sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — skall av de naturliga föryngringarna vara lokaliserade till ståndorter med lämpliga förutsättningar, ha tillräckligt många fröträd och få erforderlig markbehandling. är arealen som bedöms ha akut röjningsbehov mindre än 700 000 ha. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 48 4. Skog/viltbalansen. Andelen svårt älgskadad plant- och ungskog av tall är lägre eller i nivå med den situation som gällde . Trädbildning av asp, rönn och sälg kan ske där arterna har naturgivna förutsättningar för trädbildning. Rik skogsmiljö 1. Långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark. Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . De kända nyckelbiotoperna ska bevaras och prioriteras inom denna ram.12 2. skall mängden hård död ved öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad. Målet överensstämmer med en del av delmål 2 i Levande skogar. Gammal skog, äldre lövrik skog och föryngringar med lövskog. ska arealen äldre lövrik skog öka med , arealen gammal skog öka med och arealen mark föryngrad med lövskog öka. Målet utgör en del av delmål 2 i Levande skogar. Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. t.o.m. ska a) arealandelen föryngringsavverkningar med undermålig hänsyn halveras jämfört med perioden –2001, b) hänsynen på av arealen föryngringsavverkningar uppfylla rådgivningsnivå och c) för miljöfunktionerna Hänsynskrävande biotoper, Skyddszoner och Skador på mark och vatten arealandelen föryngringsavverkningar med obetydlig hänsyn halveras jämfört med perioden –2001. och vatten i balans. är den areal som erhåller aska minst lika stor som den areal där avverkningsrester (grot) skördas vid föryngringsavverkning. Skogsbilvägar över våtmarker. ska inte skogsbilvägar byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarker påverkas negativt på annat 12 Den första delen av målet är identisk med delmål 1 inom Levande skogar. SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 49 sätt. Målet är identiskt med delmål 3 i miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Mångbruk och sociala värden 1. Skogsbruk rennäring: Inom de samebyar där det finns en beteslandsindelning ska skogsbruket i sin planering särskilt beakta dessa vid skogsbruksåtgärder. ska markbehandling som behövs för att trygga återväxten av skog inom renskötselområdet ske med minsta möjliga påverkan på marker av lavtyp, lavrik typ och torra ristyper med inslag av lav. Fornlämningar och värdefulla kulturlämningar. Skogsmarken skall brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . Målet är identiskt med delmål 3 i Levande skogar. Rekreationsanpassat brukande av tätortsnära skogar. har skogsvårdsstyrelserna tecknat samarbetsdokument av kommunerna rörande tätorter med minst 10 000 innevånare. Dokumentet uttrycker de gemensamma långsiktiga ambitionerna rörande nyttjandet av de tätortsnära skogarna för att bättre tillgodose människors behov av rekreation. har skogssektorn genomfört ett rikstäckande utbildningsprogram om särskild hänsyn till skogens sociala värden i tätortsnära skogar. Programmet riktas till skogsägare av tätortsnära skogar (enskilda, kommunala, statliga, skogsbolag) och till berörda tjänstemän och organisationsföreträdare. Ett utbildningsprogram skall finnas framtaget 2006. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 50 4.4.5 Svårigheter att formulera kortsiktiga mål Kortsiktiga mål kunde inte formuleras på följande tre områden:13 Möjlig avverkning Enligt målbilden ska skogsbruket ge en hög avverkningspotential och god tillgång på efterfrågade sortiment. är avverkningen ungefär lika stor som avverkningspotentialen. En framtida höjd virkesproduktion är ett viktigt mål, men några dramatiska möjligheter att öka produktionen ses inte som möjliga. Här rådde en stor enighet i sektorsrådet om att målet är viktigt. Enligt Skogsstyrelsen14 blev det dock svårt att formulera ett relevant, kortsiktigt mål för något som gäller så långsiktigt och som dessutom är så beroende av utvecklingen inom bl.a. föryngring, röjning, beståndsvård och markanvändning. Skötselkrävande biotoper För att vidmakthålla både biologiska och kulturella värden krävs åtgärder i många typer av skogar, såväl inom skyddade områden, frivilliga avsättningar av skog som i det övriga landskapet. Även här rådde det stor enighet om att målet var viktigt men underlag för att ställa upp ett konkret mål saknades. Kontinuitetsskogar Kunskaperna om kontinuitetsskogarnas historia, naturvärden, regionala förekomst och möjlig skötsel är, enligt , begränsad. Enligt var de bristande kunskaperna skälet till att mål inte kunde formuleras. 13 Texterna är sammandrag av de ursprungliga formuleringarna från skrift om sektorsmålen 20042010. 14 Muntlig information, , . SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 51 Regionalisering av sektorsmålen Regionaliseringen av sektorsmål inleddes egentligen eftersom flera av sektorsmålen är delmål av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Som en följd av omorganisation avstannade arbetet med regionaliseringen av sektorsmålen men beräknas återupptas när nya regionala sektorsråd finns på plats. 4.4.6 Sektorsmålen som ett nationellt skogsprogram? har låtit analysera sektorsmålen och den process som låg bakom deras tillkomst ur ett internationellt skogspolitiskt perspektiv.15 I rapporten dras slutsatsen att målformuleringsprocessen har uppfyllt principerna för ett s.k. nationellt skogsprogram väl. Processen har exempelvis aktivt involverat representanter för alla tyngre relevanta intressenter. Av analysen framgår det emellertid att de färdiga sektorsmålen inte kan sägas uppfylla kraven på att vara ett svenskt nationellt skogsprogram. Här är avsaknaden av åtgärder och vem eller vilka som ska ansvara för olika åtgärder faktorer som saknas. Otillräcklig koppling till vissa internationella indikatorer skiljer också de svenska sektorsmålen från kraven på ett nationellt skogsprogram. 4.4.7 Uppföljningar av sektorsmålen I utvärdering av skogspolitiken (2001), gjorde en uppföljning av då gällande sektorsmål. Denna prognos, som alltså gjordes innan sektorsmålens sluttidpunkt, visade sig stå sig ganska väl i jämförelse med en kompletterande uppföljning som gjorde på uppdrag i mars 2005.16 Den sammantagna bedömningen var i båda analyserna att vissa mål var väl uppfyllda medan andra mål var långt ifrån den eftersträvade nivån vid utgången av 2003. Huvuddelen av de kortsiktiga målen var s.k. effektmål, dvs. de var formulerade så att en önskvärd effekt specificeras. Många av målen var dock vagt 15 , Skogliga sektorsmål i ett internationellt sammanhang (Rapport 2006:16). 16 En mer detaljerad beskrivning av resultatet från dessa analyser av måluppfyllelsen återfinns i betänkandets kapitel 22 om skogsvårdslagstiftningen och måluppfyllelsen. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 52 kvantifierade, vilket gjort det svårt att ge ett enkelt svar på om målet var uppfyllt eller inte. I stället gjorde en bedömning av måluppfyllelsen och/eller förde ett resonemang kring vilka mål eller delar av mål som kan anses vara uppfyllda. De sektorsmål som beslutades av och som gäller fram har ännu bara varit föremål för begränsade uppföljningsinsatser. Enligt uppgift från är emellertid planen att göra en uppföljning och koppla tillbaka resultaten från denna till det nationella sektorsrådet. I rådet diskuteras sedan eventuella gemensamma åtgärder. Enligt baseras uppföljningen delvis på underlag som redan samlas in, men i vissa fall kan systemet behöva förbättras och utvecklas. Myndighetens analysenhet arbetar med dessa frågor. Frågor om mätinstrument för måluppfyllelsen behandlas också ytterligare i detta betänkandes kapitel 28. 4.5 Miljökvalitetsmålet Levande skogar överlämnade regeringen propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier till . En av huvudpunkterna i påföljande beslut var tidsbestämda och mätbara delmål för att kunna nå miljökvalitetsmålen inom en generation.17 Miljökvalitetsmålet Levande skogar innebär att Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. 4.5.1 Generationsmålet I ett generationsperspektiv innebär Levande skogar bl.a. följande: Skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga bevaras. Skogsekosystemets naturliga funktioner och processer upprätthålls. Naturlig föryngring används på för metoden lämpliga marker. Skogarnas naturliga hydrologi värnas. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3. SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 53 Brändernas påverkan på skogarna bibehålls. Skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vårdas så att värdena bevaras och förstärks. Skogar med hög grad av olikåldrighet och stor variation i trädslagssammansättning värnas. Kulturminnen och kulturmiljöer värnas. Skogens betydelse för naturupplevelser och friluftsliv tas till vara så att den bidrar till god folkhälsa. Hotade arter och naturtyper skyddas. Inhemska växt- och djurarter fortlever under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att livskraftiga populationer säkras. Främmande arter och genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden introduceras inte. 4.5.2 Fyra delmål Levande skogar delas upp i fyra delmål. Dessa är: 1. Långsiktigt skydd av skogsmark. Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark ska undantas från skogsproduktion . Förstärkt biologisk mångfald. Mängden död ved samt arealerna med äldre lövrik skog och gammal skog ska bevaras och förstärkas på följande sätt: a. mängden hård död ved ska öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad, b. arealen äldre lövrik skog ska öka med , c. arealen gammal skog ska öka med , d. arealen mark föryngrad med lövskog ska öka. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 54 3. Skydd för kulturmiljövärden. Skogsmarken ska brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . Åtgärdsprogram för hotade arter. ska åtgärdsprogram finnas och ha inletts för hotade arter som har behov av riktade åtgärder. 4.5.3 miljökvalitetsmålet Levande skogar? överlämnar en skriftlig rapport till regeringen om utvecklingen mot uppfyllelsen av miljömålen.18 Syftet är att identifiera de viktigaste drivkrafterna bakom miljöproblem, redovisa om vi närmar oss målen och i vilken takt. gör rådet en fördjupad utvärdering. Utvärderingen ingår som en del av underlaget till regeringens miljöproposition och för regeringens bedömning av om miljökvalitetsmål, delmål eller styrmedel behöver revideras. överlämnade den första fördjupade utvärderingen till regeringen.19 I utvärderingsrapporten gjorde bedömningen att fyra av miljömålen blir mycket svåra att nå inom en generation. Ett av dessa var Levande skogar.20 Utvärderingen byggde på ett underlag från där myndigheten hade gjort en bedömning av förutsättningarna att uppnå Levande skogars respektive delmål.21 Även i den senaste miljömålspropositionen konstaterades det att Levande skogar blir svårt att nå inom en generation även med en intensifiering av pågående arbete. Det som, enligt regeringen och , släpar efter är dels arbetet med att bilda naturreservat i syfte att skapa ett långsiktigt skydd för skogar med särskilt höga naturvärden, dels insatser för att öka kunskapen om och hänsynen till skogens kulturmiljövärden. 18 uppgifter regleras i förordning (2001:1096) med instruktion för . 19 , Miljömålen – allas vårt ansvar!, 2004. 20 De övriga tre var Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. De två senare ansågs vara genuint svåra att nå. 21 , Underlag till fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet Levande skogar, . SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 55 Regeringen föreslog också att de fyra delmålen bör kvarstå i såväl inriktning som omfattning. beslutade enligt regeringens förslag.22 Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark Inför fördjupade utvärdering gjorde bedömningen att det fortfarande var möjligt att nå målet till 2010 under förutsättning att tillräckliga medel anvisas. Vidare framhöll vikten av organisationsförstärkningar på främst länsstyrelserna. När det gäller frivilliga avsättningar konstaterade att bruttoarealen redan är i nivå eller högre än målet . reste myndigheten frågetecken för långsiktigheten hos delar av avsättningarna samt framhöll att synen på vad som bör betraktas som skyddsvärt även kommer att påverka utfallet. I den senaste miljömålspropositionen konstaterar regeringen med stöd av uppföljningar att det trots att resurserna för bevarande och skydd av skogsmark genom områdesskydd (naturreservat och biotopskyddsområden) och naturvårdsavtal har förstärkts kraftigt går arbetet för långsamt för att delmålet ska nås. Enligt regeringen krävs det därför en avsevärd intensifiering av åtgärder för att delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. Takten i genomförandet av områdesskyddet måste, enligt regeringens uppfattning, öka genom en tydligare strategi inklusive prioriteringar, utökade resurser och ett effektivare arbete. När det gäller den del av målet som avser frivilliga avsättningar konstaterade regeringen, liksom tidigare även och , att målet i praktiken redan är uppnått. noterade regeringen dock att långsiktigheten och kvaliteten i många av de frivilliga avsättningarna är betydligt osäkrare än ifråga om formellt skyddade områden.23 Som åtgärder för att förbättra förutsättningarna för måluppfyllelse föreslog regeringen förstärkningar av resurser för reservatsbildning för att nå delmål 1. Vidare aviserade regeringen att den hade för avsikt att utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen. Vidare angav regeringen att man avsåg 22 Prop. 2004/05:150, bet. 2004/05:MJU3. 23 Levande skogars delmål 1 berörs också i detta betänkandes kapitel 14 om olika former av skydd av skog samt i kapitel 15 om frivilliga avsättningar. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 56 att låta Statskontoret utreda lämpliga och kostnadseffektiva lösningar för skyddet via naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal respektive frivilliga avsättningar.24 Delmål 2 om förstärkt biologisk mångfald I sina underlag till uppföljningar har gjort bedömningen att målet om hård död ved högst sannolikt kommer att nås. Den avgörande faktorn för detta är, enligt bedömning, emellertid i vilken utsträckning skogsbruket tar tillvara den volym träd som dör spontant i skogarna. När det gäller den del av delmålet som avser äldre lövrik skog har i sina underlag till konstaterat att chanserna är goda att målet nås. Den avgörande faktorn för detta är, enligt , hur skogsskötseln utformas. Myndigheten framhöll därvidlag vikten av riktade rådgivningsinsatser till skogsbruket. Enligt bedömning kommer arealen gammal skog att öka mer än vad målet anger om nuvarande trend håller i sig. Möjligheterna att nå målet har därför bedömts som mycket goda. angav att valet av bestånd för föryngringsavverkning är avgörande för om målet om en större andel gammal skog kommer att nås. Riktade rådgivningsinsatser kan, enligt , bli aktuella. Beträffande den del av delmålet som avser föryngring med lövträd, konstaterar i sitt underlag till att det finns en risk att myndighetens sektorsmål om en ökad röjningsnivå verkar hämmande på målet om en ökad areal föryngring av lövskog. Hur röjningsingreppen görs och vilka trädslag som lämnas kommer i stor utsträckning att vara avgörande för om målet kommer att nås. framhöll även att klövviltets betesskador utgör ett stort problem för lövföryngringar och att frågan om en minskning av viltstammarna också är central för att målet ska kunna uppnås. I den senaste miljömålspropositionen konstaterar regeringen i likhet med och att möjligheterna att 24 En sådan utredning har sedermera tillsatts. I uppdraget ingår även ovan nämnda översyn av de statliga skogarnas roll i sammanhanget. Statskontoret ska avrapportera sitt uppdrag . Regeringsbeslut 14, Uppdrag till Statskontoret med anledning av det fortsatta arbetet med miljökvalitetsmålen, , dnr. M2006/275/Na. SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 57 nå delmålet är goda.25 konstaterades att det dröjer innan de insatser som görs för att stärka grundförutsättningarna för biologisk mångfald i skogen får synlig effekt. Vidare ansåg regeringen, i likhet med , att frågan om huruvida de olika delarna av delmålet nås är beroende av hur skogsskötseln bedrivs. När det gäller de delar av målet som gäller volymen hård död ved och arealen äldre lövrik skog, ansåg regeringen utvecklingen vara sådan att målen kommer att nås med viss marginal. Även målet om gammal skog kommer att nås, även om bedömningen i det fallet är något osäkrare. Det åtgärder regeringen föreslog för att säkerställa uppfyllelsen av här aktuellt delmål var i första hand fortsatt stöd från till skogsägarna i form av rådgivning och information som syftar till kunskapsuppbyggnad och ökad förståelse för den biologiska mångfaldens betydelse. Delmål 3 om skydd för kulturmiljövärden sammantagna bedömning i det underlag som har överlämnats till har varit att möjligheten att nå detta delmål är liten. Huvudförklaringarna är att skadenivåerna på fornlämningar och övriga kulturlämningar är omfattande. Många av lämningarna är dessutom okända och det kommer att ta innan alla lämningar är inventerade. Utöver ökade kunskaper pekade på flera ytterligare åtgärder som krävs för att delmålet ska nås. Bland dessa åtgärder märks bl.a. ett förbättrat samarbete mellan olika myndigheter liksom mellan myndigheter, skogsbrukare och övriga aktörer. Vidare ansåg myndigheten att det krävs en omfattande kompetenshöjning på bredd och djup hos den skogliga myndigheten liksom en ökad kunskap och förståelse hos skogsbrukets aktörer. menade också att arbetet med att göra data från befintliga inventeringar lätt tillängliga för markägare, entreprenörer och myndigheter måste påskyndas. Markberedningsmetoderna behöver, enligt myndigheten, dessutom anpassas och utvecklas. I den senaste miljömålspropositionen konstaterade regeringen att insatserna för bevarande och utveckling av skogens kulturella och sociala värden måste stärkas. Regeringen fann, i likhet med och , att skogsbruket skadar forn 25 Prop. 2004/05:150. Skogspolitikens mål SOU 2006:81 58 och kulturlämningar i alltför stor omfattning. En grundläggande orsak till detta är, enligt regeringen, att det saknas kännedom om var huvuddelen av lämningarna på skogsmark är belägna. Regeringen framhöll mot den bakgrunden vikten av ökad kunskap bl.a. genom fortsatta inventeringar samt betydelsen av att den information som redan finns att tillgå om var fornlämningar och värdefulla kulturmiljöer förekommer görs lättare tillgänglig och användbar för skogsbrukets olika aktörer. Enligt regeringen bör exempelvis information om kulturmiljövärden i skogen integreras i den information om skogliga förhållanden som ska tillhandahålla. Delmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter Beträffande detta delmål konstaterade regeringen i den senaste miljömålspropositionen att målet kan nås till 2005 om arbetet intensifieras. Vidare föreslog regeringen att en omformulering av delmålet resulterar i ett nytt samlat delmål 2 om minskad andel hotade arter under det föreslagna nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen konstaterade att detta nya delmål i praktiken ersätter det här aktuella delmålet om åtgärdsprogram under Levande skogar. 4.6 Några iakttagelser från delbetänkandet om de skogspolitiska målen I delbetänkande förde utredaren en del resonemang om målen för skogspolitiken och den skogspolitiska målstrukturen.26 Utredaren konstaterade bl.a. att de olika måltyperna och målnivåerna utgör en komplex struktur som kan vara svår att överblicka. Enligt utredarens uppfattning i delbetänkandet innebär den komplexa målstrukturen parad med delvis överlappande politik och ansvarsområden försämrade möjligheter att styra utvecklingen på det skogspolitiska området i önskvärd riktning. Utredaren konstaterade vidare att en rimlig bedömning av måluppfyllelsen, oavsett målstrukturens beskaffenhet och ansvarsområdenas avgränsning, kräver tydliga och kvantifierade mål. Skogs26 SOU 2005:39. SOU 2006:81 Skogspolitikens mål 59 styrelsen anser emellertid att den uppsättning skogliga sektorsmål som gällde var svåra att utvärdera mot och utredaren ansåg sig inte ha grund för någon annan bedömning. innebar detta faktum att utredaren hade begränsade möjligheter att göra väl grundade uttalanden om måluppfyllelsen på det skogspolitiska området. En annan konsekvens ansåg utredaren vara att det är vanskligt att göra tillförlitliga bedömningar av hur och i vilken utsträckning olika faktorer har påverkat måluppfyllelsen. I delbetänkandet konstaterade utredaren också att den uppsättning sektorsmål som beslutades formulerades med den uttalade målsättningen att de ska vara lättare att följa upp. Detta ansåg utredaren vara mycket positivt. 61 5 Målkonflikter 5.1 Direktiven I direktiven till anger regeringen att eventuella målkonflikter inom skogspolitiken och mellan skogspolitiken och andra politikområden ska belysas. 5.2 Skogspolitikens målstruktur – en kort översikt Skogspolitikens mål har beskrivits i föregående kapitel. Kort sammanfattat kan det sägas att skogspolitikens jämställda produktions och miljömål har konkretiserats av i s.k. skogliga sektorsmål. Sektorsmålen består av målbilder och kortsiktiga mål. I den senaste uppsättningen sektorsmål som beslutades har Miljökvalitetsmålet Levande skogars delmål inarbetats. 5.3 Målkonflikter och konflikter mellan medel för att nå målen Innan eventuella målkonflikter kan belysas i enlighet med vad som föreskrivs i direktiven måste man ta ställning till vad som avses med en målkonflikt. I följande text är innebörden av begreppet målkonflikt en konflikt som uppstår mellan politiska mål fastställda av , regeringen och relevanta myndigheter. Målkonflikter kan vara överlappande men är inte detsamma som intressekonflikter, där olika intressen företräder olika mål. En annan reflektion är att mål som formuleras på en övergripande nivå inte behöver ge intryck av att stå i direkt konflikt med varandra. Skogspolitikens jämställda produktions- och miljömål är ett exempel på detta. Att man använder uttrycket jämställda mål och ofta även anger att det ska göras avvägningar mellan målen kan Målkonflikter SOU 2006:81 62 ses som ett uttryck för att man vill ge intryck av att målen inte står i konflikt med varandra. När de övergripande målen ska konkretiseras i form av exempelvis s.k. sektorsmål kan vissa måls oförenlighet emellertid framträda tydligare. Än mer uppenbara målkonflikter kan uppkomma när exempelvis enskilda skogsägare ska göra avvägningar på den egna fastigheten. En skogsägare med målet att producera maximalt med virke i ett storstadsnära skogsområde kommer sannolikt att möta vissa invändningar från användare av skogen med helt andra mål för nyttjandet. När man talar om målkonflikter inom skogspolitiken är det också värt att notera att tydliga konflikter kanske i första hand föreligger på genomförandenivå, dvs. mellan de medel man vill använda för att nå målen snarare än mellan själva målen. Det övergripande produktionsmålet bättre föryngringar kan exempelvis kräva mer omfattande markberedning. Sådan markberedning kan dock innebära en ökad risk för skador på fornlämningar vilket står i konflikt med målet om att bevara alla fornlämningar. Målen i sig skulle i det här fallet således kunna vara förenliga om man hittade andra lösningar för att säkra återväxten. 5.4 Målkonflikter inom skogspolitiken Målkonflikter inom skogspolitiken kan belysas genom att en bedömning görs av i vilken utsträckning de i föregående kapitel beskrivna kortsiktiga sektorsmålen står i konflikt med varandra. Som nämnts förekommer konflikter inom skogspolitiken emellertid även på genomförandenivå.