sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta talar för att ungdomar kan lämna tillförlitliga uppgifter om psykiska pro- blem. Det är möjligt att medvetenheten om känslor skulle har ökat . Ungdomar skulle då ha blivit mer benägna att rapportera både negativa och positiva känslor. I studien finns en fråga om ungdomarna trivs med livet, dvs. en positiv känsla (77). –2001 har andelen ung- domar som ger detta svar minskat, tydligast bland flickorna. Detta talar emot att den ökade rapporterade förekomsten av problem kan förklaras av allmänt ökad medvetenhet om känslor. En annan väg är att undersöka om ett självrapporterat problem kan förutsäga ett objektivt fastställt utfall som själv- mord. Samband har påvisats mellan nedstämdhet och suicid (131, 132) och mellan depression och suicid (133, 134). Detta tyder på att upplevelse av nedstämdhet har konsekvenser. I denna framställ- ning har samband mellan utvecklingen av suicid och förekomst av stressrelaterade symptom analyserat i 11 länder. Ett samband påvisas. Även detta fynd ger stöd för uppfattningen att ett självrapporterat problem kan förutsäga objektivt fastställda utfall. Dessa övervägande talar för att den ökning av psykiska problem som ungdomar anger har reell innebörd. 4Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Knappt 700 ungdomar i (årskurs 9), på gymnasiesko- lan (årskurs 2 och 3) och universitet från en liten, två mellanstora och en stor tätort i har haft möjlighet att ge sin syn på vad stress är, vad den beror på och vad man skulle kunna göra för att förhindra, alternativ minska stress bland ungdomar. Av samtalen framgår att de allra flesta av grund- och gymnasie- skoleungdomarna skiljer på stress och press. Press är något kul och nödvändigt, en fartgivare, medan stress är ensidigt negativt. Fler- talet anser att stressen är självförvållad eftersom man tenderar att göra det som är roligt, och skjuter tråkiga saker . Den dåliga prioriteringen skapar tidsnöd och i förlängningen stress. Många framhåller att man lever i ett prestationssamhälle som i sig självt genererar stress, och att stress är ett naturligt inslag i livet. Något som man helt enkelt får lära sig leva med. I detta samman- hang uppger också många att den stora valfrihet som finns är en källa till stress. Trots detta är det få som önskar att det skulle vara på något annat sätt. Utan man anser att det är upp till var och en att hitta ett eget förhållningssätt för att hålla stressen stången. Ungdomarna anger också media och reklam som en orsak till stress. Framför allt flickorna uppger att de har svårt att värja sig mot de dominerande tre S:en – snygg, smal och sexig. En vanlig stressfaktor bland ungdomar med utländsk bakgrund på yrkesförberedande program är svårigheten att få ett jobb efter skolan så man kan tjäna egna pengar, medan egna högt ställda krav på att få höga betyg är en stressfaktor bland ungdomar på teore- tiska gymnasieprogram. Gymnasisterna på den lilla och mellanstora orten är stressade över dåliga kommunikationer i kommunen, och vill ha körkort så fort som möjligt. Även om ungdomarna identifierar många olika ingredienser i livet som orsak till stress överskuggar emellertid en faktor alla övriga, Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Skolan är den främsta, och i många fall den enda, stressframkallande faktorn för nära nog alla ungdomar. Majoriteten anser att skolstressen beror på att man – – har så mycket läxor som skall göras efter skolan att det får till följd att man är tvungen att försaka fritidsaktiviteter och kompisar. Man anser därför att lärarna sinsemellan bör planera och samordna prov och läxor så dessa arbetstoppar undanröjs, och därmed även stressen. Ämnes- och betygsystemen är en annan vanlig stressfaktor. Flertalet av ungdomarna anser att lärarna inte förstår vare sig mål eller kriterier, och att de tolkar dem självsvåldligt. Man menar att detta får till följd att kunskapsnivån i ett ämne skiljer sig åt både på klass- och skolnivå. Många säger sig bli stressade av orättvisan i att X kan ha ett högre betyg än Y, trots att Y har mer kunskap i ämnet. Många ungdomar uppger också att man blir stressad av för mycket eget ansvar – att man förväntas själv ansvara för sin skolgång. Lä- rarna uppfattas som dåliga pedagoger, och anses framför allt brista i socialt och emotionellt stöd. Man tror att många ungdomar mår dåligt av att vara osynliga, och att fler lärare, mindre skolor och klasser, skulle minska stressen eftersom varje elev då skulle bli sedd. Av samtalen framgår även att merparten av grund- och gymnasie- skoleungdomarna, oberoende av ort, tror att stress bland ungdomar är betydligt vanligare i stora tätorter. Samtalen visar också att majo- riteten av ungdomarna i den stora tätorten är stressade, medan majoriteten i den lilla och mellanstora orten inte är det. Vidare framgår att ju äldre ungdomarna är desto mer stress upplever de, fler gymnasister än niondeklassare är stressade. Enda undantaget är ungdomarna på yrkesförberedande program i den lilla och mellan- stora orten som i princip inte är stressade alls. Liksom grund- och gymnasieskoleungdomarna skiljer studen- terna press från stress. Press är när man har mycket att göra, medan stress är synonymt med att ha mycket att göra på för lite tid. Även studenterna framhåller att samhället bygger på högt ställda presta- tionskrav som både skapar och upprätthåller stress. Bland studen- terna är den främsta stressfaktorn ekonomin. Man uppger att man inte klarar sig på studielånet, utan är tvungna att jobba extra. Kon- sekvensen är att man ständigt är stressad, dels eftersom tidsbristen är , dels av en ständig växelvis oro över studieresultaten och ekonomin. Allt för mycket självstudier är en annan vanlig stressfaktor. Man anser att för mycket ansvar på den enskilde stu- denten i kombination med allt för lite vägledning orsakar stress, Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder och att få föreläsnings-, seminarie- och diskussionstillfällen i för- längningen kan leda till isolation och depression. För att öka förståelsen för vad i ungdomars livssituation som orsa- kar stress upplever som stressande samt tänkbara förklaringar till den negativa utvecklingstrenden har utredaren – i enlighet med ut- redningsdirektiven – låtit genomföra samtal med omkring 680 ung- domar på fyra orter i landet. Samtalen syftade till att inhämta ung- domarnas synpunkter på utredningens tre frågeställningar 1) vad ungdomarna anser att stress är, 2) vad de tror att stressen bero på och 3) vad de anser att man bör göra för att förhindra alternativt minska stress bland ungdomar. För att få så stor geografisk spridning och befolkningsvariation som möjligt valdes skönsmässigt en grundskola på en liten ort i , en mellanstor tätort i samt en stor tätort i Svea- land. Vidare valdes två gymnasieskolor ut på den sistnämnda orten och en gymnasieskola vardera på de två förstnämnda orterna. Samtliga elever i årskurs 9 på respektive skola på samtliga orter deltog i samtalen. Likaså deltog samtliga gymnasister i årskurs 2 på skolorna i den lilla och mellanstora tätorten i samtalen. Av gymna- sisterna från de två skolorna i den stora tätorten gick hälften var- dera i årskurs 2 respektive årskurs 3. Drygt 300 elever i årskurs 9 och omkring 380 gymnasister på så- väl teoretiska (inkl det Individuella programmet) som yrkesförbe- redande program deltog i samtalen som genomfördes i skolan un- der lektionstid. Skolledningen på aktuella skolor hade i förväg delat upp klasserna i smågrupper med 6–12 elever per grupp. Samtalet – som bandades – pågick med varje grupp. I många fall utsträcktes samtalet på elevernas begäran till eller mer. Vissa grupper samtalade i två, . Sammanställningen av niondeklassarnas och gymnasisternas syn på stress och åtgärds- förslag bygger på totalt 55 timmars samtalstid. Även 14 studenter har haft möjlighet att komma med synpunkter. Av dessa var hälften vardera hemmahörande på Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Samtalen genomfördes på respektive universitet och pågick i vardera. Under samtalen fördes anteckningar. Genom förenade studentkår (SFS) försorg har ytterli- gare 100 studenter kommit till tals. Under anordnades en speciell workshop för att besvara utredningens tre frågeställningar. Workshopen genomfördes i tre stora grupper. Varje grupp hade att ta fram två svar på varje fråga. Sammanställ- ningen av studenters syn på stress och åtgärdsförslag bygger på SFS anteckningar från denna workshop och på utredningens inhämtade underlag. Vidare har utredaren fått synpunkter från åtta ungdomar som deltog i Barn- och ungdomsmötet – Ett för barn. Mötet var en del i satsningen Ett för barn, som regeringen tillsammans med och Kommuner och Landsting genomfört för att öka kunskapen om FN:s barnkonven- tions betydelse för barn i och för svensk barnpolitik. Visio- nen är att skapa ett som är ännu mer anpassat för barn. En viktig del i detta är att skapa större och bättre möjligheter till in- flytande och delaktighet för barn och unga i beslut som rör dem. Den intresserade kan läsa mer om Ett barn för på . Under Barn- och ungdomsmötet – Ett för barn hade 61 barn och ungdomar från hela landet samlats för att grupp- vis diskutera aktuella frågor inom såsom: integra- tion; migration; regeringens ungdomssatsning; jämställdhet; hållbar konsumtion; medier; Internet och hur regeringen ska nå ut med information till barn och unga samt stress och mobbning. Målet var att ta till vara på de unga deltagarnas åsikter och förslag, och för- medla dem till beslutsfattare i regeringen och på . Deltagarna dokumenterade själva mötet i form av två fanzines som finns åtkomliga på . har 611 elever i årskurserna 6–9. All verksamhetspla- nering utgår från att eleven är i fokus. Särskolan ingår som en inte- grerad del i ordinarie verksamhet. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder De allra flesta gör åtskillnad mellan press och stress. Press är något kul och nödvändigt, en fartgivare Jag är inte stressad. Jag kollade på ett tv-program som var för såna här skidor och såna här berg och då kom det en lavin ovanifrån, lite så är det. Det gäller att komma undan, det är som en utmaning. Stress däremot uppstår när tiden inte räcker till alternativt används felaktigt. Press är att prestera och press och bråttom då är det stress, är du på. Det räcker inte bara med press för att bli stressad. Stress är en onödig stress. Det är dåligt, typ att folk klagar på en och man får gå möten och så när du suttit på det där möte och tänkt igenom och då har du inte kommit någon vart. Då har det varit helt onödigt. Många är positiva till press för att man kan få bra reaktion efteråt. Flertalet tror att stress beror på samhällsutvecklingen. Att kraven ökar, och man ska hinna med så många saker och vara bra på allt. Alla är väl- utbildade vilket skapar högre krav vilket leder till mer press i kom- bination med lite tid det är en ond cirkel. Många tror att det kommer att vara mindre press och stress när man är vuxen och har barn och familj. Att man då har bättre koll på vad som är viktigt. Andra tror att stressen kommer att öka eftersom ju äldre man blir desto mer krav har man på sig. Oro över framtiden är det inte många som känner. Även om man säger att samhället försämras och så. Men man orkar inte riktigt bry sig det för det är inte aktuellt. Det är så långt borta Ytterst få ungdomar känner sig stressade. Man är överlag nöjda med skolan och livet i allmänhet. Lärarna är mycket bra. De känner alla eleverna och ser om någon mår dåligt och tar då kontakt och er- bjuder sin hjälp. Att bli sedd och hörd är det som spelar störst roll för hur man mår. Sammanhållning i klassen är A och O. Och det är lättare om klassen är liten. Då finns förutsättningar att verkligen lära känna varandra och göra saker ihop. Man måste ta hand om var- andra. I princip alla ungdomar anser att skolledningen är avgörande för ungdomars trivsel och psykiska hälsa. Rektorn är det viktigaste i skolan. Det är ju han, typ, som är skolans representant. Det är ju han som sköter allt. Att skolan är så bra beror på den förre rektorn. Han var en f.d. officer och grymt bra – mycket bestämd Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder men snäll och omtänksam. Han stannade och pratade och hälsade på alla och liksom var mycket noga med att ha en god relation till eleverna. Att rektorn alltid var tillgänglig var ett stort plus. Han fanns ju där och man kände att man litade på honom. Det första han gjorde när han började var att han flyttade ut sitt kontor och så satte han sitt bord mitt i . Så man såg honom , det är glasväggar i , antingen där eller i korridorerna. Den respekt man kände för rektorn berodde på att det han sa gick hand i hand med det han gjorde. Han hade koll på vad alla gjorde och sa till på en gång och fick oss att förstå varför man inte skulle. Han var insatt i hur vi i skolan känner oss och fick oss förstå var problemen ligger. Små skolor och klasser De allra flesta tror att graden av stress är avhängig orten man bor på. Här i NN är man lite bortskämd och vi tar det mycket lugnare än i andra skolor för man har ju vänner i som man träffar och de har ju mycket mer tidspress. De som bor i en storstad är per automatik mer stressade än de som växer upp på mindre orter. I storstäder är det mer intryck och mer gäng och större press på att vara på ett speciellt sätt. Stress alltså jag tänker på hur mycket hjärnan måste arbeta, hur mycket man måste tänka på , om du fattar. Det är ju jobbigt att tänka på flera saker , och så går det 5 000 elever i skolan så ska man tänka på 5 000 elever sen har de hem och sen är det ju alla ljud som är jobbigt och reklamen. Storstaden är också mer problemtyngd mer sånt här, droger och alkoholister och sånt så barn och ungdomar kan ju ha det svårt om man har sånt i städerna. Skolorna i storstäderna är mycket större än ute landet. Det är varken bra för elever eller lärare med stora skolor och stora klasser. Lärarna blir maktlösa och det är omöjligt för en lärare att lära känna alla och då uppstår situationen att eleverna kan bestämma vilket får till följd att lektionerna blir oroliga och stökiga. I NN är klasserna mindre och läraren har mer tid för oss. Lärarna ger oss mer tid för de behöver inte rätta massor av prov och så där. Man är eniga om att för att må bra i skolan så måste lärarna ha social kompetens och kunna tala med eleverna. Bra kontakt med eleverna motverkar stress. Lärarna måste visa att de bryr sig om den enskilde eleven. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Alla prov ger skolstress Även om i princip alla anser att vi har det rätt bra här är skolan en källa till stress för en del. Flera menar att mycket stress skapar man själv och vill man ha bra betyg så är det ju mycket att göra. För- utom skolmaten, som många anser är under all kritik, är en del ibland stressade i skolan. Dock endast under vissa perioder, före- trädelsevis före loven då prov i nästan samtliga ämnen skall av. Man önskar lärarna höll sig till vad som är beslutat, man får ha tre prov och när man har det och så är det en lärare till som vill ha prov så kallar de det bara för läxförhör, och att de sinsemellan samordnade prov och läxor så arbetsbelastningen vore jämt fördelad över terminen. För om proven var utspridda skulle kunskapen fastna, och inte som då man lär sig ju bara sakerna för stunden för man hinner inte annat och sen glömmer man bort allting för man har så mycket annat att plugga in. En del tycker att man har för mycket läxor och flera menar att det inte behöver vara på det sättet. Mängden hemläxor bestäms av den undervisningsmetod som läraren har. Vi kan jämföra med våra fysiklektioner. Vi har delade grupper och den andra gruppen har mer att sitta och lyssna och sen får de göra uppgifterna hemma, medan vi har praktiskt arbete och gör allt på lektionerna. Flera anser att lektionerna skulle vara både roligare och mer meningsfulla om de är mer praktiskt orienterade. Om ämnena och uppgifterna är tydligt kopplade till verkligheten så man förstår varför man ska lära sig dem. Några anser att man bör ha mer praktik på . Man lär sig mycket mer av att få se hur det är att jobba på riktigt. Några av ungdomarna anser att hoppet från mellan- till högstadiet är för stort. I sexan är man fortfarande liten och när man kommer upp till sjuan så förväntas man bli lite vuxen och sen när man kom- mer upp i åttan då ska man vara vuxen. Då ställer lärarna krav på en. Och de ska ändå fatta att man inte kan kräva så mycket, utan ta det lite lugnt. Att man inte är vuxen. Skolan borde därför se till att successivt höja kraven från årskurs 6 så att man är mer förberedd. Man skulle till exempel kunna ha betyg i kärnämnena från och med årskurs 6 och sedan plussar man på successivt. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder har 465 elever i årskurserna 1–9. Skolan är ingen profil- skola men har kulturinriktning som innebär att drama, musik och bild är väsentliga inslag i verksamheten. Krav och att hinna med så mycket Majoriteten av ungdomarna anser att stress framför allt beror på krav från antingen föräldrar, lärare eller dem själva. Att ha krav på sig att prestera är i sig stressande. Det rör sig om allt från krav på att ha alla rätt på ett prov och att städa sitt rum till att ställa upp för kompisen. Överlag uppfattas krav, oberoende vilket, som något negativt, varför även stress upplevs negativt. Stress ger psykiska obehagskänslor som nervositet och irritation samt fysiska besvär som huvud- och magvärk samt sömnproblem. Ett fåtal av ungdo- marna anser att utan krav skulle människan inte utvecklas, och att stress därför kan få positiva konsekvenser i det fall man klarar av att leva upp till dem. Man menar att stress går att undvika genom att lära sig att planera sin tid och sitt liv. Man måste lära sig att förvandla stress till press, då blir det en positiv känsla. En känsla av utmaning som ligger inom räckhåll. Tidsbrist är ett annat skäl till varför man blir stressad. Många upplever att tiden inte räcker till att göra allt man vill. Man har svårt att få ihop de olika delar som ingår i livet, skolan och läxor, fritidsaktiviteter, träffa kompisar, vila och hjälpa till hemma. De flesta har ett fulltecknat schema efter skolan och tider att passa. Mest stressande är att hinna ta sig till och från hemmet och de olika aktiviteterna. Men när man väl är där försvinner stressen, och sedan är det bara roligt. Eftersom stressen försvinner funderar man inte på att reducera antalet aktiviteter. Flertalet tror att den höga aktivi- tetsnivån är anledningen till att dagens ungdomar är mer stressade än de egna föräldrarna när de var unga. Många, framför allt pojkarna, menar att det är stressande att behöva gå till skolan efter- som de måste gå upp . Man är ofta trött efter med för lite sömn. Stress över läxor och prov gör att man får dålig sömn, vilket i sin tur leder till mer stress. Men beror tröttheten på att man helt enkelt lägger sig sent. Liksom i fallet med stressen försvinner stressen när man väl anlänt till skolan. En del pojkar är främst stressade . Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder att kolla upp vad kompisar skall göra, vilka fester som är på gång och vem som fixar alkoholen etc. Ett fåtal flickor menar att ung- domstiden är stressande. Att vara tonåring är i sig stressande och Man är varken barn eller vuxen och har hormoner som gör som de vill. Skolan den främsta enskilda stressfaktorn I princip alla anser att skolan är den främsta orsaken till stress. Skolstressen beror på att både föräldrar och lärare har krav på att man skall få höga poäng för att komma in på gymnasieskolan. I princip alla ungdomar anser att betygshetsen dominerar i årskurs 9, och att stressnivån är betydligt högre jämfört med årskurs 8. Lärarna är tydliga i sina krav, de hamrar in hur viktigt det är att få höga poäng för att komma in på det gymnasium som man vill. Föräld- rarnas budskap är detsamma, men inte lika direkt. Även om föräld- rarna inte alltid säger något så förstår man av deras reaktion på ett mindre lyckat skolresultat att de är besvikna. Men många av ung- domarna, framför allt flickorna, stressas av sina föräldrars uttalade krav på betyget MVG. Merparten av dem anser att de är självstres- sande eftersom de har höga krav på sig själva. Också många pojkar tror att flickor är mer stressade än pojkar eftersom flickor överlag är mer ambitiösa. Ett fåtal flickor, men ingen pojke, blir stressade av relationsproblem. Om de till exempel har bråkat med en kompis, pojkvän eller förälder då går all ens energi åt till det och man kan inte koncentrera sig på skolan och skolarbetet förrän allt är bra igen. En del anser att mobbning i skolan är en orsak till stress. Man stressas också av att läxorna är för många och att lärarna sinsemellan inte samordnar proven. Prov i olika ämnen förläggs till samma vecka, ibland även under . Detta ger toppar av läxor som minimerar ledig tid och man hinner inte med fritidsakti- viteter och absolut inte att träffa kompisar. Och när man tar sig tid att träffa kompisar är man stressad eftersom man tänker på att man borde plugga i stället. Samtliga ungdomar vet att för att få ett arbete måste man läsa vid , och då krävs betyg från en bra gymnasieskola. Och för att komma in på en bra gymnasieskola krävs höga be- tygspoäng från . Alla vill gå på en gymnasieskola i in- nerstaden, som alla åtnjuter den högsta statusen och även högsta intagspoängen. I valet av gymnasieskola är arbetsmiljön mycket Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Flertalet av ungdomarna har besökt aktuella skolor för att veta vilka som är trivsamma. har 388 elever i årskurserna 6–9. Skolan är indelad i fyra arbetsenheter som består av fyra klasser i årskurserna 6–9. Skolan arbetar tematisk; /06 är dessa teman Inskolning/ friluftsliv, NN/närområde/traditioner, matematik och Liv och lust samt Festivalen. Majoriteten av ungdomarna menar att stress är när man har krav och/eller förväntningar som skall infrias inom en fastställd tidspe- riod. Många anser att man får skylla sig själv om man blir stressad eftersom det oftast beror på att man skjuter så mycket på framti- den. Krav och yttre press behövs eftersom man då får saker gjorda men om man inte har den tid som behövs då blir man stressad och det är inte bra. Flertalet gör skillnad mellan vardagsstress och skolstress. Vardagsstressen genomsyrar hela samhället. Det handlar om att allt ska gå fort och att allt och alla ska vara bäst . En del är stressade över att föräldrarna ställer höga krav på dem, andra över lärarnas krav som man menar ger dubbla budskap. Lä- rare säger plugga inte ihjäl dig men plugga jättemycket. Prestations- kraven och den osäkra arbetsmarknaden leder till att människor känner att de inte duger utan att de måste bli bättre. Jag menar småungar som spelar fotboll. Man spelar ju inte längre för att det är kul att spela fotboll. De får ju höra att de inte platsar att vara med när de är typ . De allra flesta känner inte av någon vardagsstress , men flera ungdomar förväntar sig, och fasar över, en stressig framtid. När man flyttar hemifrån måste man göra en massa jobbiga saker. Så kommer man hem från ett jättejobbigt jobb och så ska man börja göra mat och städa och sånt. Det kom- mer jag aldrig att klara, betala räkningar och ge bort en massa pengar. Nä, det skulle jag aldrig klara. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Flertalet flickor, men också en del pojkar, anser att det finns ett skönhetsideal som upptar många människors fritid och som skapar stress. Media och reklam förmedlar ett enda kroppsideal och ett enda utseende. En del anser sig kunna värja sig från medias budskap medan andra kan inte påverka hur mycket jag tar åt mig av reklam, jag tar åt mig vare sig jag vill eller inte. Man tycker att information om vad som farligt att äta, som t.ex. chips och fett, är bristfällig. Likaså brister informationen om hur man ska äta. Inte alla ungdomar fattar att de har ätstörningar som anorexi och bu- limi.