sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är dock svårt att närmare uppskatta storleken av de ökade eller minskade kostnaderna och intäkterna, då det finns såväl omedelbara som dynamiska effekter att beakta. Inledningsvis kan således vissa förslag komma att medföra ökade kostnader men leda till ett effektivare resursutnytt- jande. Därtill kommer att den omständigheten att det är fråga om ett förhållandevis litet antal ärenden och mål, varav vissa kan vara omfattande och komplexa, gör att resursbehovet kan variera stort över tiden och att effekterna av våra förslag blir svåra att bedöma. Vidare är att beakta att merparten av våra förslag påverkar både och berörda domstolars handläggning av ären- den och mål och därmed också de resurser som behöver tas i anspråk av myndigheterna. Eftersom verket och domstolarna påverkas av varandras agerande, är det svårt eller ogörligt att fördela de ekonomiska effekterna mellan dem. I den fortsatta framställningen kommer vi att inledningsvis diskutera de förslag som vi tror kommer att leda till ökade kostna- der. Därefter kommer vi att redovisa förslag som sedda var för sig kan medföra ökade kostnader, men som sammantagna har dyna- miska effekter som bör leda till ett effektivare resursutnytt- jande. Sedan kommer vi att behandla förslag som vi bedömer leder till minskade kostnader eller ökade intäkter. Slutligen gör vi en samlad bedömning av konsekvenserna av våra förslag. 17.3.2Förslag som leder till ökade kostnader Vi föreslår att det i konkurrenslagen bör föras in en bestämmelse om att en anmälan om företagskoncentration får göras så snart de berörda företagen kan visa att de avser att genomföra en koncent- ration. Detta kan medföra att tvingas handlägga Konsekvenser av våra förslag ärenden där parterna saknar verklig avsikt att gå samman eller där sammanslagningen kommer att avbrytas i ett senare skede av samgåendeprocessen. Som redovisats tidigare anser vi dock att risken för att detta skall inträffa mer än i något enstaka fall är liten.TPF3FPT Exempelvis kan en anmälan sannolikt inte göras förrän den tänkta koncentrationen har kommit att konkretiseras i flertalet avseenden och endast någon enstaka del av processen återstår. Därtill kommer att kostnader för företagen och risken för oönskad publicitet kring anmälda koncentrationer torde medföra att företag drar sig för att anmäla alltför lättvindigt. Vidare har vi lagt förslag om att kretsen som får överklaga beslut enligt konkurrenslagen utvidgas något. En alltför vid och obestämd krets av taleberättigade kan medföra onödiga processer och att lagens ändamål och syfte därigenom motverkas. Den av oss föreslagna utvidgningen av kretsen tale- berättigade är dock i praktiken begränsad.TPF4FPT Några större kostnader för verket och domstolarna i denna del bör vårt förslag därför inte medföra. Det krävs alltjämt att klaganden berörs av Konkurrens- verkets beslut. Det är framför allt parterna hos verket och deras medparter i eventuella avtal som berörs av beslut. Beträffande andra klaganden bör krävas att de kan påvisa ett direkt intresse i saken för att de skall anses vara taleberättigade. Vi föreslår också att sanktionsmöjligheterna för vissa allvarliga överträdelser av konkurrensreglerna utökas med bestämmelser om näringsförbud. Det innebär att , och tillförs nya ärenden och mål. Detta medför i viss mån ökade kostnader för verket och domsto- larna. Det skall dock framhållas att reglerna om näringsförbud är utformade på sådant sätt att de skall tillämpas endast i särskilt all- varliga och kvalificerade fall. Ärenden och mål om näringsförbud kommer därför inte att bli särskilt frekventa. Därtill kommer att en talan om näringsförbud torde grunda sig på samma utredning som en talan om konkurrensskadeavgift och kunna handläggas tillsammans med ett mål om konkurrensskadeavgift. Sammantaget menar vi att de förslag som har behandlats visserli- gen kommer att leda till viss kostnadsökning för och domstolarna, men att dessa kostnader rimligen kan rymmas inom befintliga anslagsramar. 3TP PT Se avsnitt 10.4.8 4TP PT Se avsnitt 12.7 Konsekvenser av våra förslag 17.3.3Förslag med dynamiska effekter Vi har avseende handläggning av konkurrensmål föreslagit en del åtgärder för att få ett mer effektivt, ändamålsenligt och rättssäkert förfarande hos och i domstolarna. I denna del vill vi än en gång understryka att vi uppfattar verkets utredningar och den efterföljande handläggningen i domstol som kommunice- rande kärl, dvs. förtjänster eller brister i ett led påverkar efter- följande led. I flera avseenden har vi påtalat att åtgärder bör vidtas hos Kon- kurrensverket för att förbättra verkets utredningar och process- föring. Vi har vidare efterlyst ett mer transparent och förutsägbart förfarande hos verket. I vissa delar har vi även föreslagit konkreta förändringar som kan bidra till såväl att höja kvaliteten på Kon- kurrensverkets utredningar som ett mer formaliserat och förutsägbart förfarande hos verket. För domstolarnas del har vi påtalat bl.a. behovet av en mer aktiv formell och materiell processledning. Med vårt förslag om rätte- gångskostnader ges domstolarna också större möjligheter att driva på processen och sanktionera otillbörlig processföring. Våra förslag kommer sannolikt i vissa avseenden att vara resurs- krävande för och domstolarna. Det är dock i stor utsträckning fråga om arbetsuppgifter som förr eller senare måste utföras, och enligt vår uppfattning är det angeläget att det sker . Kvalitetssäkring är vidare ett naturligt inslag i myndigheters och domstolars verksamhet. Vi menar att våra förslag torde komma att leda till effektivitetsvinster för både verket och domstolarna. I detta sammanhang är det även vik- tigt att nämna att framhållit att myndigheten inom befintliga ekonomiska ramar vidtagit en rad åtgärder för att förbättra verkets utredningar och processföring. Enligt har vidtagna åtgärder också redan börjat få genomslag i verksamheten.TPF5FPT Även i tingsrätts och verksamhet pågår ett kvalitetshöjande arbete. Även våra förslag om att harmonisera konkurrenslagens bestämmelser om företagskoncentrationer och EG-rättens bestämmelser på området, såsom beträffande begreppet företags- koncentration, SIEC-testet och accessoriska begränsningar kan förväntas påverka handläggningen av ärenden och mål och medföra 5TP PT Se avsnitt 3.7 Konsekvenser av våra förslag vissa effektivitetsvinster.TPF6FPT Det synes vara en effektiv ordning att bestämmelserna har samma innebörd och att de svenska reglerna tolkas och tillämpas på samma sätt som inom EG-rätten. Härmed kan den svenska rättsutvecklingen beträffande bedömningen av koncentrationer följa utvecklingen inom EU, vilket torde skapa en större förutsebarhet för samtliga berörda. Vidare har vi föreslagit bl.a. mer preciserade regler för att bestämma konkurrensskadeavgiftens storlek.TPF7FPT Den föreslagna metoden torde komma att underlätta såväl utredningen som den efterföljande domstolsprocessen. torde förslaget leda till processekonomiska vinster, inte minst mot bakgrund av att det blir lättare för parterna och domstolarna att bedöma vilka omständig- heter som är av betydelse för avgiftens storlek. För Konkurrens- verkets vidkommande synes förslaget kunna leda till att det blir lättare att fatta processtaktiska beslut och på så sätt undvika onö- diga risker i processföringen. Beträffande domstolarna torde meto- den innebära att det blir lättare att bedriva materiell processledning. Sammantaget menar vi att de förslag som har behandlats i denna del i ett inledningsskede möjligen kan ge upphov till viss kostnads- ökning. Även dessa kostnader bör dock rimligen kunna hanteras inom befintliga anslagsramar. bör emellertid förslagen kunna leda till ett effektivare resursutnyttjande. 17.3.4Förslag som leder till minskade kostnader eller ökade intäkter Vi har föreslagit att regler för tvistemål skall göras tillämpliga beträffande rättegångskostnader i ärenden och mål enligt konkurrenslagen.TPF8FPT I de fall har framgång kommer således verket att ha rätt till ersättning för rättegångs- kostnader, medan om förlorar myndigheten har att ersätta företagens rättegångskostnader. Det kan komma att röra sig om mycket stora belopp. Vi menar att det inte är en rimlig ord- ning att verket skall finansiera sina processer över förvaltnings- anslaget. Kostnader med anledning av ärenden och mål enligt konkurrenslagen bör i stället, liksom , finansieras över en sär- skild anslagspost som kan regleras till följd av det verkliga utfallet. 6TP PT Se avsnitt 10.4 7TP PT Se avsnitt 13.9 8TP PT Se avsnitt 6.4.5 Konsekvenser av våra förslag De intäkter i form av ersättning för rättegångskostnader som erhåller bör tillgodoräknas statskassan. Åtmin- stone bör detta innebära ett resurstillskott för staten, även om storleken inte med säkerhet låter sig uppskattas. Ytterligare ett förslag för en mer rationell processordning är möjligheten att handlägga mål om skadestånd gemensamt med mål om konkurrensskadeavgift.TPF9FPT Förslaget har uppenbara processekono- miska fördelar och torde innebära ett effektivare utnyttjande av domstolarnas samlade resurser. Vi menar också att det kan ge ett kvalitativt resurstillskott, om företag som drabbats av en överträdelse ges större anledning att göra gemensam sak med verket. Möjligheten att kumulera dessa mål, tillsammans med de förhållandevis förmånliga rättegångskostnadsregler som vi föreslår, torde ge företagen incitament för detta. Vidare föreslår vi att skall få rätt att förena åtaganden med vite.TPF10FPT Även detta förslag innebär ett effektivt resursutnyttjande. Vi har vidare föreslagit att preskriptionsreglerna i konkurrens- lagen ändras så att de stämmer bättre överens med EG-rätten.TPF11FPT Enligt vår mening gör avsaknaden av bestämmelser om att vissa åtgärder som vidtar under utredningen av ett ärende har preskriptionsbrytande verkan att verket på grund av tidsbrist ibland kan komma att ge in en stämningsansökan utan att berörda parter får yttra sig. Med vårt förslag om preskriptions- avbrott kan i vissa fall onödig skriftväxling i domstol undvikas. Ett annat av våra förslag som borde kunna innebära besparingar för samhället är att ges behörighet att besluta om konkurrensskadeavgift i ärenden som inte är tvistiga (avgifts- föreläggande).TPF12FPT För att slippa negativ publicitet kan det till och med tänkas att företag accepterar en talan från verket som man hade bestritt om man varit i domstol. Detta bidrar i så fall ytterli- gare till att minska antalet mål i domstol. Förslaget torde inte medföra några ökade kostnader hos som det uppenbarligen innebär besparingar för tings- rätt. Det skall inte heller uteslutas att det kan ha en, om än kanske begränsad, disciplinerande effekt på företagens agerande i förhållande till verket. 9TP PT Se avsnitt 6.4.3 10TP PT Se avsnitt 6.4.3 11TP PT Se avsnitt 6.4.6 12TP PT Se avsnitt 7.4.4 Konsekvenser av våra förslag För del föreslår vi att krav på prövnings- tillstånd införs.TPF13FPT I ett inledande skede kommer troligen prövnings- tillståndsfrekvensen att vara hög. torde emellertid pröv- ningstillstånd i ledet – att vara förenat med flera fördelar. Det är dock svårt att närmare ange hur stora ekonomiska effekter som prövningstillstånds- systemet kommer att medföra. Bl.a. bör reformen i ett längre per- spektiv kunna frigöra resurser hos och i Mark- nadsdomstolen. En disciplinerande effekt torde dessutom uppstå genom att parterna redan i det inledande skedet av processen i tvingas uppge vad de vill anföra i målet. Sammanfattningsvis menar vi att våra förslag i denna del bör leda till minskade kostnader och ökade intäkter. Med hänsyn till att det totalt sett är fråga om ett begränsat antal ärenden och mål, varav vissa kan vara omfattande och komplexa, är det inte meningsfullt att närmare försöka uppskatta dessa kostnader och intäkter. För en sådan slutsats talar även det förhållandet att tillströmningen av ärenden och mål varierar över tiden. Vi har föreslagit ett antal åtgärder för att effektivisera förfarandet hos och domstolarna. Därutöver har vi också avseende andra delar av vårt uppdrag, t.ex. beträffande företags- koncentrationer och reglerna om fastställande av konkurrensskade- avgiftens storlek, beaktat effektiviteten i förfarandet. Många av dessa förslag har var för sig sannolikt begränsade konsekvenser, men sammantagna kan de ändock förväntas medföra en ökad effektivitet. I vart fall bör detta ske . Det är framför allt två förslag som kan antas ha en mer konkret påverkan i form av ökade kostnader respektive ökade intäkter. För det första är det förslaget om näringsförbud som kan komma att ta resurser i anspråk. För det andra kommer förslaget om rättegångs- kostnader att ge ökade intäkter. Med hänsyn till att Konkurrens- verket åren 1993–2004 har haft fullständig eller partiell framgång i av sina processer,TPF14FPT och att det inte kan förväntas bli särskilt vanligt att verket väcker talan om näringsförbud, så bör en försiktig bedömning av dessa två förslag leda till slutsatsen att de i 13TP PT Se avsnitt 8.4 14TP PT uppdragsforskningsserie 2005:2 Konsekvenser av våra förslag kostnadshänseende är neutrala. Därtill kommer att flera av de åtgärder som vi har diskuterat redan har genomförts av Konkurrens- verket och domstolarna inom de nuvarande ekonomiska ramarna. Sammantaget finner vi att våra förslag ur ett statsfinansiellt per- spektiv torde vara kostnadsneutrala. Däremot bör förslagen leda till att de resurser som ställs till och domstolarnas förfogande kan utnyttjas effektivare, och bör detta innebära att kvaliteten på verksamheten kan höjas inom de nuvarande eko- nomiska ramarna. Våra förslag bedöms inte leda till ökade kostnader eller ökad administrativ börda för företagen generellt sett. För små och medelstora företags konkurrensförmåga i förhållande till stora företag innebär våra förslag vissa förbättringar. Enligt vår bedömning medför inte våra förslag några ökade kostna- der eller ökad administrativ börda för företagen generellt sett. Det kan allmänt framhållas att det torde ligga i företagens intresse med ett mer effektivt, ändamålsenligt och rättssäkert förfa- rande hos och i domstolarna. Framför allt för små och medelstora företag bör våra förslag i vissa avseenden inne- bära en förbättrad konkurrensförmåga i förhållande till stora före- tag och även möjlighet till vissa kostnadsbesparingar. För det första görs regler för tvistemål tillämpliga beträffande rättegångskostnader i ärenden och mål enligt konkurrenslagen. Detta innebär att ett företag som vill delta i domstolsprocessen såsom osjälvständig intervenient, till skillnad från , kan få ersättning för sina rättegångskostnader enligt 18 kap. 12 § . Även vårt förslag om att mål om skadestånd kan kumuleras med mål om konkurrensskadeavgift och att förmånliga regler om rättegångskostnader i sådana fall skall tillämpas avseende den som för talan om skadestånd innebär fördelar för små och medelstora företag. För det andra har vi genom reglerna om avgiftsföreläggande föreslagit att skall få besluta om konkurrens- skadeavgift i ärenden som inte är tvistiga. Därmed kan företag genom att godkänna ett avgiftsföreläggande slippa att medverka i en långdragen process. Denna möjlighet är kanske särskilt viktig Konsekvenser av våra förslag för små företag som har deltagit i en överträdelse av konkurrens- reglerna, och som inte finner det förenligt med företagets intresse att mobilisera de resurser som krävs för att delta i ett domstolsförfarande. Detta gäller inte minst i fall då stora och resursstarka företag har deltagit i t.ex. en kartell där det även ingår små företag. I denna del bör vidare framhållas att satt i fråga om det befintliga systemet med obligatorisk anmäl- ningsskyldighet för företagskoncentrationer utgör en rimlig resurs- användning. Enligt nämnden bör en övergång till ett system med frivillig anmälan övervägas. Som framgått i det föregående omfattas denna fråga inte av våra direktiv.TPF15FPT har dock lämnat ett förslag om ändrade omsättningsgränser för anmälan av koncentrationer som syftar till att effektivisera kon- centrationsprövningen.TPF16FPT Dessutom har regeringen i budgetproposi- tionen uttalat att det är viktigt med en koncentrationsprövning som är effektiv och inte onödigt betungande för företagen, och att den avser att återkomma i frågan.TPF17FPT 15TP PT Se avsnitt 10.4.2 16TP PT rapportserie 2006:3 17TP PT Prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 24 s 44 18.1Förslaget till ny konkurrenslag Allmänt om lagens uppbyggnad Vi har i uppdrag att överväga konkurrenslagens disposition och struktur samt att föreslå nödvändiga och lämpliga förändringar.TPF1FPT Konkurrenslagen är visserligen en lag som i huvudsak riktar sig till och tillämpas av jurister som är specialiserade på konkurrens- rätt. Det får inte hindra att lagen så långt det är möjligt skall svara upp mot rimliga krav på läsbarhet och begriplighet. Ett medel för att uppnå detta mål är att dela in lagen i kapitel och att i ökad utsträckning använda underrubriker. Vi föreslår också en bestäm- melse i det första kapitlet som redovisar vad de följande kapitlen innehåller. I det femte kapitlet som handlar om uppgiftsskyldighet och undersökning har vi dessutom funnit anledning att föreslå en paragraf som förklarar hur det kapitlet är uppbyggt. När det gäller lagens disposition har vi strävat efter att ge de grundläggande bestämmelserna om förbjudna konkurrensbegräns- ningar och om företagskoncentrationer en framskjuten placering, medan de mer perifera bestämmelserna om legal- och gruppun- dantag har samlats i ett särskilt kapitel längre bak i lagen. På kapitel- nivå har vi vidare försökt att disponera lagens bestämmelser så att det tydligare skall framgå vad varje paragraf behandlar. Så långt möjligt har vi försökt undvika hänvisningar som syftar framåt i lagtexten. Även om grundstrukturen i lagen i flera avseenden består, inne- bär vårt förslag också omfattande språkliga och redaktionella änd- ringar. När det gäller de språkliga ändringarna bör framhållas att vi, förutom ändringar som syftar till att modernisera eller förenkla språket, i några fall funnit anledning att föreslå en ändrad språklig 1TP PT Dir. 2004:128 s 13 avfattning när vi ansett den tidigare ordalydelsen vara oklar eller missvisande. Paragrafen, som motsvarar tidigare 1 §, är oförändrad. Före para- grafen har dock förts in en underrubrik. Paragrafen motsvarar tidigare 2 §. I paragrafen har endast gjorts viss språklig justering. Paragrafen är ny, men motsvaras delvis av 1 § andra stycket lag om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler. Syftet är att göra tydligt att lagens tillämpnings- område och tillämpningen av lagen påverkas av EG-förordningarna nr 1/2003 och nr 139/2004. Se även författningskommentaren till ändringarna lag. Paragrafen motsvarar tidigare 5 §. I paragrafen har endast gjorts vissa språkliga justeringar. Före paragrafen har förts in en underrubrik. Paragrafen motsvarar tidigare 3 § första och andra stycket. Första stycket har endast ändrats i språkligt hänseende. Andra stycket är oförändrat. 3 § tredje stycket har flyttats till 6 § i detta kapitel. Paragrafen motsvarar tidigare 3 § tredje stycket och har endast ändrats språkligt. Bestämmelsen har tidigare behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 10.4.3) I paragrafens första stycke, som motsvarar tidigare 34 §, definieras begreppet företagskoncentration. Det knyter an till hur begreppet definieras i ingressen till förordning nr 139/2004 och innebär att en koncentration uppkommer genom transaktioner som medför en varaktig förändring av kontrollen över ett eller flera företag. Avsikten är att det svenska begreppet företagskoncentration skall vara identiskt med det som används inom EG-rätten och att det svenska begreppet i det enskilda fallet skall förstås och tolkas med ledning av de rättskällor som tillämpas inom EG-rätten. I andra stycket, som är nytt, anges vem som skall anses vara part i en företagskoncentration. Av definitionen, som bygger på tidigare motivuttalanden,TPF2FPT framgår att med uttrycket part i en företagskon- centration avses den eller de som förvärvar kontrollen över ett eller flera företag eller delar därav, företaget självt eller vart och ett av de företag som slås samman. Detta innebär att säljaren inte är att anse som part i en företagskoncentration men däremot förvärvsobjektet som sådant. Begreppet part i en företagskoncentration motsvaras vidare av uttrycket berörda företag som används i 4 kap. 6 §. Paragrafen är ny och redovisar lagens disposition. Före paragrafen har förts in en underrubrik. 2TP PT Prop. 1998/99:144 s 90 f Paragrafen motsvarar tidigare 6 §. I första stycket har hänvisningarna till tidigare 8 § m.fl. tagits bort. I stället har en allmän upplysning om att det finns undantag från förbudet förts in. I övrigt har endast viss språklig justering skett. Den allmänna undantagsbestämmelsen återfinns i nästföljande paragraf. Bestämmelserna om legal- och gruppundantag har samlats i 6 kap. Inledningen i andra stycket har arbetats om för att undvika syft- ningen som kan uppfattas som oklar och för att närmare knyta an till lydelsen av artikel 81 i EG-fördraget. Ändringarna är endast språkliga. Paragrafen, som motsvarar tidigare 8 §, är oförändrad. Före para- grafen har underrubriken arbetats om något. Paragrafen är ny, och innehåller en upplysning om att bestämmel- serna om legal- och gruppundantag återfinns i 6 kap. Paragrafen, som motsvarar tidigare 7 §, är oförändrad. En under- rubrik har dock förts in före paragrafen. Paragrafen motsvarar tidigare 19 §. Före paragrafen har under- rubriken arbetats om något. Första stycket är oförändrat. I andra styckets inledning har ordet Sådant ersatts med ordet Ett. Änd- ringen är endast språklig och avser att åstadkomma en tydligare syftning till första stycket. Paragrafen motsvarar tidigare 23 § första stycket och 24 §. Före paragrafen har förts in en ny underrubrik. I paragrafen har endast gjorts vissa språkliga och redaktionella justeringar. Paragrafen motsvarar tidigare 23 § andra stycket. Andra meningen har ändrats för att bättre stämma överens med artikel 13 i förord- ning nr 1/2003. Ändringen är endast språklig. Paragrafen, som motsvarar tidigare 25 §, har endast justerats språk- ligt och redaktionellt. Före paragrafen, som motsvarar tidigare 23 a §, har en underrubrik förts in. Första stycket har fått en ny lydelse. Innebörden av änd- ringen har tidigare behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 9.4). Den nya regeln är uppbyggd så att den rättsliga följden av att godtar ett åtagande från ett företag är att verket inte längre finner anledning att gripa in mot det påtalade förfaran- det. Av ett sådant beslut kan man således sluta sig till att Kon- kurrensverket med hänsyn till det åtagande som lämnats antingen anser att det påtalade konkurrensproblemet är åtgärdat eller att det av t.ex. prioriteringsskäl är av sådan beskaffenhet att det förtjänar ytterligare utredning. På så sätt får regeln anses uppfylla de krav som ställs av förordning nr 1/2003, nämligen att man av beslutet inte skall kunna dra någon slutsats om huruvida en överträdelse har skett eller fortfarande sker. I andra stycket har endast gjorts viss språklig justering. Paragrafen motsvarar tidigare 26 §. I första stycket har gjorts vissa språkliga och redaktionella ändringar. Första stycket, som tillsammans med andra stycket motsvarar tidi- gare 27 §, har fått en ny lydelse och har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 13.10). Ändringen innebär att de tidigare beloppsgränserna tagits bort och att det av lagtexten framgår endast att konkurrensskadeavgiften inte får överstiga av företagets omsättning föregående räkenskapsår. I andra stycket har endast en smärre språklig justering gjorts. Tredje stycket motsvarar tidigare 28 § andra stycket och är oför-