sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — Länsstyrelserna bör därefter besluta i vilka områden de föreslagna lättnaderna i strandskyddet kan medges. Några remissinstanser har föreslagit att strandskyddet ska utses till riksintresse, vilket innebär att översiktsplanerna måste redovisa hur strandskyddet ska tillgo- doses och att länsstyrelserna kan överpröva planer som inte tillgo- doser skyddet. anser att det är angeläget att skapa bra bostäder med attraktionskraft genom flexibla strandskyddsregler. 3TP PT Ds 2005:23, Ett förnyat strandskydd, Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Fler väljer att bo permanent i fritidshus Delårsboende utgör en potential för ett ökat boende på landsbyg- den. konstaterar i rapporten in att befolkningen i en allt större utsträckning kan välja att fördela sin tid mellan flera olika, ofta geografiskt långt åtskilda, platser. Landsbygden utgör i detta sammanhang en intressant arena för visstidsboende eller också fritidsboende. Omstruktureringen av näringslivet och den därtill hörande tekniska utvecklingen innebär att människor i förvärvsarbete förfogar över arbete som kan tas med till fritidshuset. En allt friskare äldre befolkning innebär att många äldre väljer att bo i fritidshuset . 4TP PT , C. och (2004), Introduction: Second Homes, Curse or Blessing? Revisited, Tourism, Mobility and Second Homes – Between Elite Landscape and Common Ground (ed. C. och ), Channel View Publications, Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Karta: Befolkningsförändring kommunvis om andelen tid i fritidsboende inräknas. Varje fritidshus som ägs av en person bosatt utanför kommunen räknas som 0,5 invånare. På samma vis subtraheras 0,5 personer för varje person inom kommunen som äger ett fritidshus utanförkommunen. , Det växelvisa boendet "och i ett framtidscenario" presenta- tion för 2005 Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden och har även genomfört en studie kring vad en ändrad folkräkning som tar hänsyn till fritidsboende skulle innebära. Re- sultatet av undersökningen visar att 198 av 288 kommuner skulle erhålla en folkökning. Om man antar att i snitt 3 personer använder sina fritidshus 2 månader och integrerar detta i befolkningsräkningen, skulle t.ex. Norr- tälje kommuns befolkning öka med . Även andra kust- kommuner och fjällkommuner skulle vinna på ett sådant beräknings- sätt medan i synnerhet storstadskommuner skulle hamna bland förlo- rarna. Landsbygdens tillgångar i form av miljö, trygghet och liknande ger inte möjlighet att konkurrera om arbetsplatser och befolkning. Stadsregioner klarar sig bättre i en allt mer global konkurrens. Detta innebär dock inte att landsbygden är ointressant. Den tillhandahåller fortfarande många viktiga funktioner för stadens befolkning. .. Att däremot skapa ett incitament för att utveckla tillgångar såsom vackra boendemiljöer kan hjälpa till att återfå framtidstro och se alternativa utvecklingsmöjligheter. Denna förändring är just rimlig på grund av att landsbygden är attraktiv och har en roll att spela – att räkna mantalsskrivna invånare är däremot ett hopplöst dåligt sätt att mäta och ersätta för detta. Av bolåneskriftTPF5FPT, Bolån på landet, framgår att den begränsade lånemöjligheten på grund av låga marknadsvärden kan vara ett problem. Produktionskostnaderna för byggnation är ungefär desamma över hela landet. Problemet är att bankerna vanligtvis endast godtar av marknadsvärdet som säkerhet för sina bottenlån. I stora delar av landsbygden bedöms marknadsvärdet inte vara högre än halva nybyggnadskostnaden. Det innebär krav på mycket höga kontantinsatser eller borgensåtaganden. Statliga lånegarantier kan beviljas för lån upp till ett schablon- värde på per småhuslägenhet. Problemet är att produktionskostnaden för ett småhus oftast är betydligt högre än och att det är belåningen på toppen som kräver 5TP PT (2003). Bolån på landet. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Schablonvärdet måste därför höjas till nivån för produk- tionskostnaderna för att kreditgarantier ska vara intressanta. Möj- ligheten att köpa kreditgarantier behövs också för köp och om- byggnader. Garantilånet blir dyrare än det vanliga bottenlånet för låntagaren eftersom tar ut en avgiftTPF6FPT. Kost- naden kan däremot bli lägre än för eventuella topplån med dålig säkerhet. har föreslagit att scha- blonvärdet för kreditgarantier i glesbygd höjs till , att även ombyggnader ska omfattas och att avgifterna för garanti- erna ska subventioneras i den del som överstiger marknadsvärdet. Med ett anslag på skulle tusen egnahem i gles- bygd kunna komma i åtnjutande av de statliga garantierna. Nämn- den har också föreslagit att kreditgarantier ska kunna lämnas av bidragsunderlagt, vilket motsvarar 1,5 miljoner vid ny- eller ombyggnad. 6TP PT Avgiften är för den delen av lånen som omfattar 70–av marknads- värdet och därutöver Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Karta över kvoten marknadsvärde/produktionskostnad för småhus (Tobins q) per km ruta . I blå områden är ett nytt hus kanske värt mindre än hälften av vad det kostat att bygga. Data från IBF, . Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 7.3Ta till vara kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Enligt det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska den byggda miljön utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Natur- och kulturvärden ska tas tillvara och utvecklas. Nya byggnader och an- läggningar ska lokaliseras på ett miljöanpassat sätt. Den bebyggda miljön i landskapet ska ge skönhetsupplevelser och trevnad. Det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samt platser och landskap med särskilda värden ska värnas och utvecklas. Utgångspunkten för en god bebyggd miljö är en helhetssyn på bebyggelsen som inkluderar såväl landskapskaraktärer och bebyggel- semönster som enskilda byggnader och anläggningar. Det byggda kulturarvet som omfattar all byggd miljö i städer, tätorter och på landsbygden är av betydelse för god livskvalitet, för företagande och en hållbar samhällsutveckling. Det byggda kulturarvet för- medlar platsers kulturella, historiska och arkitektoniska särart och identitet. Kunskap och dialog kring detta måste fortsätta och en viktig förutsättning är att även ha kunskap om de snabba förändringar i samhället som innebär påfrestningar på bebyggelsens kulturvärden. 7.4Kommersiell och offentlig service Enskilda människors tillgång till en god kommersiell och offentlig service är av avgörande betydelse för tillväxt, sysselsättning och möjligheterna att bo och verka i alla delar av landet. En god servi- cenivå i hela ingår som en del av det övergripande målet för den regionala utvecklingspolitiken. Säkerställ en grundläggande trygghet och säkerhet för med- borgarna på landsbygden. Genomför ett nationellt långsiktigt samordnat utvecklingsar- bete med syftet att stärka tillgången till en trygg, tillgänglig ser- vice på regional, och lokal nivå. Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett ut- ökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. Utred förutsättningarna att via lantbrevbärarservicen sam- ordna och utveckla andra typer av service. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Tillgången till en god och trygg service minskar på landsbygden. Utflyttning och offentliga aktörers besparingskrav leder till in- dragningar och därmed ett sämre serviceutbud. Även de kommersi- ella aktörerna minskar sitt utbud på grund av ökade krav på om- sättning och bristande lönsamhet. Det marknadsutbud som blir kvar betingar ofta en högre prisnivå till följd av höga transport- och inköpskostnader och brist på konkurrens. Trots detta är det en betydande majoritet av landsbygdsbefolk- ningen, i synnerhet äldre, som anser att landsbygdshandeln är vik- tig för hushållens dagliga varuinköp. Dyra transportkostnader och nya miljökrav kan också komma att utgöra ett hinder för att bibe- hålla landsbygdshandeln. Den bristande sektorssamordningen på alla offentliga nivåer är en av de främsta orsakerna till att tillgången till offentlig service på landsbygderna allt mer försämras, vilket kan medverka till negativa konsekvenser för samhällsekonomin i övrigt. Varje sektor försöker utveckla verksamheten var för sig, oberoende av hur andra aktörer agerar. Landsbygden passar helt enkelt inte in i den offentliga och kommersiella verksamhetens storskaliga strukturer. genomförda utvecklingsarbete visar att det finns möjligheter att bevara och utveckla servicen: Ta vara på det lokala engagemanget och utveckla servicen ut- ifrån de lokala förutsättningarna. Stärk förutsättningar för samordning över sektorsgränser. Förbättra samverkan mellan kommersiell och offentlig service. uppföljningar visar att tillgången till service på landsbygden försämrasTPF7FPT. Grundorsaken är det minskande befolk- ningsunderlaget i många landsbygder. När befolkningen minskar i ett område minskar underlaget för både lanthandel och annan ser- vice. Förändrade köpvanor och preferenser hos konsumenter, ra- tionaliseringar, strukturomvandlingar, nya krav från leverantörer och andra faktorer påverkar också i hög grad den försämrade till- gången till service. 7TP PT Jfr. (2005). gles- och landsbygder, Arbetsrapporter Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Denna utveckling skapar en grogrund för nya initiativ och lösningar som utgår från lokala och regionala förutsättningar. Nya samverkans- och samordningslösningar över sektorsgränser, anpassade efter lokala förhållanden, växer fram på många platser i landet. Konsumenternas förändrade preferenser kan innebära att de ställer nya krav på servicens utformning och tillgänglighet men också på innehållet i den efterfrågade servicen. Ny teknik gör att en del av servicebehoven kan lösas på andra sätt . Tillgängligheten kan lösas genom fasta serviceställen genom telefon, Internet eller mobila enheter. 24- timmarsmyndigheten ökar tillgängligheten till myndigheternas serviceutbud. Statens möjligheter att påverka utbudet av och tillgängligheten till service är begränsade. Omvärldsförändringar, mark- nadskrafter, förändrade beteenden hos konsumenter och föränd- rade strategier hos företag är faktorer som har stor inverkan på ser- viceutvecklingen. Staten kan dock påverka förutsättningarna för framväxten av nya och alternativa lösningar bland annat som me- todutvecklare och genom att tillhandahålla mötesplatser samt ge- nom sin roll som ägare av statliga bolag och som uppdragsgivare medverka till att olika aktörer tar ett ökat ansvar för en god servi- cenivå i alla delar av landet. Kommunerna har en nyckelroll. De kan upprätthålla eller för- bättra tillgängligheten till service genom en sektorsövergripande planering. Butiker med störst behov räddas kvar Dagligvarubutikerna, eller lanthandeln, är navet eller servicepunk- ten i den tätortsnära landsbygden och glesbygden. Förutom daglig- varor och drivmedel har lanthandeln ofta ett utbud av både statlig och service. Lanthandeln är ofta ombud för statliga ser- vice givare som Posten, Apoteksbolaget, Systembolaget och . Vissa butiker är även ombud för och annan ser- vice. I många butiker har kommunala servicetjänster samordnats eller samlokaliserats med butiken som bas. Lösningarna är väldigt varierande och speglar de skilda lokala och regionala förutsättning- arna. Förutom att lanthandeln tillhandahåller ett brett serviceutbud fyller den en viktig social funktion som samlingsplats och träff- punkt. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden har det genomförts en rad insatser med syfte att stärka befintliga butiker och att utveckla lanthandelns varu- och tjänsteutbud. Länen har i partnerskap arbetat med lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. I arbetet har också FLFTPF8FPT, dagligvarukedjor, statliga bolag och andra parter deltagit. In- satser har också gjorts för att utveckla nya lösningar för kommersi- ell service. redovisningTPF9FPT visar att det statliga stödet och övriga insatser för kommersiell service har varit värdefullt. Butiker som har tagit del av dessa insatser överlever i betydligt högre grad än andra butiker. Trots det fortsätter antalet lanthandelsbutiker att minska, men undersökningarna visar att hittillsvarande nedlägg- ningar haft begränsade negativa konsekvenser för landsbygdshus- hållens inköpsvanor. Det är butiker med stor betydelse för varuför- sörjningen som tack vare insatserna kunnat räddas kvar och ut- vecklats. 7.4.3Vitala servicefunktioner för landsbygden Av särskild vikt för boende och företag på landsbygden är att ha en nära tillgång till drivmedel. Miljölagstiftningen i har skärpts i syfte att stimulera övergången till förnyelsebara och långsiktigt hållbara bränslen. Det är viktigt och nödvändigt att samhället sti- mulerar denna utveckling, men det förutsätter att det går att finna smidiga övergångar så att inte landsbygden drabbas. Det är viktigt att det finns en god tillgång till såväl alternativa som konventionella drivmedel på landsbygden. Det bör finnas en rimlig ansvarsfördelning för de kostnader som uppstår för att göra utbudet tillgängligt i små drivmedelsanläggningar. Enligt lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel är det den som driver rörelsen, dvs. bränslesäljaren, som blir skyldig att sälja minst ett förnybart drivmedel och skyldigheten gäller de som säljer bensin och diesel. Små stationer i landsbygder med begränsad omsättning har svårt att själva finansiera de inve- 9TP PT (2006) Redovisning och analys av insatser för kommersiell service, rapportserie. Jfr också (2006) Avrapportering till av uppdraget Att utveckla och testa nya lösningar inom området kommersiell service (N220/1515/). Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden steringar som krävs. Därför bör också oljebolagen omfattas av ett kostnadsansvar. Ansvaret kan också delas med staten genom för- ordningen om stöd till kommersiell service. behövs åtgärder som påskyndar utvecklingen och pro- duktionen av nya och miljövänliga drivmedel. Förslag på sådana åtgärder finns i slutbetänkandet av utredningen om en handlings- plan för hållbar konsumtion (SOU 2005:51)TPF10FPT och i förslag från Kommissionen mot oljeberoendeTPF11FPT. Utveckling och framställning av nya mer miljömässiga drivmedel kan med fördel ske på landsbygden. En annan fråga som kan orsaka problem är marksanering när bensinstationer stängts. Även i detta avseende bör kostnadsansva- ret klarläggas. Den övervägande delen av banker har rationaliserat sin or- ganisation genom att centralisera sin verksamhet till allt större or- ter. Många kontor har också omvandlats till enbart rådgivnings- kontor utan kontanthantering. Den lokala tillgången till bank- tjänster har minskat. tillhandahålls fler och fler banktjänster via Internet. Det kan innebära problem för den del av befolkningen som inte kan hantera den nya tekniken eller saknar tillgång till bredband. Kontanter kommer även att vara ett vanligt och efterfrågat betalningssättTPF12FPT. För privatkunder har möj- ligheterna att ta ut kontanter förbättrats avsevärt genom ökade ut- tagsmöjligheter i samband med inköp av dagligvaror. För många småföretag i landsbygder, framför allt de som är beroende av turist- strömmarna, är avsaknaden av uttagsmöjligheter ett stort problem. De bofasta är hänvisade till lantbrevbäringen för kontantuttag, men det är inget alternativ för företagens dagskassor eller för turistande i området. Användningen av betal- och kreditkort har också be- gränsningar, eftersom kostnaderna för den utrustning som krävs kan vara allt för stor. 10TP PT SOU 2005:51. Slutbetänkande av utredningen om en handlingsplan för hållbar konsum- tion. Bilen – Hållbara Laster – Smartare Konsumtion. 11TP PT Kommissionen mot oljeberoende. (2006). På väg mot ett oljefritt . 12TP PT (2006). Småföretagandets villkor i gles- och landsbygder. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Målen för den samhällsomfattande posttjänsten regleras i postlagen (1993:1684). I första paragrafen står att det skall finnas en post- tjänst över hela landet som innebär att vi alla kan ta emot brev och försändelser som väger högst . är ett dotterbolag till och skall tillhandahålla en kassaservice över hela landetTPF13FPT. Svensk Kassaser- vice får ett statligt stöd på 400 miljoner för att upp- rätthålla servicen. I landsbygder utför lantbrevbäringen en stor del av post- och kassaservicen. Omkring 2 500 lantbrevbärarlinjer betjänar 726 000 hushållTPF14FPT. Dessa är viktiga delar för såväl brev- och paket- befordran som för kassaservicen i landsbygder. Antalet lantbrevbä- rarlinjer har ökat efter införandet av nya servicenät. Under perio- den –2004 fick ytterligare cirka 11 000 hushåll lantbrevbärar- service. Utökningen har i viss mån kompenserat för nedlagda fasta serviceställen. Avgörande för om lantbrevbärarna ska kunna uppfylla de krav som ställs av befolkningen är dock att servicen håller en viss kvali- tet, såväl geografiskt som tidsmässigt. Post och (), som är tillsyndsmyndighet för dessa frågor, utfärdade . Allmänna råd för postutdelning. I praktiken har Postens anpassning och en striktare tillämpning av reglerna inneburit fak- tiska försämringar och längre avstånd till postlådorna för vissa hus- håll. Förändringarna har väckt frågor kring vilket ansvar staten har för en god servicenivå i alla delar av landet. I utredningen behov av betaltjänsterTPF15FPT föreslås att och ska fråntas skyldigheten att tillhandahålla dessa tjänster i hela landet och att tjänsterna istället ska upphandlas i de områden där det saknas kommersiella alterna- tiv. Regeringen arbetar tillbaka på en proposition avse- ende kassaservicefrågorna och har också gett PTS i uppdrag att kartlägga avstånden till postlådorna på landsbygden. Postens väl utbyggda infrastruktur genom lantbrevbärarlinjerna utgör en stor tillgång när det gäller möjligheten att nå landsbygds- befolkningen . Kommittén anser det därför som angeläget att utreda om det finns förutsättningar för att specifikt 13TP PT Lag (2001:1276) om grundläggande kassaservice. 14TP PT , (2005). Service och konkurrens, Rapport 15TP PT SOU 2004:52 Samhällets behov av betaltjänster Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden via lantbrevbärarservice kan utföra fler uppgifter, vilka med fördel även skulle kunna tänkas samordnas och förstärka befintliga servi- cegivares utbud. Den svenska hälso- och sjukvården står inför stora utmaningar till följd av en åldrande befolkning, en snabb medicinteknisk utveck- ling och en besvärlig ekonomisk situation. Inom i stort sett samt- liga landsting pågår planering inför framtidens sjukvårdsstruktur. är det svårt att överblicka vilka resultat dessa förändringar kommer att få vad gäller lokalisering av sjukhus, vårdcentraler och andra utbudspunkter för vården. Det är emellertid inte enbart den geografiska tillgängligheten till ett sjukhus eller vårdcentral som avgör vilken vård en person kan förvänta sig att få. Olika former av samverkan mellan vårdgivare och skiftande definitioner på vad ett sjukhus är gör bilden mångfa- cetterad och svåröverskådlig. Bilden kompliceras ytterligare av re- kryteringsproblem. Brist på läkare gör ofta att tillgängligheten vid en vårdcentral kan vara bristfällig trots att öppettider och annat i teorin visar på en bättre situation. Kommande förändringar i hälso- och sjukvården kommer att på- verka landsbygdsbefolkningens tillgång till en hälso- och sjukvård på lika villkor. I detta sammanhang är AnsvarskommitténsTPF16FPT arbete av stort intresse. Utvecklingen inom telemedicin skapar nya möj- ligheter att stärka befolkningens möjligheter till specialistbedöm- ningar. Ambulans, räddningstjänst och polis En god och nära tillgång till ambulans, räddningstjänst och polis är viktiga för människors trygghet. Även på dessa områden sker ekonomiska indragningar och be- sparingar. Många primär- och landstingskommuner har tvingats se över även dessa viktiga delar av sin verksamhet. Det har lett till nedlagda ambulansstationer eller deltidsbrandkårer. Även om man genom en större flexibilitet och effektivare samarbete kan erbjuda samma servicenivå och utryckningstider upplevs dessa förändringar ofta som en faktisk försämring och en minskad trygghet. 16TP PT Dir. 2003:10. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Även polisen har av samma skäl tvingats stänga polisstationer. Vissa distrikt är dessutom underbemannade. Det finns exempel på situationer när närmaste tjänstgörande polis under vissa tider finns 10–. De kommuner som redan har långa medelavstånd till polisen har fått den största ökningen av medelavståndet till myndighetenTPF17FPT. Eftersom det ofta är speciellt problematiskt med dessa typer av service för de som bor i gränsområden, är det särskilt viktigt att belysa vikten av samverkan mellan myndigheter över administrativa gränser. ser det som allvarligt att tillgången till denna typ av service tycks minska genom större tidsavstånd, vilket innebär ett allvarligt hot mot samhällets grundläggande trygghets- system. Tillgängligheten skulle kunna förbättras genom samverkan mellan olika myndigheter. Koncentrationstendenser i statens nya geografi Statens nya geografi är namnet på den utredning som och , , genomfört på uppdrag av och LandsbygdskommitténTPF18FPT. Syftet är att kartlägga hur den statliga sektorns geografiska fördelning i landet har förändrats . Statlig service koncentreras allt mer till större orter eller blir till- gänglig endast under vissa begränsade öppettider. Totalt sett kon- centreras statlig verksamhet geografiskt snabbare än befolkningen. På så vis blir staten själv en drivkraft i befolkningsomfördelningen. Statens reträtt är ändå förhållandevis långsam jämfört med andra funktioner i samhället. Koncentrationen av privata arbetstillfällen och arbetsställen är snabbare och den kommersiella servicen kon- centreras överlag mer än den statliga. Den statliga geografiska reträtten innebär inte enbart en minskad service eller minskad tillgänglighet. Ny teknik kopplar samman olika nivåer inom en och samma myndighet och öppnar för en större rumslig flexibilitet. Myndigheterna strävar efter att ge ser- vice via flera olika kanaler, till exempel via direkta möten, telefon och Internet. Utvecklingen av nya sätt att ge service har gått snabbt 17TP PT , D, , E (2006). Statens nya geografi, , underlagsrapport be- ställd av Ansvarskommitténs- och sekretariat 18TP PT se ovan Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden och skapat en ny relation mellan myndigheter och medborgare. Utvecklingen har också sina begränsningar; alla har inte tillgång, alla har inte tillräckliga kunskaper och tjänsterna är inte färdigut- vecklade. utvecklas strategier för att behålla service som är till- gänglig för alla och som innebär fortsatta möjligheter till direkt- kontakter. Genom att samla olika typer av service till så kallade medborgarkontor eller servicepunkter kan medborgaren få hjälp med olika behov av samhällelig service. Förändringarna inom den statliga verksamheten drivs till stor del av myndigheterna var för sig. I har som ett exempel för- säkringskassa, polis och länsarbetsnämnd gjort om sin organisation och då delat in länet på tre olika sätt. Förfat- tarna anser därför att det är motiverat att staten arbetar mer med samordningen av offentlig service i kommunerna. Kommunerna är en naturligt drivande aktör som dessutom har egna serviceåtagan- den. Därför bör man kanske i högre grad samordna utbudet av statlig och service, vilket ställer krav på flexibla former för samarbete. Det behöver inte bara handla om statlig service utan nya former kan också innefatta kommunala, privata och frivilliga organisationer.