stora effekter på anställningsformerna. Ett exempel som ofta lyfts fram är ökningen av de s.k. atypiska anställ- ningsformerna, vilket står för minskad permanens i betydelsen av tidsbegränsade anställningar, men även deltidsarbeten i olika for- mer.TPF7FPT Anställningar som i segmenteringsanalyser ofta brukar hän- föras till den sekundära arbetsmarknaden. Rekryteringspraktiker och etnifierade arbetsmarknadsutfall Det råder en stor enighet om att arbetsmarknaden producerar skilda utfall för skilda arbetssökande. Skillnaderna kan specificeras på många olika sätt men arbete respektive arbetslöshet är kanske det mest använda uttrycket – ett uttryck som kan förstås med begrepps- paret inkludering – exkludering. Vid närmare granskning framstår det inte som slumpmässigt vilka människor som blir inkluderade respektive exkluderade. Det finns en mängd statistik och djupare empiriska studier som visar att personer med utländsk bakgrund i betydligt högre grad än personer med svensk bakgrund är arbetslösa. Ett annat utfall som forskningen också är överens om är att det finns tydliga skillnader vilka typer av jobb människor får. Här finns det dock inga entydiga former för att uttrycka skillnaderna. Några som ofta används är socioekonomisk indelning, löner, arbetsvillkor, i vil- ken grad man har arbetsuppgifter för vilket man är kvalificerade, form för anställning och grad av autonomi i arbetet. Skillnader som sammantagna kan fångas med begreppsparet över- och underord- ning. I samtliga av de uppräknade skillnaderna är situationen för per- soner med utländsk bakgrund generellt sämre än för dem med svensk bakgrund. Forskningen är därmed i huvudsak enig om att arbetsmarknaden producerar ett utfall för personer med utländsk 7TP PT Begreppet atypiska anställningar har rättmätigt kritiserats som ett patriarkalt begrepp, då det osynliggör att det varit en central form för anställning för speciellt kvinnor. Det är således frågan om atypiska anställningar för män (, 1993; Gonäs & Spånt, 1997). På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll bakgrund som kan beskrivas som i högre grad exkluderade och underordnade jämfört med personer med svensk bakgrund. När det gäller att förklara de här ovan beskrivna skillnaderna är forskningen långt ifrån överens.