sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — De reproducerar också sina livserfaren- heter och sin positionering i ett ras/etnisk, klass- och könsdiffe- rentierat samhälle som är en del av en global kontext. kan man säga att studie- och yrkesvägledare är centrala aktörer i struk- turernas reproduktion; de medverkar till strukturernas fortlevnad. Denna studie visar att studie- och yrkesvägledare är institutio- nella aktörer som har ett fundamentalt dilemma: å ena sidan är de implementeringsaktörer för statliga mål (till exempel vad gäller arbetsmarknaden) och regelverk (som till exempel betygets begrän- sande funktion); å andra sidan har man sett en historisk förflytt- ning av diskursen om deras roll. framställs de som varande i elevernas tjänst; deras roll är att stödja elevernas personliga utveck- ling och hjälpa dem förverkliga sina drömmar. Deras kompensa- toriska roll, som präglade vägledningens styrdokument under 1980- talet och som var kopplad till övergången och syos roll i föränd- ringen av ojämlika klass- och könsmönster i samhället, har förändrats. Det finns ett inkluderande av etnicitet, men for- mulerad i termer av kultur som en hämmande faktor snarare än i termer av etnicitet i förhållande till de övriga differentieringspro- cesserna i samhället. Genom att koppla etnicitet till kultur bort- ser man från hur dessa interagerar med andra differentieringsprin- Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... ciper som till exempel kön, klass och sexualitet; hur dessa används för att strukturera, positionera, rangordna och sortera medborgare både i och globalt; samt hur dessa används av individer som motståndsstrategi och självpositionering. Denna syn på etnicitet finns i riktlinjerna i läroplanen Lpo 94 2.6 Skolan och omvärlden samt Lpf 94 2.4 Utbildningsval – arbete och samhällsliv, där det står att alla som arbetar inom skolan bland annat ska: bidra till att motverka sådana begränsningar i elevens studie- och yrkesval som grundar sig på kön eller social eller kultu- rell bakgrund. Här framställs kultur som en begränsning och pro- blem och man kan ironiskt nog säga att läroplanens mål uppfylls av studie- och yrkesvägledare i och med att de kopplar etnicitet till problem. Detta är tydligt i flera av vägledarnas berättelser om och tolkningar av etnicitet som ett problem som handlar om kulturell olikhet. Det här kan ses som ett bevis på hur diskurser i det övriga samhället, exempelvis de mediala beskrivningarna av patriarkala invandrarfamiljer, bråkiga invandrarpojkar samt förtryckta tje- jer, reproduceras inom skolan (de los , 2002). De kulturali- serade uteslutningsmekanismer som är aktiva i det övriga samhället, exempelvis den som kopplar med kvinnoförtryck, förs över som tolkningsmodell även inom skolan, vilket ytterligare är ett exempel på hur samhälleliga strukturer samverkar genom institu- aktörers föreställningar och praxis. Studie- och yrkesvägledarna kopplade etnicitet till kultur på i huvudsak två sätt: att familjer med utländsk bakgrund hade en fel- aktig påverkan på sina barn (frånvaro eller fel delaktighet) samt att elever med utländsk bakgrund hade orealistiska mål. Detta syn- liggjordes på ett tydligt sätt i deras berättelser om patriarkala pap- por och pojkar samt det jag kallar vaktmästarberättelsen, som implicit normaliserar svenska genusrelationer såsom önskvärda och som en förutsättning för den rätta sortens påverkan som en familj ska ha på sitt barn inför övergången. Dessa utsagor beskriver kulturrasistiska föreställningar och normaliserar det svenska så- som överordnad och önskvärd (León, 2001). normalise- ras och kodas yrket och yrkesvägledarna underförstått såsom va- rande vit, svensk och kvinnlig. En rekommendation är att syos som redan är verksamma, och de som går syo-utbildningen, ska genomgå antirasistiska utbildningar och workshops där de får kunskap om Sve- rige som ett postkolonialt rum samt möjlighet att reflektera över, dis- kutera, och hitta strategier för att hantera sin egen positionering och inordning i maktens reproduktion inom skolan. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Ett annat mönster som kan urskiljas i de intervjuades berättelser är, att en ökad individualisering i samhället och på arbetsmarknaden syns inom skolan när till exempel studie- och yrkesvägledarnas dis- kurser om meritokrati flätar samman liberala arbetsmarknadsdis- kurser med mer etablerade skoldiskurser (t.ex. demokrati). Detta blir tydligt i deras paradoxala förhållningssätt till relationen mellan det de beskrev som elevernas drömmar och det som framställdes som verklighet. Betyg var det som formade verkligheten och utgjorde ett hinder för eleverna att ta sig igenom i strävan att uppnå sina drömmar. Här blir studie- och yrkesvägledarnas institutio- nella verkställningsposition synlig: några av de intervjuade beto- nade till exempel att det finns inget man kan göra, och i och med detta upprätthåller de institutionens regelverk; andra använde co- oling down-mekanismer för att leda eleverna till en verklighet som syon själv ansåg anpassad för elever tillhörande patriarkala, an- norlunda, kulturer. Här blir syos godtycklighet och värderingar kring etnicitet ett symboliskt våld (, 1990) mot eleverna. Å andra sidan pratade några syos om att hitta andra vägar. De kunde till exempel skriva en frikvot eller ett omdöme baserad på deras egen bedömning av eleven i fråga; en praxis som gjorde att institutionella regelverk kunde kringgås och dörren öppnas för några få elever. Här är studie- och yrkesvägledares bedömning av elevers egenskaper och kapacitet avgörande. Dock, Beach (1999) påminner oss om att i bruket av bedömning av förmåga har denna föreställning gjort att meritokratiska system har blivit en grogrund för en form av (re)produktion i skolan (Ibid: 362). Denna studie fokuserade inte på hur denna frikvot verkställdes, men man kan fråga sig utifrån vilka kriterier den utfördes, hur ele- vens så kallade kapacitet bedömdes och hur de kulturaliserande föreställningar som syos alltför ofta gav uttryck åt påverkade deras bedömning. Vidare var det förvånansvärt att de studie- och yrkes- vägledarna som intervjuades sällan ifrågasatte betyg som en insti- tutionell mekanism som begränsar elever. Istället verkade de allra flesta av dem inom ramarna för denna struktur och betonade meritokrati och relationen mellan hårt arbete och belöning. Några uttryckte sitt missnöje över det faktum att vissa elever som är i behov av mer stöd i övergången – inte bara på grund av att de har utländsk bakgrund utan också med avseende på kön, funktion och klass – sorteras bort i utbildningssystemet i brist på resurser. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... kan man förhålla sig kritiskt till deras berättelser om andra vägar. Att det mest var elever med utländsk bakgrund som ansågs ha orealistiska mål samt för höga drömmar bevisar stu- die- och yrkesvägledarnas reproduktion av betyg som en tydlig begränsning, eftersom elever med utländsk bakgrund, speciellt nyanlända elever, statistiskt sett har lägre betyg. Det anmärknings- värda är, att deras förklarning till varför elever med utländsk bak- grund hade orealistiska mål ofta inte bara handlade om betyg, utan också om kulturaliserade svårigheter som de förknippade med etnicitet. Här kunde familjen utmålas i problemtermer; deras påverkan på eleven var fel, familjens genusrelationer och förvänt- ningar var fel, och familjens förståelse av det svenska samhället var felaktigt. Det var i relation till kultur som flera studie- och yrkes- vägledare betonade behovet av mer kunskap i deras yrkesroll. Sam- tidigt var det tydligt i ett uttalande, hur fokus på det kulturella legitimerade vägledarens förfarande gentemot eleven och hennes familj; det rättfärdigade nämligen att han gick bakom ryggen på föräldrarna och pratade med eleven om att välja en inte fullt så teo- retisk linje. Dessa föreställningar tyder på att föräldrar med utländsk bakgrund stöttas ut ur skolan genom studie- och yrkes- vägledarnas förolämpande stereotyper och ifrågasättande av deras auktoritet och förmåga som föräldrar. Att föräldrar med utländsk bakgrund inte får möjlighet att läsa gymnasieinformationen på andra språk än svenska kan också ses som en praxis som exkluderar dem från att kunna vara delaktiga i sina barns övergång. En rekom- mendation är att mer forskning görs kring skolpersonalens kontakt med och praxis gentemot föräldrar med utländsk bakgrund under övergången, samt att skolorna själva inrättar projekt där föräldrar med utländsk bakgrund ges resurser för att leda projekt där de definierar förväntningar, problemområde och möjliga lösningar kring arbete med övergången. En annan rekommendation är att skolorna och syoverk- samheten får mer resurser så att den kan integreras i skolverksamheten där alla elevers specifika behov tillgodoses (till exempel, elever som behöver fler samtal, elever som vill besöka olika gymnasier, gymna- sieinformation på fler språk). Studie- och yrkesvägledares förliknings-funktion blir synlig när de exempelvis beskriver hur de i samtal med elever med till- räckligt höga betyg för att gå ett högt värderat teoretiskt program (som Nature eller Teknik), ändå kan ifrågasätta eleverna. Ett exempel på detta var när en syo under vägledningssamtalet fokuse- rade på elevens svagheter i matematik, vilket resulterade i att ele- Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... ven valde ett annat, lägre värderat, program. Här kan man se hur elevens höga ambitioner på ett tydlig sett blev cooled down. Eftersom det var elever med utländsk bakgrund som beskrevs av studie- och yrkesvägledarna såsom på ett problematiskt sätt havande för höga och orealistiska mål och drömmar, kan man anta att det är just dessa grupper av elever som utsätts för studie- och yrkesvägledarnas cooling-samtal. En rekommendation är att syos arbetar utifrån enbart en uppmuntrade princip, enligt vilken de försöker att hitta individuella lösningar och grupprojekt, där eleven stöttas att förverkliga sina drömmar. har studie- och yrkesvägledarnas användning av skol- diskurser om meritokrati och individen en annan institutionell funktion; den lägger större ansvar på eleverna, men den skapar också ett tydligare objekt att skuldbelägga för elevernas misslyck- anden, nämligen eleverna själva. Skolans omorganisering, som innebär att studie- och yrkesvägledarna har fler studenter, och (med vägledningscentra) att de inte ska känna till elevernas bak- grund eller arbeta kuratorisk, är bevis på en professionalisering av yrket men också en anpassning till minskade resurser. Med en ökad tidsbrist kan man tänka sig att större utrymme ges åt studie- och yrkesvägledarnas användning av snabba klassificeringar av elever och därmed ökad diskriminering. Mest slående är hur flera av de studie- och yrkesvägledare som intervjuades tystnade när de fick frågor om diskriminering och ras/ etnicitetens roll i skolan och i samband med övergången. Flera av dem kände sig obekväma att diskutera rasism och diskri- minering. Genom att beskriva diskriminering som ett missförstånd, eller genom att koppla det till elevernas egna svårigheter i skolan, bortförklarade och avfärdade de elevernas upplevelser av diskrimi- nering som ogrundade. Detta underminerar inte bara elevernas er- farenheter, utan är också ytterligare en kränkning som måste för- stås som institutionens utövande av symboliskt våld på eleverna (, 1990). Att studie- och yrkesvägledare befinner sig i en maktposition gentemot elever gör att denna situation också blir ett moment där institutionell makt upprätthålls och där erfarenheter av att rasifiering och diskriminering är en del av hur makt reproduceras görs illegitim. kan man se hur syos tystand kring (eller bortförklarning av) diskriminering och framhävande av elever som individer, blir ett sätt att sammanfläta färgblinda diskurser med diskurser om skolans demokratiska uppdrag. Detta är signifikant, allvarligt och utgör en kränkning av Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... eleverna då deras realitet, nämligen den roll ras/etnicitet spelar i samhället, inte återspeglas i deras samtal med vuxna rörande just hur de ska kunna förverkliga sina drömmar. En rekommendation är att elevernas upplevelser av diskriminering och rasism hädanefter tas på allvar och erkännas av vuxna inom skolan. En vuxen kontaktperson kunde tillsättas som inom skolan som arbetar med verksamhetens likabehandlingsplan (enligt lagen om förbud mot all kränkande behandling, som trädde i kraft ). Denne vuxna kunde tillsammans med föräldrar och barn vara en viktig rum för skolans arbete mot etnisk och religiös diskriminering samt vara en person eleverna vid kränkning i första instans kunde vända sig till för råd och stöd. Några av studie- och yrkesvägledarnas intresse att diskutera dis- krimineringsfrågor med eleverna, samt det stöd de visade eleverna när de tog upp ämnet, visar på att det finns handlingsutrymme hos studie- och yrkesvägledare. De kan agera antingen för att reprodu- cera eller för att förändra institutionens makt. Institutionens nor- malisering av tystnaden kring diskriminering inom skolan är en viktig punkt att förhålla sig till för att förstå till exempel varför försök att ta upp diskriminering med elever i klassrum- met inte gick helt fram och upplevdes som misslyckat jämfört med de individuella samtal hade med elever. Det är signifikant att den enda person som berättar om att etnisk och religiös diskrimi- nering ofta förekommer som ämne i vägledningssamtal, och tar den på allvar, är , som själv har utländsk bakgrund. Hur ämnet diskriminering tas upp, i vilket sammanhang, och det förtroende eleven har för de enskilda individerna i skolpersonalen, visar sig vara viktigt om man jämför dessa två exempel. Huruvida eleverna har förtroende för syon och denna kan förstå deras verklighet, verkar vara av avgörande betydelse, i alla fall om man utgår från utsagor. Att elever med utländsk bakgrund, beroende på deras sociala klass, bostadsområde, vistelsetid i , samt familjens anknyt- ning till arbetsmarkanden, kan ha specifika behov under över- gången råder det ingen tvekan om, och detta uppmärksammas av flera av de studie- och yrkesvägledarna som intervjuades. Till ex- empel har vissa föräldrar med utländsk bakgrund svårt att få till- gång till information om övergången (på grund av att den enbart ges på svenska), vissa elever oroar sig för en diskriminerande arbetsmarknad, och en del elever anses vara i behov av mer tid och stöd i övergången. I enighet med Dresch & (2003) kan man Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... säga att de enda likheter som finns mellan elever med utländsk bak- grund är att de har föräldrar som inte har gått den svenska grund- skolan och gymnasiet och därför kan sakna det social kapital som den erfarenheten ger – samt att de blir diskriminerade i det övriga samhället på grund av utseende, religion, och/eller namn. Denna studie har även uppmärksammat att en del av den diskri- minering som elever med utländsk bakgrund möter sker i kontakt med studie- och yrkesvägledare. I synnerhet sker detta när etnicitet omvandlas till en fråga om invandrare och kulturell olikhet och används för att positionera eleverna i relation till en osynlig och överordnad svensk kultur. Detta utesluter dessa elever i stället för att öppna upp för en diskussion om etnicitet såsom en komplex fråga om samhällets differentiering och elevernas samt studie- och yrkesvägledarnas strategiska positionering i relation till dessa hie- rarkiseringar. Genom att använda en färgblind och kulturaliserande syn på ele- ver med utländsk bakgrund (det vill säga att hävda att man bara ser individer, eller att prata om invandrare och invandrarfamil- jer) bidrar studie- och yrkesvägledare till att reproducera, snarare än att förändra, institutionell makt. Genom att bemöta dröm- marna, som olika elever med migrationsbakgrund har inför valet, med en realitet som är normativ, färgblind och/eller förenklat kulturaliserande, diskriminerar studie- och yrkesvägledarna elever med utländsk bakgrund. Därigenom bortser de från hur samhället struktureras genom ras /etnicitet i ett komplext samband med klass, kön, och sexualitet, och hur detta påverkar alla personers po- sitioner och handlingsutrymmen i det svenska samhället. Och det kapital som migrationserfarenheter ger familjer och elever i speci- fika sociala sammanhang suddas bort, där till exempel familjernas olika utbildningsbakgrund, erfarenhet av diskvalificering på ar- betsmarknaden, utformande av etniska nischer och nätverk, samt transnationella nätverk och ibland ambitioner blir viktiga redskap i skapandet av motdiskurser och strategier (, 1996, 1997; Similä, 1994; , 1995, 1997). En rekommendation är att mer forskning görs om hur ras /etnicitet samverkar intersektio- nellt med andra maktordningar som kön, klass, sexualitet samt funk- tion inom institutioner. måste ett bristfälligt perspektiv för- kastas till förmån för ett perspektiv som ser hur differentieringsprinci- per interagerar och ger personer olika kapital i kontakt med institutio- ner och deras normaliseringsprocesser, och därmed resurser för att hantera institutioners uteslutningsmekanismer. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... forskning på hur diskurser kopplade till demokrati, t.ex. meritokrati, används inom skolan för att naturalisera sorteringen som sker i sko- lan. som studie- och yrkesvägledare ska ta hänsyn till arbetsmarknadens behov och mönster, har de också till uppgift att stödja elever i förvekligandet av deras framtidsdrömmar. Även om den svenska arbetsmarknaden kanske inte skulle kunna sysselsätta alla som vill bli läkare, kan syos ifrågasättande (och mönster av cooling) av just elever med utländsk bakgrund, inte ses som någonting annat än diskriminering. Enligt statistik (2005a, 2005b) finns det stora skillnader inom gruppen elever med utländsk bakgrund beroende på kön, klass, vistelsetid i och utbildning. Vissa elever verkar vara på väg mot högskolan och förverkligandet av sina drömmar om högstatusyrken. Men samti- digt växer gruppen som går IV, det lågt värderade Individuella pro- grammet. Denna studie visar att sådana skillnader inte ska läsas som ett ifrågasättande av den betydelse ras/etnicitet har i skolan, utan snarare som ett bevis på att elever med utländsk bakgrund har olika förutsättningar att hantera institutionens diskrimineringsme- kanismer. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... , (2004) I en klass för sig: genus, klass och sexu- alitet bland gymnasietjejer. , Nashmil & Bildt, (2004) Osynliga framtidsdrömmar? Nyinvandrade ungdomars möte med den svenska skolan. , , (1983) Segregation och svensk skola: en studie av utbildning, klass och boende. : Student- litteratur. , (1989) Modernity and the Holocaust. Camb- ridge: . , (1998) Globalization: the human consequences. Beach, (1999) Om demokrati, reproduktion och förnyelse i dagens gymnasieskola, Pedagogisk forskning i 4(4): 349–365. , (1992) : Towards a New Modernity. (över- sättning ). , (1991) Vägledning som styrning i: Ols- son, . & Therborn, . (red.) Vision möter verklig- het. , (1996) Garanterade karriärer? Om social styrning och sysselsättningspolitik för ungdomar. Sociologiska in- stitutionen . , (2003) Racism without Racists: Color-blind racism and the persistence of racial inequality in the United Sta- tes. : Rowman & Littlefield Publishers. , , (1977/1990) Reproduc- tion in education, society and culture. : (2nd edition). Bowles, , (1976) Schooling in Capitalist . Education Reform and the Contradictions of Economic Life. : Routledge & Kegan . Broady, (1998) Den dolda läroplanen. , , , , och Häger- ström, (2002) Likvärdighet i en skola för alla. Historisk bakgrund och kritisk granskning. Cicourel, Aaron & Kitsus, (1963) The educational decision makers. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... , (1960) The Cooling-Out Function in Higher Education In: Halsey, A.H., Floud, , &, C. Ar- nold. (ed.) Education, Economy, and Society. : Free Press. , Kamari & , (2006) Race and Globaliza- tion: New Constructions of Race. Corwin, R.G. & , A.C. (1969) Organizational contexts and constraints: Reflections on the counseling movement. Dance, (2002) Tough Fronts: The impact of street culture on schooling. and : Routledge. de los , (2000) Folkhemmets Paradoxer. och etnicitet i den svenska modellen, Kvinnovetenskaplig tidskrift 2/2000: 27–47. de los , (2002) Den svenska jämställdhetens etniska gränser – om patriarkala enklaver och kulturella frizoner i: , , . Det Slutna Folk- hemmet: om etniska klyftor och blågul självbild. de los , , , och Mulinari, (2002) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . En festskrift till . de los , , (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i : en kunskapsöversikt. de los , , (2005) Intersektionalitet. Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. : Li- ber. de los , , (2005) Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell dis- kriminering. , (1986) How Institutions Think. : Syra- cuse University Press. Dresch, , (2003) Vägledning i förändring – om omvärldsförändringar och dess betydelse för vägledning. Lä- rarutbildningen Malmöhögskolan. Ehrenreich, , (2003) Global Woman: , maids and sex workers in the new economy. : Metropolitan Books. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... , , (2005) Maktrelationer och normali- seringsprocesser i välfärdsstaten: Om behovet av intersektio- nella analyser i socialt arbete, Kvinnovetenskaplig tidskrift 3/4 2005. , (1975) Discipline and Punish: the of the Pri- son. , (1978) The history of sexuality 1: An introduction. (översättning R. Hurley). : Pantheon (original work published 1976). Foucualt, (1980) , knowledge: selected interviews and other writings 1972–1977. (översättning C. ). , , (1981) Att vägleda elever: en innehållsanalys av skolans studie och yrkesvägledning. Frankenberg, (1993) , race matters: the social construction of whiteness. Gambetta, (1987) they pushed or did they jump? Indivi- dual decision mechanisms in education. Giddens, (1999) Modernitet och självidentitet: självet och samhället i den senmoderna epoken. (översättning S. Anders- son). , (1995) Pizzabagare eller pilot? Om studie- valet bland ungdomar i multietniska skolor. : HLS Förlag. , (1997) Vad ska du blir när du blir stor?, Invandrare & minoriteter (6):11–13. , (1999) Reggae eller rock som etnisk markör – invandrarungdomar från skola till arbete i: Hag- ström, Tom (red.) Ungdomar i övergångsåldern – handlingsut- rymme och rationalitet på väg in i arbetslivet. : Stu- dentlitteratur. , Prieto, Héctor (1998) Gymnasieskola för alla – andra. En studie om marginalisering och utslagning i gymnasieskolan. , (1984) Syo-utbildning i /1977–84: en utvärdering. (1994) Syo kulturer i skolan. Elevers och skol- personals uppfattningar av studie-, yrkes- och arbetslivsorienter- Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... ing på några högstadieskolor. Hertzfeld, (2002) Det olyfta lockets paradox: att tala utan att låtsas om det i: de los , , , , &Mulinari, (red.) Maktens (o)lika förklädnader; kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . En festskrift till Wu- okko Knocke. , (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svensk- het: hur arbetsförmedlare förstår en etnisk segregerad arbetsmark- nad. , (2000) Det börjar hemma – om föräldrarstöd och högre utbildning i: Mångfald i högskolan, Utredning om social och etnisk mångfald i högskolan, SOU 2000:47. , (2004) Vi och De och alla dom andra på Komvux: etnicitet, genus och klass i samspel. (2000) Låt oss tala om flickor : Parajett. (2005) Statistikrapport : Statistisk uppfölj- ning av Rapport integration 2003. : Integrations- verket.