sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — –Den framkallar avsevärda skador och leder till betydande förluster, inte bara i strikt egendomsmässiga termer utan också i andra ekonomiska och sociala avseenden, genom svåruppskattade skador som åsamkas mänskliga resurser (t.ex. arbetslöshet), företagens överlevnadsförmåga, socialförsäkringssystemet, offentlig egendom, miljö och livskvalitet. Författarna drar vidare slutsatsen att den ekonomiska brottsligheten drar fördel av en förbluffande social och institutionell tolerans, som förmodas ha samband med brottslig- hetens dolda karaktär och svårigheterna att värdera skadeverkningarna (S. Bauhofer, N. Queloz och E. Wyss, Criminalité économique et criminalité organisée: Comment les différencier?, 1999). 84TP PT Beskrivningen av det svenska arbetet mot ekonomisk brottslighet grundar sig i allt väsentligt på antologin på eko-brottsligheten, 2000:10. 85TP PT Organiserad och ekonomisk brottslighet i . Arbetsgruppen mot ekonomisk brottslighet (AMOB), RPS 1977 86TP PT Innehållet i dessa rapporter beskrivs översiktligt av i bidraget Lagstiftningsöversynen & dess bakgrund till nämnda antologi, 2000:10, s 35 ff SOU 2006:99 En kriminalisering på konkurrensrättens område lagstiftningsöversynen, en arbetsgrupp fick i uppdrag att undersöka hur samhället genom ökad insyn i och kontroll av verksamheter där etiska normer – med eller utan förankring i lagstiftning – har stor betydelse kunde motverka företeelser som hör till organiserad eller ekonomisk brottslighet. Tanken var att gruppen genom sin sammansättning bl.a. skulle kunna syssla med de etiska normer som styr konkurrensen i näringslivet. Några konkreta resultat med relevans för konkurrensområdet presenterades dock inte.TPF87FPT Efter det att regeringen återkallat Brottförebyggande rådets uppdrag tillkallade regeringen en kommission, den s.k. , som skulle föreslå lämpliga åtgärder mot ekonomisk brottslighet och skatteflykt inom ramen för en enhetlig och samordnad strategi. lämnade trettio betänkanden, promemorior och skrivelser. Efter det att kommissionen avslutat sitt arbete lämnade regeringen en proposition om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet, den s.k. riktlinjepropositionen.TPF88FPT I riktlinjepropositionen betonades nödvändigheten av enkla och rättvisa regler. Komplexa och millimeterrättvisa regler ansågs medföra att enskilda går miste om rättigheter, att resursstarka kan utnyttja sina kunskaper och tillgångar för att tillskansa sig för- måner och att ineffektiva och improduktiva anpassningar sker till reglerna. Det fortsatta reformarbetet ansågs böra sikta mot att åstadkomma regler som är enkla och rättvisa vad gäller den faktiska effekten. riktade revisorer stark kritik mot insatserna mot den ekonomiska brottsligheten.TPF89FPT Mot bak- grund av den framförda kritiken lade regeringen i en skrivelse till fram en samlad strategi mot den ekonomiska brottsligheten.TPF90FPT En interdepartemental arbetsgrupp bildades, Eko- brottsberedningen, som initierade och höll ihop ett omfattande reformarbete som bl.a. ledde fram till att och skattemyndigheternas skattebrottsenheter bildades. När det gäller definitionsfrågan skulle, enligt AMOB, med begreppet ekonomisk brottslighet avses återkommande illegala handlingar inom en verksamhet som i sig inte är kriminaliserad men som utgör själva grunden för brottsligheten. PT Se , Rådgivarna etiken – hur blev det , a a s 55 f PT revisorers förslag (1994/95:RR): Insatser mot den ekonomiska brottsligheten PT Skr 1994/95:217 En kriminalisering på konkurrensrättens område rapport från om spaning mot ekonomisk brotts- lighet preciserades begreppsbestämningen till att röra brottslighet med ekonomiskt vinningsmotiv som utövas inom ramen för en i övrigt legal näringsverksamhet. Brottsligheten skulle vidare ha kontinuerlig karaktär, vara systematisk och av stor omfattning, röra stora samhälleliga värden eller drabba grupper av enskilda.TPF91FPT Denna formulering godtogs sedan så gott som ordagrant av riksdagen.TPF92FPT definitioner betonar betydelsen av att det måste röra sig om ansenliga ekonomiska värden som företag, enskilda personer eller det allmänna förlorar till följd av dessa brott. I det sammanhanget har man också funnit anledning att uppmärksamma kopplingen mellan ekonomisk och organiserad brottslighet.TPF93FPT 14.6.2Teorier om orsaker till ekonomisk brottslighet Trots att intresset för forskning om ekonomisk brottslighet ökat finns det förhållandevis lite skrivet. Ett skäl till detta är att forskningsområdet anses vara särskilt svårdefinierat och svårstuderat. I de studier som gjorts har man i stort sett använt sig av traditionella kriminologiska teorier när man studerat olika aspekter av den ekonomiska brottsligheten. Vissa teorier blir emellertid mera tillämpliga än andra vid studier av orsakerna till ekonomisk brottslighet. Redan Sutherland pekade på att det är ganska orimligt att förvänta sig att white-collar crime kan förklaras med personliga egenskaper hos förövarna. Han framhåller bl.a. att, som de företag som bryter mot lagen begår brott mot vissa regler, så följer de andra lagar utan problem. Vid en genomgång av ett antal studier av ekobrottslingar har man funnit att de flesta sådana studier visar att personer som lagförs för ekonomiska brott mera påminner om normalbefolkningen än om traditionella brottslingar. 91TP PT SPANEK (1979). Några synpunkter på spaningsmetoder. Arbetsgruppen angående spaning mot ekonomisk brottslighet. (SPANEK). Rapport 92TP PT bet. 1980/81:JuU 21 93TP PT Jfr t.ex. regeringens skrivelse 1994/95:217 s 4 ff En kriminalisering på konkurrensrättens område studier framgår emellertid att också en del av ekobrottslingarna lik- som de som begår traditionella brott redan tidigt uppvisar olika typer av riskbeteenden.TPF94FPT Social inlärning och desorganisation Sutherland formulerade en teori om differentiella associationer som en generell teori om brottslighetens orsaker. Sutherland förkastade helt biologiska och psykologiska förklaringar till brottslighet och såg brottsligt beteende ur ett sociologiskt perspektiv. Den vikti- gaste utgångspunkten var att allt beteende, även brottsligt beteende, är inlärt och att inlärningen främst sker från människor som står individen nära. Även om Sutherland aldrig definierade begreppet inlärning, är det uppenbart att han såg inlärningen som ett mycket brett fenomen, närmast som kulturöverföring.TPF95FPT 94TP PT J. W. , The Criminal Elite: Understanding White-Collar Crime, 1998 95TP PT Sutherlands teori formulerar nio teser som leder till att en individ begår brottsliga handlingar: –Brottsligt beteende är inlärt. –Inlärning av brottsligt beteende sker genom interaktioner med andra personer i en kommunikationsprocess. –Huvuddelen av inlärningen av brottsligt beteende sker i grupper med nära personliga relationer medlemmar emellan. –Inlärning av brottsligt beteende inkluderar dels tekniker att begå brott, ibland är dessa mycket komplicerade och ibland mycket enkla, dels specifika motiv till den aktuella brottsligheten, drivkrafter, rationaliseringar och attityder. –De specifika motiven och drivkrafterna lärs in utifrån en definition av lagen som fördelaktig respektive ofördelaktig för individen. I ett västerländskt samhälle är praktiskt taget alla människor omgivna av både de individer som uppfattar och definierar lagarna som något man kan bryta mot och av dem som uppfattar lagarna som något man inte bör bryta mot. Det är genom relationer till dessa människor som inlärningen av fördelaktiga respektive ofördelaktiga definitioner av lagen äger rum. –Individen begår brott om definitioner som är fördelaktiga för brottsligt beteende (prokriminella) får överhanden över definitioner som är fördelaktiga för konformt beteende (antikriminella). –Individens anknytningar (associationer) till individer med de olika definitionerna av brott kan variera med avseende på frekvens, varaktighet, prioriteringar och intensitet. –Den process som leder till inlärning av brottsligt beteende genom individens anknytning till brottsliga och icke-brottsliga beteendemönster, involverar samma mekanismer som är involverade i andra typer av inlärning. –Eftersom brottsligt beteende är ett uttryck för generella behov och värderingar, kan det inte förklaras med sådana eftersom icke-brottsligt beteende är ett uttryck för samma sorts behov och värderingar (E. H. Sutherland, Principles of Criminology, 1939). Sutherland kopplade orsakerna till den ekonomiska brottsligheten i till de snabba förändringarna i det kapitalistiska systemet . Rötterna till brottsligheten stod således att finna i social desorganisation eller anomi. Moderna exempel på samma forskningstradition har inriktats på den ekonomiska brottslighet som följde med avregleringarna av marknadsekonomin . T.ex. gör vissa forskare gällande att Reagan-epokens liberala ekonomi lett till en normuppluckring En kriminalisering på konkurrensrättens område En annan sociologisk teori är strain-teori.TPF96FPT såg själva samhällsstrukturen som roten till uppkomsten av avvikande beteende i samhället. Teorin brukar därför benämnas som en strukturell teori. tänkande är starkt inspirerat av den franske sociologen och hans anomi-teori. ansåg att olika typer av snabba kraftiga ekonomiska, politiska eller andra förändringar kan leda till normupplösning i samhället. Denna normupplösning, som han kallade för anomi, kan bl.a. leda till ökad kriminalitet. utvecklade dessa tanke- gångar genom att hävda att det är den stora fokuseringen på etable- rade livsmål som är orsaken till kriminalitet. Medan livsmålen, som i analys bygger på värderingar i den amerikanska medel- klassen, är förhållandevis likartade, är möjligheterna att uppnå dessa mål synnerligen skevt fördelade. Denna motsättning mellan mål och medel kan enligt leda till strain, som ökar risken för avvikande beteende.TPF97FPT Företagens affärskultur om vinstmaximering kan leda till konflikter med statens krav på att följa olika typer av föreskrifter som reglerar näringsverksamheten. I amerikansk forskning har man hävdat att det karaktäristiska draget i det moderna amerikanska samhället är inom näringslivet i (S. G. Mestrovic, The Coming Fin de Siécle: An Application of Durkheim´s Sociology to Modernity and Postmodernism, 1991). 96TP PT är en amerikansk krimonolog som utvecklade strain- teorin som i viss mån kan sägas vara konkurrerande med bl.a. Sutherlands teori om social inlärning och desorganisation. 97TP PT I en empirisk studie utgår man från strain-teori. Man menar att de undersökta brottslingarna använder sig av olika typer av innovationer för att undgå den strain som uppkommit genom att samhällets etablerade mål om ekonomisk framgång kommer i konflikt med de medel som de förfogar över för att uppnå denna framgång. har dessa personer tillgång till illegala medel för att uppnå sitt mål. Författarna anser sig i sitt empiriska material ha hittat fyra typer av orsaker till att brottsliga handlingar begås: krispåverkade (i stort sett laglydiga personer, t.ex. företagsledare, som inför en hotande kris begår brottsliga handlingar), tillfällesgriparen (personer som i stort sett är laglydiga, men tar tillfället i akt när det dyker upp även om det innebär att brott begås), tillfällighetssökaren (personer som sätter användandet av illegala metoder i system, eftersom de anser att de lagliga medlen inte tillräckligt snabbt leder till det avsedda målet, nämligen ekonomisk framgång) och avvikelsesökaren (dessa personer motsvarar i stort sett stereo- typen för traditionella brottslingar som har brottslighet som livsstil och ofta ägnar sig åt en blandning av traditionell och ekonomisk brottslighet)(E. Waring, D. Weisburd och E. F. Chayet, Specific Deterrence in a Sample of Offenders Convicted of White-Collar Crimes, 1995). En kriminalisering på konkurrensrättens område att näringslivet och marknaden dominerar över andra samhälleliga institutioner vilket kan leda till normkonflikter. I en sådan konflikt kan strävan efter vinst väga tyngre än de krav som lagstiftningen ställer. Resultatet kan bli att företagen bryter mot lagen.TPF98FPT Teorier som ser ekobrottslingen som en rationellt handlande indi- vid är mycket vanliga. När detta perspektiv appliceras inom krimi- nologin är antagandet om att individers brottsbenägenhet styrs av överväganden om risker/kostnader och belöningar/vinster centralt. Brottslingen betraktas som en nyttomaximerande social aktör, och lagbrottet föregås av ett rationellt kalkylerande.TPF99FPT Redan Sutherland förde fram idén om att inlärning av brottsligt beteende bl.a. innehåller rationaliseringar. Dessa idéer har sedan utvecklats vidare till teorier om att brottslingen använder sig av olika typer av mekanismer för att neutralisera de i samhället etable- rade normerna.TPF100FPT 98TP PT och R. Rosenfeld, Crime and the American Dream, 1994 99TP PT På basis av olika forskningsresultat har två amerikanska forskare formulerat principen applicerad på ekobrott på följande sätt: Beslutet att begå brott är ett rationellt beslut som påverkas av de kostnader och vinster som uppfattas vara förknippade med handlingen. Kostnaderna avser risker och stränghet beträffande såväl formella rättsliga sanktioner som informella sanktioner (negativ publicitet, förlust av namn och rykte, brutna vänskapsband etc.), risker med avseende på förlorade legitima handlingsalternativ, moraliska kostnader (hinder) samt självutdömda kostnader i form av förlorad självrespekt. Detta resonemang skiljer sig inte på något avgörande sätt från liknande resonemang som rör den traditionella brottsligheten. Utgångspunkten tycks dock vara att den ekonomiska brotts- lingen är väl etablerad i samhället och därför har mycket att förlora vid eventuell upptäckt. (R. Paternoster och S. , A Rational Choice Theory of Corporate Crime, Pater- noster, antologin and Rational Choice: Advances in Criminological Theory (redaktörer . V. och M. Felson, volym 5, s 37 ff). 100TP PT har en amerikansk forskare ansett sig kunna finna fyra typer av rationaliseringar efter empiriska studier av ekonomisk brottslighet: brottet drabbar ingen person (om offret inte är en fysisk person betraktas det inte heller som ett lagbrott), brottet är nödvändigt (för att överleva eller för att uppnå ett överordnat ekonomiskt mål), alla andra gör det (t.ex. föreställningar om det utspridda skattefifflet) och jag är faktiskt värd det här (kompensation med illegitima medel för att man förbigåtts i lönesammanhang eller i befordringshänseende). Enligt samma forskare uppfinner inte individen själv dessa ratio- naliseringar utan förbinder existerande definitioner med sitt eget handlande (). En kriminalisering på konkurrensrättens område 14.6.3Motåtgärder mot ekonomisk brottslighet Åtskilliga forskare hävdar att civilrättsliga processer och administ- rativa sanktioner är att föredra framför straffrättsliga åtgärder. Den australiensiske kriminologen har i flera arbeten utvecklat argument och modeller för en självreglerande åtgärds- logik. Där utgör företagens frivilliga självreglering den primära nivån, medan tvingande regler och formella straff utgör den samlade kontrollstrategins sista instans som bör tillgripas först när andra åtgärder visat sig verkningslösa. Emellertid kan två olika argument mot denna syn på motåtgärder urskiljas. En linje framhåller forskningsbaserade uppgifter om den nyliberala strategins brister och tillkortakommanden. En annan linje hämtar argument från ett straffrättsteoretiskt perspektiv med rättvisa straff på programmet som gör gällande att straff är ett legitimt medel att använda även i fråga om företagsbaserad brotts- lighet i syfte att demonstrera samhällets fördömande. Om straffsanktioner skall påföras, har det gjorts gällande att böter är att föredra framför fängelse. Skälen härför, som främst synes bygga på individualpreventiva hänsyn, är att böter till skillnad från fängelse inte bryter den straffades band med samhället och att ekonomiska sanktioner har en särskild påverkan på dem som begår ekonomiska brott eftersom dessa, till skillnad från många traditio- nella brottslingar, har tillgångar och följaktligen något att förlora.TPF101FPT Ett flertal studier har också påvisat att negativ publicitet är ett fruktat informellt sanktionsmedel bland företagsägare och direktörer. I en amerikansk studieTPF102FPT har man utifrån en analys av återfalls- frekvensen hos 38 företag som anklagats för en eller flera allvarliga överträdelser av konkurrensreglerna åren 1928 – 1981 ansett sig finna visst stöd för slutsatsen att straffrättsliga sanktioner minskar risken för återfall. Dock har de kulturella och strukturella förhål- landen under vilka företagen bedriver sin dagliga affärsverksamhet ansetts ha en långt starkare påverkan på risken för återfall. Det torde inte vara möjligt att utifrån denna studie dra några slutsatser om olika sanktioners allmänpreventiva effekt. Några andra studier med särskild inriktning på överträdelser av konkurrensregler har vi inte kunnat finna. 101TP PT Se SOU 2004:47, Bilagedel, s 322 med där gjord hänvisning 102TP PT och , Deterring Corporate Crime, Criminology, Årgång 30, nummer 3, 1992, s 347 ff En kriminalisering på konkurrensrättens område Det bör påpekas att de nu berörda forskningsresultaten avseende motåtgärder härrör från en anglosaxisk kontext.TPF103FPT För svenskt vidkommande kan man notera att riktlinjeproposi- tionen bl.a. betonade vikten av självsanering och att kontrollpolitiska aspekter måste beaktas i lagstiftningsarbetet. En allmän målsättning som fördes fram var även att man i valet mellan straffrättsliga och andra samhälleliga kontroll- och sanktionsmeto- der borde ge de senare företräde.TPF104FPT Över huvud taget förefaller synen på ekonomisk brottslighet ha skärpts . T.ex. bedöms skattebrott förhållandevis hårt i . kan man konstatera att bankkrisens rättsliga efterspel blev förhållande- vis magert, och att det saknas svensk forskning om rättssystemets eventuella klassmässiga partiskhet, den negativa publicitetens faktiska verkan samt jämförelser beträffande implementeringen av olika sociala kontrollformer.TPF105FPT I en bilaga till betänkande anknyter till den pågående diskussionen i svensk rätt om ett straffansvar för juridiska personer för vissa brott mot näringsreglerande lagstiftning.TPF106FPT I det sammanhanget görs gällande att den lämpligaste lösningen synes vara att införa ett regelrätt straffansvar för juridiska personer för brott begångna av fysiska personer inom ramen för den juridiska personens verksamhet, men att detta också bör kombineras med ett straffansvar för fysiska personer och att böter i så fall skulle vara en effektiv påföljd. Skälet för att straffa även fysiska personer som begår brott i tjänsten skulle vara att det annars finns en risk för att dessa inte i tillräcklig utsträckning motverkar brott inom organisationen.TPF107FPT 103TP PT Framför allt men i viss mån även och 104TP PT Se , Fyra borttappade recept & en förlorad oskuld. En historia om ekonomisk och organiserad brottslighet, 2000:10, s 20 ff 105TP PT Se 2000:23 s 103 f med där gjorda hänvisningar 106TP PT I SOU 1997:127 presenterades ett förslag till regelrätt straffansvar för juridiska personer. Förslaget mötte emellertid motstånd. Kritiken riktades bl.a. mot att inte bristerna i det nuvarande systemet med företagsbot tillräckligt klarlagts. I Ds 2001:69 presenterades därför ett förslag om att reformera företagsboten i stället för att införa ett straffansvar som resulterat i ändrade regler om företagsbot, se prop. 2005/06:59, bet. 2005/06:JuU 13 och rskr. 2005/06:169. 107TP PT Se SOU 2004:47, Bilagedel, s 322 En kriminalisering på konkurrensrättens område 14.6.4Ekonomiska faktorer av betydelse för horisontella konkurrensbegränsningar har i en nyligen publicerad rapport diskuterat olika faktorer som kan påverka förutsättningarna för olagliga konkurrensbegränsande samarbeten mellan konkurrenter.TPF108FPT Den av verket förda diskussionen kan sammanfattas på följande sätt. Det kan ligga i ett företags intresse att samarbeta med konkurrenter i syfte att uppnå större vinster. Ett sådant samarbete är dock förenat med vissa problem som de involverade parterna måste lösa. För det första måste man komma överens om t.ex. vilka priser var och en skall sätta eller hur mycket var och en skall pro- ducera. Företagen måste koordinera sig, och för att detta skall vara möjligt måste någon form av kommunikation äga rum mellan dem. För det andra är det nödvändigt att illojalt agerande från någon av parternas sida är förenat med bestraffningar eller sanktioner av något slag. Om företag på en marknad kan agera som ett monopol, kan de få maximal gemensam vinst. Om inte alla aktörer är involverade i samverkan, kan följaktligen inte monopolpriset tas ut. En annan faktor av betydelse är köparnas agerande. Om det råder köparmakt på en marknad, minskar förutsättningarna för säljarna att begränsa konkurrensen. Ju mer lika företagen är, både i fråga om efterfråge- och kost- nadsförhållanden, desto lättare är det att enas om priser eller hur mycket var och en skall producera. Symmetri kan råda om faktorer som marknadsandelar, antalet produkter, kostnader, teknik och kapacitet. Då företagen tillverkar homogena produkter och har identiska kostnader är förutsättningarna goda för att de skall kunna koordinera sig. En hög företagskoncentration innebär att det är lättare att sam- verka och ökar möjligheterna för att samarbetet skall bestå över tiden. Ett företag med stor marknadsandel har mindre intresse att avvika från t.ex. en prisöverenskommelse, eftersom företaget i större grad kommer att skada sig självt med en prissänkning. Omvänt gäller att skadan för företaget är mindre ju färre mark- nadsandelar företaget har. Ett konkurrensbegränsande samarbete främjas också av att före- tagen regelbundet får beställningar. En förhållandevis stor beställ- ning, som inte åtföljs av regelbundet återkommande ytterligare 108TP PT Konkurrensen i , rapportserie 2005:1, s 38 f En kriminalisering på konkurrensrättens område beställningar eller endast åtföljs av förhållandevis små beställningar, ökar incitamenten hos ett företag att avvika från en överens- kommelse. Vid sådana förhållanden finns det mycket att vinna på att inte följa en överenskommelse, som bestraffningen i form av mindre inkomster är mindre. Om det i stället förhåller sig så att beställningar sker tämligen regelbundet, så är den kortsiktiga vinsten av en avvikelse mindre, som bestraffningen i form av mindre vinster riskerar att bli hårdare. Även korsvist ägande eller andra sammankopplingar mellan företag är ägnade att öka risken för konkurrensbegränsande samar- beten. Likaså kan den omständigheten att företag möter varandra på flera marknader underlätta ett samarbete. Det finns visserligen empiriskt stöd för att incitamenten för att ingå kartelliknande överenskommelser inte ökar när företagen och marknaderna är symmetriska. Detta är dock inte fallet när det finns asymmetrier. Om t.ex. två marknader består av två företag som är lika i alla avse- enden förutom att marknadsandelarna varierar, kan detta öka förutsättningarna för ett horisontellt samarbete. På samma sätt som att det är lättare att upprätthålla ett samar- bete när den kortsiktiga vinsten av att avvika är liten i förhållande till förlusten (bestraffningar), kan marknader med stor efterfråge- tillväxt underlätta ett samarbete så länge inte nya företag träder in på marknaden. Om däremot nya företag träder in på marknaden när efterfrågan ökar, tenderar detta att störa samarbetet. Vilken effekt som dominerar beror bl.a. på hur pass betydande etable- ringshindren är. På en marknad där det råder fritt inträde kan en kartell störas av nya aktörer, i synnerhet om marknaden kännetecknas av stark efterfrågetillväxt. Eftersom förutsättningarna för en överens- kommelse att vara i kraft över tiden är större ju mindre störningar som uppkommer, ligger det i en kartells intresse att begränsa möjligheterna till inträde på marknaden.