sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — I fall då andra länders fiberkostnader är lägre, som exempelvis i , är det, trots hög produktivitet och effektiva sågverk, mycket svårt för svenska sågverk att kompensera för denna nackdel. 6.4.4 Råvarupriset som konkurrensfaktor Som framgått av föregående avsnitt är fiber den största enskilda kostnadsposten för produktion av skogsindustriprodukter. I vissa fall utgör fiberkostnaden dessutom större delen av den totala produktionskostnaden.18 Förändringar av råvarukostnaderna kan således ha betydande konsekvenser för industrins konkurrensförmåga. 17 har produktionen i ökat med och exporten har ökat från 1 till 5 miljoner m³. 18 För pappers- och massaindustrin svarar fiberkostnaden för . För sågade trävaror uppgår denna andel till . SOU 2006:81 Virkesförsörjning 77 Figur 6.1 Genomsnittspris levererad barrmassaved, tredje kvartalet 2005 Källa: . Sjunkande skogsbrukskostnader motverkar ökat virkespris konstaterar att i reala termer har priset på svenskt virke fallit. Från toppnivåer på cirka runt /m³fub är massavedspriset nu halverat.19 Prisutvecklingen på virke är i huvudsak ett resultat av att skogsbrukskostnaderna20 har kunnat hållas nere. visar att dessa kostnader i reala termer har sjunkit med det . Kostnaden för drivning, som utgör av den totala kostnaden, har sjunkit med lika mycket . Kostnadsminskningen förklaras i första hand av den kraftiga produktivitetsökningen i skogsbruket . Denna går i sin tur att hänföra till skogsbrukets mekanisering. Inte minst viktig har introduktionen av engreppsskördaren varit. Produktivitetshöjningarna i skogsbruket har bidragit till att skogsägarnas rånetto hållit sig stabilt eller till och med ökat, trots sjunkande leveranspriser till industrin. 19 Uttryckt priser. 20 Innefattar kostnader för drivning, skogsvård, vägbyggnation och underhåll samt för administration av dessa åtgärder (avverkning och uttransport till bilväg). 0 20 40 60 80 100 120 140 160 USD/ton Virkesförsörjning SOU 2006:81 78 Ökade virkespriser? konstaterar i sin rapport att har bruttoavverkningen i svensk skog ökat med . Vissa beräkningar visar dock att ökningen av avverkning skulle behöva ligga en bra bit under denna andel för att uttaget ska vara långsiktigt uthålligt. Slutsatsen var att om utvecklingen fortsätter som , skulle det finnas en virkesbrist eller ett underskott i den s.k. virkesbalansen på mellan 15 och 20 miljoner m³fub som skulle driva upp priserna.21 6.4.5 Andra kostnadsökningar Prisutvecklingen på många insatsvaror för produktion av massa och papper har, enligt , varit relativt fördelaktig för industrin . tycks dock priserna ha ökat snabbare . Dyrare transporter refererar en studie av Skogforsk där man har undersökt kostnaderna att transportera massaved och sågtimmer från skogsbilväg till industri. uppvisar båda dessa kostnader en ökande tendens. En av anledningarna till detta är ett ökat pris på drivmedel. En större andel av svenska bruk och sågverk har dessutom gått över till att endast använda sig av ett (1) trädslag, vilket i sin tur gör att transportavstånden ökar. Enligt bedömning verkar det troligt att både drivmedelspriser och transportavstånd till industri kommer att fortsätta att öka. Bakom ökade drivmedelspriser ligger bl.a. en höjning av oljepriset . En eventuell kilometerbeskattning för lastbilar riskerar, enligt , att slå hårt mot virkestransportkostnaderna. 21 Någon brist uppstår egentligen inte då utbud och efterfrågan balanseras genom prisjusteringar. SOU 2006:81 Virkesförsörjning 79 Elintensiv industri Delar av skogsindustrin är mycket elintensiv och därmed känslig för elprisernas utveckling. hänvisar till som anger att elpriset till den svenska industrin har sjunkit i reala termer . Därefter har priset dock stigit kraftigt. 22 Energiprisernas betydelse för skogsindustrins konkurrenskraft måste, enligt , relateras till utvecklingen i andra pappersproducerande länder. har historiskt sett haft lägre energipriser än många andra länder i . En allt mer sammanlänkad elmarknad innebär dock att det sker en utjämning av priserna i hela vilket bedöms vara till nackdel för svensk industri. Kemikaliekostnadernas utveckling osäker För kemikalier ser inte samma tendens till ökade priser som för andra insatsvaror. Många kemikalier kräver emellertid energi för sin produktion eller utvinning och det är, enligt konsultrapporten, därför rimligt att kostnaderna för att producera dessa kemikalier och mineraler i någon mån ökar i takt med ökade energipriser. 6.4.6 Sjunkande priser på skogsindustriella produkter Priserna för de flesta skogsindustriprodukterna sjunker i reala termer med mellan och . Detta är, enligt , en följd av att ny, mer kostnadseffektiv produktionskapacitet tillförs, som produkterna i de flesta fall fortfarande kan betraktas som bulkvaror. För dessa varor är priset avgörande i en marknadssituation snarare än unika egenskaper hos produkten. 22 noterar dock att pappersindustrins större aktörer har möjlighet till långa kontrakt på energi och de prishöjningar som sker inte behöver påverka dem i det korta tidsperspektivet. Virkesförsörjning SOU 2006:81 80 6.4.7 Kniptång och onda spiraler Sjunkande priser på slutprodukterna och stigande pris på insatsvaror, däribland virkesråvara, innebär att skogsindustrin hamnar i det som liknar vid en kniptång mellan ökade priser på insatsvaror och sjunkande priser på egna produkter. För att bibehålla konkurrenskraften krävs det, enligt , därför produktivitetsförbättringar i både industrin och skogsbruket som uppväger den sammanlagda effekten av prisminskningen på slutprodukter och prisökningen på insatsvaror. målar upp ett scenario där kostnaderna för ett företag ökar mer än andra företags och produktivitetsökningarna inte håller samma takt som andras. Om dessutom investeringarna för att sänka kostnader och förbättra kvalitet uteblir är företaget – eller industrin – på väg mot tappad konkurrenskraft och även utslagning. I konsultrapporten beskrivs hur en sådan utveckling i östra har lett till att stora produktionsvolymer har lagts ned, däribland tidningspappersproduktion. Detta motsvarar av totala produktion av tidningspapper . framhåller dock att det ännu saknas klara tecken på att investeringarna i den svenska skogsindustrin har minskat . För sågverk och övrig trämekanisk industri har investeringarna länge legat runt . För pappers- och massaindustrin har investeringsnivåerna fluktuerat kraftigt, starkt kopplat till lönsamheten i industrin. har visserligen investeringstrenden varit uppåtgående, men pekar på att flera stora aktörer ser över sin produktionsstruktur i Norden.23 poängterar att de investeringar som är av intresse i dessa sammanhang inte nödvändigtvis är de som ökar produktionsvolymen . Snarare handlar det om sådana som förbättrar kvalitet, kostnadsposition och därmed även konkurrenskraften. Saknas intresse för att modernisera och utveckla skogsnäringen, både i skogsbruket och i industrin riskerar , enligt , i värsta fall att följa samma väg som östra , dvs. in i en ond 23 konstaterar att har uttalat att man inte har för avsikt att investera i ny kapacitet i , efter företagets stora investering i (). Bolaget har också sålt en del kapacitet (bl.a. finpappersbruket i ) och påbörjat leveranser av pappersmassa till nordiska bruk () från sitt nya massabruk Veracel i . meddelade att man har planer på att lägga ned massafabriken i utanför och flytta verksamheten utomlands. Även andra nordiska bolag, bl.a. UPM och , ser över sin produktionsstruktur i och har börjat lägga ned bruk och sågverk. SOU 2006:81 Virkesförsörjning 81 spiral av ökande kostnader, försämrad konkurrenskraft, minskad investeringsvilja, osv. 6.5 Virkesförsörjningen och industrins framtid För att undvika att hamna i de onda spiraler som har beskrivits ovan finns mängder av åtgärder som skogsindustriföretagen kan vidta. Koncentration, renodling, förädling, horisontell samverkan, vertikal integration, förbättrad produktivitet, produkt- och systemutveckling, förstärkt FoU, bättre kund- och marknadsanpassning är alla exempel på sådana åtgärder. I detta betänkande fokuseras emellertid på råvarusidan, dvs. det som händer i skogsbruket, och vilken roll skogspolitiken bör spela i det sammanhanget. I den återstående delen av detta kapitel kommer skogsbrukets roll som producent av råvara till den svenska skogsindustrin därför att belysas närmare. 6.5.1 Skogspolitiken och skogsindustrins råvaruförsörjning När det gäller industrins råvaruförsörjning är det, enligt rapport, nödvändigt att skogspolitiken mer aktivt än arbetar med följande tre områden: Öka möjligheterna till uttag av fiber ur den svenska skogen, både genom att bättre utnyttja dagens fiberpotential och genom att öka skogens tillväxttakt. Möjligheterna att förändra arealstrukturen för att tillåta större arealer med industriellt tillgänglig fiber bör också undersökas. Verka för en ökad produktivitet i kedjan skog-industri. Viktiga åtgärdsområden är förbättrad produktivitet inom drivning samt att virkeslogistikens produktivitet kan förbättras. Verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla industriella användare av skogsbruket. Detta gäller både de nuvarande stora industriella användningsområdena (massa-, pappers- och sågverksindustri) och framtida användare, speciellt den nu framväxande biobränsleindustrin. Virkesförsörjning SOU 2006:81 82 6.5.2 Produktivitetsutvecklingen och skogsbrukskostnaderna Produktiviteten i skogsbruket har tiofaldigats . Företrädesvis har detta varit en konsekvens av en betydande skogsteknisk utveckling. har emellertid utvecklingen avstannat. pekar i sin rapport på att ett flertal faktorer väntas påverka skogsbrukskostnaderna negativt framöver: Det väntas inga tydliga nya tekniksprång som kan ta över efter den produktivitetsrevolution som engreppsskördaren innebar. Visserligen sker en ständig teknikutveckling men den genomförs ofta av små företag som inte har ekonomiska resurser att testa och marknadsföra sina produkter. I takt med att de större skogsteknikföretagen blivit än mer internationella har deras intresse av att utveckla produkter för den typ av skogsbruk som bedrivs i (kortvirkesmetoden) minskat. En gradvis försämrad skogsvård med sämre röjning leder till minskande genomsnittsdiametrar på träden och därmed lägre effektivitet och högre kostnader för förstagallringar. Krav på en ökande naturvårdshänsyn leder till begränsningar i avverkningsmaskinernas utnyttjande. 6.5.3 Virkesbalansens utveckling Begreppet virkesbalans syftar på skillnaden mellan långsiktig avverkningsnivå och industrins efterfrågan på virke. Ur ett industriellt virkesbalansperspektiv kan den svenska skogen därmed ses som ett råvarulager. Detta lager består av ungefär tre miljarder m3sk och det tillväxer med drygt 100 miljoner m3sk/år. Av denna tillväxt avverkas mellan 70 och 90 miljoner m3sk/år. Då avverkningen har varit lägre än tillväxten så har det skett en viss uppbyggnad av virkesförrådet. Utvecklingen illustreras i figurerna 6.2 och 6.3. SOU 2006:81 Virkesförsörjning 83 Figur 6.2 utveckling 19542002 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006. Figur 6.3 Avverkning och tillväxt 19702000 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006. 0 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 1954 1957 1960 1963 1966 1969 1972 1975 1978 1981 1984 1987 1990 1993 1996 1999 2002 År 1000m 3 sk 0 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 1954 1957 1960 1963 1966 1969 1972 1975 1978 1981 1984 1987 1990 1993 1996 1999 2002 År 1000m 3 sk 0 20 40 60 80 100 120 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 År miljoner m 3 sk Avverkning Årlig tillväxt 0 20 40 60 80 100 120 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 År miljoner m 3 sk Avverkning Årlig tillväxt Virkesförsörjning SOU 2006:81 84 Den svenska skogspolitiken syftar bl.a. till att upprätthålla en långsiktigt hållbar produktion av virkesråvara och skogsindustrins behov av virke har länge varit en viktig faktor vid utformningen av skogspolitiken. De politiska åtgärderna i detta avseende var mest påtagliga då bl.a. lagstiftade om avverkningsskyldighet.24 präglas skogspolitiken emellertid av att i större utsträckning än tidigare tillgodose fler intressen än virkesproduktion. Vad som är en långsiktigt hållbar produktion eller avverkningsnivå råder det emellertid olika uppfattningar om. Klart är dock att delar av det svenska skogskapitalets tillväxt är oåtkomligt för skogsindustriella ändamål. Skogar skyddas på olika sätt eller är ekonomiskt oförsvarbara att avverka. Delar av tillväxten avgår dessutom naturligt, dvs. Därutöver hämmas tillväxten bl.a. av skador som åsamkas av klövvilt, stormar, svampar m.m. Frågan är då om tillväxten, och därmed i viss mån även avverkningspotentialen, är tillräcklig för att möta den svenska skogsindustrins efterfrågan ? Eller annorlunda uttryckt; kommer det att finnas så pass mycket virke att virkespriserna hamnar på en sådan nivå att skogsindustrin kan vidmakthålla sin konkurrenskraft som det är möjligt att bedriva ett ekonomiskt långsiktigt hållbart skogsbruk inom ramen för nuvarande skogspolitik? 6.5.4 bedömning av den långsiktiga avverkningsnivån I den utvärdering av skogspolitiken som gjorde (2001) slogs det fast att om skogsägarna agerar som är avverkningsmöjligheterna avsevärt större än dagens. I det scenario man betecknade 90-talets skogsbruk bedömdes den potentiella bruttoavverkningen vara cirka 81 miljoner m³sk/år . skattades den till i genomsnitt 92 miljoner m³sk/år. noterade att i jämförelse med en avverkning på cirka 70 miljoner m³sk kan detta tyckas vara betryggande för virkesförsörjningen. 24 , och , , Skogspolitisk historia, 8A, 2001. SOU 2006:81 Virkesförsörjning 85 presenterade en uppdaterad virkesbalansberäkning. I denna analys vägdes industrins och energisektorns behov, utrikeshandel och konsekvenser av miljömålen mot den svenska skogens utveckling enligt konsekvensanalysen SKA03. Som grund för beräkningarna konstaterades bl.a. att det rådde ett nytt läge på virkesmarknaden. Skogsindustrins virkesanvändning hade ökat liksom efterfrågan på trädbränsle. hade virkesimporten och tillgången på returfiber minskat. Vidare konstaterade att den hållbara avverkningsnivån hade sjunkit som en följd av att nya naturvårdsavsättningar hade minskat den areal som var tillgänglig för avverkning. Sammantaget var bedömning att den svenska råvaran inte skulle räcka för skogsindustrins expansion. Risk för virkesbrist? konstaterade också att risken för virkesbrist var störst i norra medan det fortfarande fanns marginaler mellan uttag och tillväxt i . Detta överskott bestod emellertid till stor del av löv- och tallvirke, vilka inte efterfrågas i första hand. Myndigheten såg även en risk för brist på granvirke i hela landet.25 Enligt var orsakerna till risken för en negativ virkesbalans, förutom den ökade efterfrågan på virke och den ökande skogsavverkningen, att importen, främst från och hade minskat. Det ansågs inte heller finnas möjlighet att samla in mer returfiber. Därtill ansåg att beslutade mål om miljöavsättningar bör ligga fast. Sammantaget ansåg därför att en ökad avverkning krävde en intensifierad skogsproduktion. hade för avsikt att genomföra nya nationella virkesbalansberäkningar . Dessa fick dock skjutas på grund av konsekvenserna av stormen och det arbete som uppföljningen av stormen innebar för myndigheten. Enligt uppgift från analysenhet är de preliminära planerna att till göra nya virkesbalansberäkningar. Förhoppningen är också att inleda arbete med s.k. skogliga konsekvensanalyser. Detta arbete beräknas bli klart . 25 Märk att beräkningarna gjordes innan stormen . Virkesförsörjning SOU 2006:81 86 6.5.5 Virkesimportens roll Dagens öppna marknader och utvecklad logistik gör dock att virkesbalansfrågorna blir gemensamma för många länder. Virke är en global handelsvara och begreppet svensk virkesbalans är därmed i någon mån oegentligt. Inte minst importen av virke från området runt spelar en viktig roll i den svenska virkesbalansen. bidrog virkesimporten till att underlätta industrins virkesförsörjning.26 Figur 6.4 Import av rundvirke och flis 19802004 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006. skogsindustri importerar cirka 12 miljoner m³fub vilket motsvarar av det totala fiberbehovet.27 Flera faktorer har dock bidragit till att importmöjligheterna har minskat. Bland dessa märks bl.a. att 26 , utvärdering av skogspolitiken, Meddelande 1 2002. 0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12 000 14 000 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 2004 År Kubikmeter (fub) Rundvirke Flis och dylikt SOU 2006:81 Virkesförsörjning 87 den lokala efterfrågan i exportländerna ökar, avverkningsnivåerna i är nära den årliga tillväxten och spotvolymerna i minskar. Trots det ökande behovet av fiber har därför importen hållit sig i stort sett , och från till och med minskat. Detta kan jämföras med då importen ökade med i snitt . Importen till har hitintills främst skett från både i form av barr- och lövved. Nyttjandet av den betydande virkespotential som finns i och begränsas bl.a. av dåligt utvecklade transportsystem. Höga och stigande priser för det ryska rundvirket begränsar också handeln. En annan faktor som påverkar virkeshandeln med stater från det är att acceptansen för rundvirkesexport i allmänhet är låg i dessa länder. Grundinställningen är att utnyttja råmaterialet till fullo och att endast exportera produkter med högsta möjliga arbetskraftsinnehåll.28 Handeln med virkesråvara i innebär dock inte enbart att skogsnationer som och importerar virke från och . Betydande kapital har investerats i skogsindustriella anläggningar i flera av länderna kring . Ökad kapacitet i länderna kring gör att konkurrensen om den baltiska råvaran ökar. sammantagna bedömning är dock att import från närområde inte är en lösning att hoppas på för att dämpa en prisökning på fiber till de svenska skogsindustriföretagen. 6.5.6 Bioenergianvändningen och virkesbalansen I detta betänkandes nästa kapitel beskrivs bioenergiproducenternas tilltagande efterfrågan på biomassa från skogen. Ännu har dessa anspråk inte haft någon större inverkan på virkesbalansen då denna efterfrågan i huvudsak har kunnat tillgodoses med andra sortiment än de som skogsindustrin efterfrågar (företrädesvis avverkningsrester). Lokalt finns dock tecken på att fjärrvärmeverk har börjat konkurrera om massaved. kan således efterfrågan från bioenergisektorn leda till ett utbudsunderskott i virkesbalansen. är det också viktigt att komma ihåg att Skogsindustrin är 28 on , Newsletter 1/2004 (). Virkesförsörjning SOU 2006:81 88 en stor producent av bioenergi och att det finns ytterligare potential för industrin att utveckla detta område. 6.5.7 Stormen och industrins virkesförsörjning Huvuddelen av de ovan refererade bedömningarna av virkesbalansens utveckling etc. gjordes då drabbades av stormen . Totalt fällde cirka 70 miljoner m³sk vilket motsvarar av virkesvolymen i och av arealen. kommer cirka 45 miljoner m³sk att avverkas i som tillväxten i området blir cirka 110 miljoner m³sk. Stormens påverkan på virkesförrådet kommer därmed att vara borta efter ungefär och tillväxten sänks bara obetydligt. Avverkningsmöjligheterna minskar sannolikt med max 1 miljon m³sk/år . I ett nationellt perspektiv kan det konstateras att den möjliga avverkningen de kommande tjugo åren minskar med . I blir minskningen dock . I vissa kommuner (exempelvis den hårt drabbade ) kan minskningen uppgå till så mycket som 20 %.29 Trots de begränsade effekterna på virkesbalansen nationellt påverkas råvarupriserna av det plötsliga ökade utbudet av virke och därmed även förutsättningarna för både vidareförädlingsindustrin och skogsbruket.30 Lägre råvarupriser vägs dock delvis upp av högre lagrings- och transportkostnader. På väntas en långsiktig regional bristsituation uppkomma. Timmerpriserna förväntas då stiga rejält, vilket främst drabbar de betalningssvagaste i nästa led, dvs. de små sågverken. Utslagning av små sågverk i regionen kan bli konsekvensen. Även snickerier kan drabbas. Pappersproducenterna förväntas klara sig bättre eftersom de delvis kan förlita sig på returfiber. Regionalt kan det finnas pappers- och massabruk som drabbas av neddragningar på grund av svårigheter med råvaruförsörjningen. 29 , , , anförande vid Virkesforum 2005. 30 , , professor i skogsnäringens marknadsvetenskap, Betraktelse över stormfällningens konsekvenser, . SOU 2006:81 Virkesförsörjning 89 6.6 Returfiberns roll31 Andelen returfiberbaserad produktion av papper och kartong i är förhållandevis låg mätt med internationella mått. Konsumtionen av returfiber i ökar dock. Sedan cirka 1990 ökar konsumtionen snabbare är insamlingen vilket medför att även importen av returfiber till har ökat. Även priserna på returfiber har ökat . Detta är delvis drivet av stor efterfrågan i och att marginalkostnaden för insamling ökar. En ökad tillgång på returfiber i bland annat , och kan göra att prisökningarna begränsas. Sammantaget kan denna utveckling vara till fördel för med dess höga andel färskfiberbaserad produktion. När priserna på returfiber ökar, stiger även priserna på returfiberbaserad pappersproduktion. Detta ger även utrymme för tillverkare av färskfiberbaserade papper att höja priserna. En viktig fråga i det här sammanhanget är om återvunnet papper bör få brännas i energisyfte, vilket är något som EU utreder. Tillåts förbränning försvårar detta för tillverkare av returfiberbaserat papper. 6.7 Åtgärder för att förstärka virkesbalansen Skogspolitiken var i mångt och mycket inriktad mot att säkerställa industrins virkesförsörjning . Skogspolitiska beslut med denna inriktning innefattade bl.a. avverkningsskyldighet, röjningsplikt, obligatoriska skogsbruksplaner, hushållningsbestämmelser m.m. Skogspolitikens starkare inriktning på miljöfrågor i kombination med en mindre uttalad oro för framtida virkesförsörjningsproblem har bidragit till att diskussionen om möjligheterna att öka virkesproduktionen i den svenska skogen har varit relativt återhållsam. 31 Bygger på uppgifter från . Virkesförsörjning SOU 2006:81 90 6.7.1 Ökad virkesproduktion Debatten kring produktionsfrågorna har fått förnyad intensitet . Detta beror inte minst på den ovan beskrivna tilltagande konkurrensen om råvaran och den svenska skogsindustrins utmaningar på den globala arenan. I anslutning till att presenterade de senaste nationsomfattande virkesbalansberäkningarna utvecklades en debatt mellan och representanter från Skogsindustrierna om huruvida den svenska skogen räcker för industrins behov. menade, i motsats till Skogsindustrierna, att dåvarande avverkningstakt innebär att taket för en hållbar avverkning i den svenska skogen håller på att nås. Som en del i Skogsindustriernas argumentation framhölls möjligheten att intensifiera skogsproduktionen och därigenom förstärka den svenska virkesbalansen.32 I regeringsförklaringen bjöd statsministern in till branschsamtal inom ett antal näringslivsektorer. En av dessa var skogs- och träindustrin. presenterades sedan strategiprogrammet Skogs- och träindustrin – en del av det innovativa . Ett område som berördes under dessa samtal var industrins råvaruförsörjning. Denna fråga bedömdes vara en nyckelfråga för den framtida utvecklingen av skogs- och träindustrin och det ansågs därför vara strategiskt viktigt med åtgärder för ökad skogstillväxt.33 Även den av statsministern ledda Kommissionen mot oljeberoende har lyft fram behovet av ökad virkesproduktion.34 menar i sin rapport att när det gäller skogsindustrins konkurrenskraft är det viktigt att skogspolitiken verkar för att öka möjligheterna till fiberuttag ur den svenska skogen, både genom att bättre utnyttja dagens fiberpotential och genom att öka skogens tillväxttakt. Möjligheterna att förändra arealstrukturen för att tillåta större arealer med industriellt tillgänglig fiber bör också undersökas. Frågan om hur en ökad virkesproduktion skulle kunna uppnås behandlas närmare i detta betänkandes kapitel 8. 32 Skogsindustrierna, Skogen räcker– beskrivning av möjligheterna till ökad avverkning i , .