sou · GUB396 · 2007-01-01 00:00:00 — I fråga om publicering på Internet finns det ingen självsanerings- verksamhet som motsvarar den som inrättats av pressbranschen. Det finns inte heller något sådant genom lag inrättat gransknings- 1 Tabell 31 s. 79 i Vad, varför, vem – anmälningarna till –2004. rapportserie rapport nr 19. Det nu gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet Det före- kommer dock andra former av självsaneringsverksamhet på Internet. publicerades promemorian Självsanering av Internet, Ds 2003:25. Promemorian innehöll bl.a. en kartläggning av i vilken utsträckning det på den svenska delen av Internet som föll utanför pressens självsanering förekom självsanering eller annan frivillig tillämpning av regler eller metoder för att motverka integri- tetskränkningar. Med integritetskränkningar avsågs då dels de brotts- balksbrott som kan begås genom publicering på Internet och som innefattar en integritetskränkning, t.ex. förtal och förolämpning, dels spridning av personuppgifter i strid med personuppgiftslagen. I promemorian angavs sammanfattningsvis följande angående före- komsten av självsanering på den svenska delen av Internet (a.a. s. 9): De stora aktörerna kräver att användaren respekterar gällande lag när han publicerar information genom användning av aktörens nät eller tjänst. Aktörerna ställer även ytterligare krav på uppförande och inne- håll, t.ex. vad gäller språk. Det kan antas att aktörerna själva också rättar sig efter dessa regler vid publicering av eget material. De stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, förbehåller sig i sina villkor rätten att stänga av tjänsten vid brott mot reglerna. förbehåller sig aktörerna även rätten att ta bort material som strider mot bestäm- melserna. Aktörerna använder sig av dessa möjligheter. Samtliga stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, utövar tillsyn över innehållet genom en abuseavdelning dit överträdelser kan anmälas. Drygt hälften av dessa aktörer utövar tillsyn även på andra sätt, t.ex. genom modera- torer, stickprovskontroller och nyckelordsfilter. Det förekommer också verksamhet av betydelse för självsanering i form av samarbete mellan de svenska Internetoperatörernas abuseavdelningar och i form av kontakter mellan Internetoperatörer, och . Det finns även regler och tekniska metoder för att motverka publicering av personuppgifter utan samtycke. Sedan promemorian publicerades har arbetet med självsanering på Internet fortsatt. Enligt uppgifter på BitoS hemsida (för innehålls- och tjänsteleverantörer på onlinemarknaden i , ) har de största Internet- aktörerna träffats för att arbeta fram gemensamma regelverk, bransch- normer och värderingsgrunder. Syftet är att samla branschen och genom gemensamma regelverk och aktioner på ett positivt sätt öka förståelsen för Internet och bidra till att göra Internet säkrare och Det nu gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet Tillsammans har man bildat BitoS etiska råd. Alla BitoS-medlemmar kan ansluta sig till detta. Exempel på med- lemmar är Lunarstorm, , Nya Medier, MSN, , , /Passagen, Playahead, Shortcut och Pricerunner. För att göra det tydligt för besökarna att en sajt agerar enligt BitoS etiska råds värderingar, har en s.k. stoppknapp införts som symbol. Knappen kan användas för att anmäla material som är opassande. Alla sajter med en stoppknapp har gemensamma rutiner för att hantera anmälningar och har upparbetade kontakter med polisära myndigheter och hjälporganisationer. inleddes ett samarbete mot barnpornografi mellan , ett antal Internetleverantörer och den ideella föreningen , som bekämpar barnsexhandel. infördes de första filtren för att hindra Internetanvändare att surfa på sidor med barnpornografi. deltar 15 leverantörer i block- eringsverksamheten. Enligt polisens uppskattning berörs 80–90 pro- cent av de svenska Internetanvändarna av verksamheten. Blockering- en fungerar så att den som försöker gå in på en hemsida som finns på polisens spärrlista möts av en stoppskylt med information om att sidan innehåller barnpornografi. Skylten hindrar användaren att komma in på sidan. har bl.a. till uppgift att driva på mediernas själv- sanering. I samarbete med Myndigheten för skolutveckling driver en kampanj, Det unga Internet, som finansieras av handlingsprogram Safer Internet Programme. Kampanjen syftar till säkrare användning av Internet bland barn och unga. Kampanjen skall sprida kunskap genom att arrangera ett antal regionala seminarier i olika delar av . Seminarierna riktar sig främst till lärare, förskollärare, skolpersonal, fritidsledare och andra som arbetar med barn och ungdomar.2 och Myndigheten för skolutveckling representerar i det europeiska . Nätverket har inrättats under Safer Internet programme och utgör ett samarbete mellan organisationer från ett 20-tal länder som alla arbetar för att sprida kunskap och öka medvetenheten om säkrare användning av Inter- net bland barn och unga. Under Safer Internet programme har också inrättats som ger allmänheten möjlighet att anmäla olagligt innehåll på Internet. Det nu gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet Avslutningsvis kan nämnas att det även inom bedrivs arbete för att hjälpa medlemsländerna att skydda barn och unga mot skadligt innehåll i alla medier i informationssamhället, bl.a. på Internet. Arbetet bedrivs bl.a. inom en grupp av specialister på mänskliga rättigheter i informationssamhället, Group of Specialists on human rights in the (MC-S-IS), och består bl.a. i utarbetande av en uppdaterad version av hand- bok i Internetkunnighet (Handbook on Internet Literacy) och ett instrument om skydd av barn i informationssamhället. 3Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmän- heten MGU lämnade i sitt betänkande Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet (SOU 2001:28) en redovisning av ny teknik och nya medie- former för kommunikation till allmänheten (a. bet. s. 129 ff.). Kommittén redovisade också en bedömning av i vad mån de nya teknikerna omfattades av det då gällande grundlagsskyddet (a. bet. s. 195 ff.). Tryck- och yttrandefrihetsberedningen gör samma be- dömning som kommittén i fråga om vilka tekniker och tjänster som föll in under grundlagsskyddet. De tekniker och tjänster som kommittén fann falla utanför grundlagsskyddet – databaser hos bokförlag och andra än massmedieföretag samt databasinnehavares användning av pushteknik och print on demand – har getts grundlagsskydd eller möjlighet att få grundlagsskydd genom ansökan om utgivningsbevis genom den ändring av databasregeln som trädde i kraft . Genom införandet av webb- sändningsregeln (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL) har också klargjorts att webbsändningar som utgörs av direkt- sändningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar på tider som sändaren bestämmer faller in under grundlagsskyddet. I NJA 2003 s. 31 har HD även behandlat frågan om bilageregeln (1 kap. 7 § andra stycket TF) omfattar tillhandahållande enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL) och besvarat frågan nekande. I detta avsnitt lämnas en redogörelse för den utveckling avseende tekniker och medieformer för kommunikation till allmänheten som skett efter MGU:s redovisning och som Tryck- och yttrandefri- hetsberedningen kunnat skönja. Fokus ligger på att försöka upp- täcka om det finns tekniker eller medieformer för kommunikation till allmänheten som faller utanför det nu gällande grundlagsskyddet. I avsnitt 3.2 beskrivs teknikerna och medieformerna – även vissa fenomen som inte kan anses utgöra en teknik eller en medieform för kommunikation till allmänheten tas upp för att belysa vad som Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten är ny teknik och vad som inte är det – och i avsnitt 5.1.4.4 görs be- dömningen av i vad mån det beskrivna omfattas av nu gällande grundlagsskydd. Underlaget för beskrivningen har hämtats från olika håll; faktaböcker, propositioner, utredningar av olika slag, experter, tidningsartiklar, webbsidor m.m. När man studerar den tekniska utvecklingen framträder följande tendenser. Aktörerna inom IT-, medie- och telekom-branscherna strävar efter s.k. tripleplay, dvs. man vill erbjuda telefon, radio och TV samt Internet i samma nät och kunden skall få ett uttag, en leve- rantör och en faktura. Allt mer information blir också digitaliserad och IP-nät (Internet Protocol) kan bära allt som kan digitaliseras. Konvergensen, dvs. sammansmältningen och integreringen av tidi- gare åtskilda nätverk, tjänster, apparater och marknader, har blivit tydlig och fortsätter. Individanpassningen av tjänster och innehåll ökar. Trådlös anslutning blir allt vanligare. Vissa bedömare menar dock att fast anslutning kommer att dominera även i fortsättningen eftersom sådan anslutning är snabbare och säkrare än trådlös. Band- bredden var tidigare en starkt begränsande faktor men finns bredband utbyggt i stor utsträckning. Överförings- och lagrings- kapaciteten i nätverk och apparater ökar . Den redovisning som görs här bildar en bakgrund till diskussionen om hur teknikberoendet i nuvarande grundlagsreglering påverkar valet av olika regleringsmodeller för framtiden. Med fysiska databärare avses t.ex. tidningar, böcker, videoband, ljudband, cd-skivor, dvd-skivor och andra föremål som innehåller information och används för att överföra information mellan människor genom förflyttning av föremålet. Överföring av infor- mation utan förflyttning av ett fysiskt föremål som innehåller informationen kan ske genom elektromagnetiska vågor. TV, ljud- radio och olika former av datorkommunikation är exempel på kom- munikation med hjälp av elektromagnetiska vågor. I fråga om tidningar, böcker och andra skrifter gäller enligt 1 kap. 5 § första stycket första meningen TF att grundlagen äger tillämpning på skrift som framställts i tryckpress. MGU ansåg att ut- trycket tryckpress fick anses avse alla metoder för mångfaldigande Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten som innebär att färgen överförs från tryckmediet till tryckbäraren (papperet) genom en direktkontakt och ett fysiskt tryck mellan dem.1 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har samma uppfatt- ning. Denna tolkning av begreppet tryckpress innebär att det omfattar såväl de traditionella tryckmetoderna boktryck, stentryck, koppartryck och offsetpress som många nya tryckmetoder, exem- pelvis den s.k. indigopressen. Denna är en hybridpress där tryck- plåten består av en gummiduk som exponeras direkt från datorn medan duken sitter på plats i pressen. Från duken överförs färgen med ett fysiskt tryck till pappret som i en traditionell offsetpress. Med indigopressen kan innehållet i en trycksak ändras från det ena exemplaret till det andra. Enligt uppgifter från tryckeribranschen är offsetpress fortfarande den dominerande trycktekniken för stora upplagor och kan förväntas förbli så . Enligt 1 kap. 5 § första stycket andra meningen TF (stencilregeln) är grundlagen också tillämplig på skrift som mång- faldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande om utgivningsbevis gäller för skriften eller den försetts med beteckning som utvisar att den är mångfaldigad och i an- slutning därtill uppgifter om vem som mångfaldigat den samt om ort och år för detta. Eftersom möjligheten till grundlagsskydd för maskinellt framställda skrifter således inte är begränsad till använd- ningen av någon viss teknik tas frågan om ny teknik för fram- ställning av skrifter inte upp till behandling här. Det måste dock observeras att om en framställningsteknik som inte kan anses ut- göra tryckpress används måste stencilregelns krav på mångfaldi- gande och utgivningsbevis eller angivande av vissa ursprungsupp- gifter uppfyllas för att grundlagsskydd skall föreligga. Till denna skillnad återkommer beredningen i avsnitt 5.1.4.2 och 5.1.4.5. När det gäller andra fysiska databärare än skrifter kan följande noteras. Det finns nu två nya konkurrerande format för dvd-skivor; hd-dvd (high definition-dvd) och Bluray. Båda formaten innebär att skivorna läses av med blå laser i stället för med röd laser som varit den rådande tekniken . De nya skivorna rymmer be- tydligt mer information än de hittillsvarande, lagringskapaciteten är ungefär fem gånger större än hos en vanlig dvd-skiva. Det är där- med möjligt att lagra mera högupplösta filmer med bättre bild och ljud. Hd-dvd och Bluray är alltså bättre anpassade till högupplösta digital-TV-sändningar (hd-TV) än traditionell dvd-teknik. 1 SOU 2001:28 s. 368 ff. och prop. 2001/02:74 s. 39. Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten formaten öppnar också för nya möjligheter att använda en dvd- spelare. Film och spel kan närma sig varandra eftersom utrymmet för interaktivitet och sidomaterial ökar. DualDisc är en ny dubbelsidig skiva som har lanserats av musik- branschen. Skivan har dvd-inspelat material på ena sidan, t.ex. film- klipp, musikvideo, sångtexter eller artistintervjuer, och digitalt ljudmaterial på den andra. En DualDisc är ungefär lika stor som en dvd- eller cd-skiva. Mp 3-spelarna har utvecklats från rena musikspelare till multi- mediaverktyg i fickformat. Många spelare har inbyggd radio och kan spela in både via inbyggd mikrofon och via linjeingång. De kan alltså konvertera till mp 3-format i realtid och behöver inte kopplas till en dator för att kunna användas. Spelarna kan också ha stöd för andra musikformat och vara försedda med färgskärm och möjlighet att visa både stillbilder och rörliga bilder. Företaget erbjuder biblioteken mp 3-spelare som är laddade med ljudböcker. Låntagaren kan låna hem spelaren och lyssna på boken . beslutade att skall övergå till enbart digitala TV-sändningar i marknätet och att de analoga sändningarna skall upphöra senast den 1 februari 2008.2 skall förbereda övergången till digitala TV-sändningar och samordna den informationsverksamhet som behövs.3 inled- des den första etappen av nedläggningen av de analoga TV-sänd- ningarna i marknätet. ger bättre bild, ljud och möjlighet till nya tjänster, t.ex. en mer utvecklad text-TV med bl.a. EPG (elektronisk pro- gramguide). EPG är en tjänst med information om pågående och kommande TV-program från samtliga programföretag. Tekniskt fungerar en EPG på samma sätt som sökbar text-TV, dvs. infor- mationen sänds kontinuerligt i ett cykliskt förlopp och är inbakad i den vanliga TV-signalen. ger också mindre störnings- känslighet och möjlighet för hela befolkning att se fler kanaler. När har övergått till digitala sändningar i det digi- tala marknätet kommer alla att kunna se i vart fall tio kanaler utan 2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 3www.digitaltvovergangen.se, dir. 2004:32 Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten extra TV-avgift, däribland SvT1, SvT2 och TV4, SvT24, Kunskaps- kanalen och Barnkanalen.4 Kodade betal-sändningar erbjuds också med bl.a. möjlighet att beställa hem en film eller en musik- eller sportsändning och betala per beställt program (s.k. pay per view). kan erhållas genom marksändningar som tas emot med en vanlig antenn, genom satellitsändningar som tas emot med parabolantenn eller genom kabelsändningar, som är sändningar i tråd, vanligtvis vidaresändningar av marksändningar eller satellit- sändningar. För att kunna ta emot digital-TV krävs att kunden har en digital-TV-box ansluten till eller inbyggd i TV-apparaten och ett programkort för kodade sändningar. Med digital teknik är möjligheterna till interaktivitet för tittaren större än med analog teknik. Detta beror till stor del på att det är enklare att sända data digitalt och att det finns en inbyggd pro- cessor och ett modem i digital-TV-boxen. Man talar ibland om lokal och central interaktivitet. Lokal interaktivitet betyder då att all information sänds ut över nätet till alla och sparas i digital-TV- boxens minne. Tittaren kan via fjärrkontrollen välja bland den information som finns lagrad i boxen. Lokal interaktivitet är inte beroende av en returkanal i nätet utan det handlar om information som går ut till alla enligt programbolagets beslut. Traditionell text- TV och EPG är exempel på tjänster som innefattar lokal inter- aktivitet. Med central interaktivitet menar man att det finns en returkanal där kunden via fjärrkontrollen kommunicerar direkt med TV-kanalen eller sin operatör. Returkanalen kan utgöras av ett modem och telefonlinjen. Exempel på tjänster som innefattar central interaktivitet är s.k. video-on-demand som innebär att tittaren beställer hem t.ex. film, musik eller särskilda program vid tider som han själv bestämmer.5 , eller bredbands-TV, är ytterligare en distributionsform för digital TV vid sidan av kabel-, satellit- och marksänd digital TV. Sändningarna överförs i bredbandsnät med IP-teknik, dvs. Den infrastruktur som används är oftast logiskt avskiljd från det vanliga Internet vilket innebär att det krävs särskild utrustning i distributionsnäten och även i TV-tittarens hem i form av en box.6 är alltså inte webb-TV som är till- gänglig för alla med Internetuppkoppling. Eftersom den infra- struktur och överföringsteknik som används är skapad för dubbel- 4www.digitaltvovergangen.se, regeringsbeslut , pressmeddelande 5Radio- och , En guide till digital-TV, 2004 6Radio- och , Medieutveckling Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten riktad kommunikation lämpar sig för interaktiva tjänster som kräver en returkanal till tjänsteleverantören, t.ex. video on demand-tjänster. Det är utbyggnaden av fiberbaserade kommuni- kationsnät och uppgraderingen av det traditionella telefonnätet som möjliggjort framväxten av IP-TV-erbjudanden till konsumen- terna. De fiberbaserade kommunikationsnäten erbjuder stor kapa- citet och kan anslutas till hushållen genom lokala nätverk eller genom utnyttjande av befintliga fasta telefonnät och DSL-teknik. Stora leverantörer av på den svenska marknaden är t.ex. Bredbandsbolaget/Viasat, TeliaSonera, och . Bredbandsbolaget och TeliaSonera utnyttjar till största delen sin egen infrastruktur medan och använder stadsnät, vilket ofta är fiberbaserade kommunikationsnät byggda av kommunala energibolag.7 I de kanalpaket som erbjuds finns ofta ett stort antal kanaler utöver SvT 1, SvT 2 och . Tekniskt går överföringen av till så att programmen finns tillgängliga i telestationen för de tittare som har rätt utrustning och abonne- mang. Tittaren startar överföringen till sig från telestationen av det program han vill se på.8 TV kan numera också tas emot via mobiltelefoner.9 Med tjänsten Surf Port kan man t.ex. i sin mobiltelefon se de senaste nyhets- och vädersändningarna från . Man kan också läsa tidningar och ta del av sin e-post. Det som behövs är ett mobilabonnemang eller ett kontantkort och en mobiltelefon som klarar datatrafiköver- föring (GSM, GPRS eller ).10 SvT deltar i ett testprojekt med TV i mobiltelefonen via standarden dvb-h. Dvb-h är en utveckling av den teknik som används för sändning av digital TV i marknätet, dvb-t. T står för terrestrial medan h står för handheld. Sändning genom dvb-h sker genom broadcast, dvs. sändningen startas av avsändaren och kan tas emot av de telefoner som ingår i försöket. Det är alltså inte den enskilde mobilinne- havaren som startar överföringen till sig.11 SvT har i övrigt vad gäller mobil-TV enbart on demand-tjänster i form av strömmande 3G-sändningar. Dessa sändningar sker genom s.k. unicast, dvs. varje mobil som begär det får en TV-signal via 3G-nätet.12 eller UMTS () är tredje generatio- 7Radio- och , Medieutveckling s. 54 8Per , utvecklingschef, , , tekniker, Sonera. 11Per , utvecklingschef, . 12Computer , Per , utvecklingschef på . Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten Målet med UMTS är ett system som hanterar alla sorters trådlös kommunikation.13 Även dvb-t-sändningar kan tas emot av mobila mottagare, men eftersom mottagningsenheten då måste ha dubbla antenner och mottagningen dessutom är mycket energikrävande så att batterierna snabbt laddas ur, har dvb-t inte ansetts utgöra ett hållbart alternativ för att sända mobil-TV. presenterade företaget en mobil mottagnings- enhet som enligt uppgift från tillverkaren skall kunna ta emot traditionella TV-sändningar som sänds ut i det digitala marknätet, dvs. Om denna teknik fungerar kommer mot- tagningsenheterna att kunna ta emot TV-sändningar utan krav på teknik som särskilt anpassats för mobil-TV.14 Avslutningsvis kan nämnas ytterligare något om nya apparater. Utveckling av s.k. vardagsrumsdatorer pågår. Tanken är att var- dagsrumsdatorn skall kunna fungera som dator, TV, dvd-spelare, stereo och radio och att den skall manövreras via fjärrkontrollen. Den skall inte kräva komplettering med digital-TV-box. Företaget har en produkt, TVPC, som är en 32-tums lcd-TV med en komplett dator och dvd-spelare inbyggd i skalet. Den är enbart fyra till fem centimeter tjockare än en platt TV och fungerar med Boxers utbud utan att behöva kompletteras med digital-TV-box.15 Personal-video-recorder (PVR) är en hårddisk i eller som tillägg till TV-apparaten. Den kan lagra information enligt tidskodning eller annan kodning, t.ex. för olika typer av program, exempelvis alla nyhetssändningar. Operatören märker programmen med en viss kod och tittaren kan sedan programmera apparaten för inspelning av de program han önskar. Sändningar av ljudradio i sker både analogt och digitalt. Digitalradions främsta fördel är ljudkvaliteten. Digitalradio kan också användas till tjänster som textinformation, t.ex. program- namn och sångtitlar, bildvisning, filöverföring och streaming media. finns ett digitalt sändarnät, Digital Audio Broad- casting (DAB), med utrymme för nya radiokanaler och med bättre 13Statens , , Fakta om informations- och kommuni- kationsteknik i s. 218, 14SOU 2006:51 s. 172 ff. Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten ljudkvalitet.16 I en skrivelse till (skr. 2005/06:66) konstaterade regeringen att distributionen av ljudradio fortsätter att digitaliseras men att det inte fanns skäl att välja en enskild teknik för den framtida radiodistributionen och att det därför inte var aktuellt att besluta om en utbyggnad av DAB- sändningarna. lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2005/06:KU30, protokoll 97). Radio- och har fått i uppdrag av regeringen att följa utvecklingen av digital distribution av ljudradio och ta fram underlag för löpande bedömning av olika tekniker. Slutrapport skall lämnas . Verket skall särskilt redovisa 1) hur olika tekniker uppfyller kraven på kvalitet och säkerhet när det gäller utsänd- ningarna samt möjligheterna att upprätthålla kraven på sändning av Viktigt Meddelande till Allmänheten (VMA), 2) hur olika tekniker kan tillgodose behoven för personer med funktionshinder samt för grupper som tillhör språkliga och etniska minoriteter samt 3) för- och nackdelar med de olika teknikerna ur ett konsumentperspektiv. SR fortsätter med försökssändningarna i DAB . Med DAB sänds 6 kanaler som inte finns i de analoga sändning- arna. För att lyssna krävs en särskild DAB-mottagare som ger hög ljudkvalitet utan störningar samt mer information om programmen och innehållet. Det finns även mottagare med möjlighet till data- lagring, vilket gör det möjligt att lyssna på ljudfiler i efterhand, backa i direktsändning och programmera mottagaren för inspel- ning. Det är endast omkring 7 000 personer som lyssnar på digitalradio via DAB i Sverige.17 Webbradio, eller radio på Internet, är ett väl utvecklat medium. Med webbradio avses oftast direktsändningar och upp- spelning av inspelade program vid tider som sändaren bestämmer. Men även tillhandahållande av annat innehåll on demand, dvs. ljud- filer som laddas ned från Internet på begäran, kallas ibland webb- radio. Lyssnarna kan även få tillgång till radio via mobilt Internet i mobiltelefonen. Det börjar också bli vanligare med radiokanaler i digital-TV.