sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Beständig ojäm- likhet, segregation, skillnaden mellan användbar och avfall, förhål- ler sig till gränser, till kategoriella skillnader mellan människor snarare än till individuella attribut. Med hjälp av och analytiska verktyg – och genom att använda som en fallstudie – kommer det här kapitlet att ge en empirisk redogörelse för den socio-ekonomiska processen som leder till sta- bilisering och befästande av ojämlikhet. Uppsatsens mål är att erbjuda en analys av den process som modernitetens ordningsbyg- gande projekt innebär. Följande bör också sägas. Materialet som redovisas här är en del av ett större forskningsprojekt som fokuserar på olika aspekter av strukturell diskriminering i det så kallade informationssamhället. Vissa kommer kanske att läsa in ett djupare medkännande eller en förmyndarmentalitet gentemot personer med invandrarbakgrund i uppsatsen. Än värre: vissa kanske kommer att tolka det som att uppsatsen presenterar en bild av invandraren som en passiviserad individ, någon som berövats möjligheten att reagera på sin omgiv- ning, som har bundits fast i något slags institutionell tvångströja. Detta är ett resultat av rapportens begränsade omfång. Det finns i själva verket en motreaktion bland personer med invandrarbak- grund som motsäger den ensidiga bild av som läggs fram på dessa sidor. Liksom i de flesta definitionsprocesser kommer olika röster till tals som försvarar olika positioner och olika tolkningar om hur den slutgiltliga definitionen ska se ut. Den Andres röst hörs tydligt i . Men jag har inte tillräckligt med utrymme för att utveckla denna aspekt här, och måste därför nöja mig med att visa på den officiella och mäktigaste rösten.TPF3FPT När hålls fram som ett högteknologiskt samhälle presente- ras ofta som det främsta exemplet. Utnämnt av tidskriften till den Trådlösa Dalen (the Valley), och med förhoppningar om ett rykte liknande , betraktas 3TP PT För fortsatta metodologiska överväganden se Appendix. – i – som regionen där den högteknologiska indu- strins framtid avgörs. Men precis som i fallet hade etablerats långt innan det kallades den Trådlösa Dalen. Vad som tidigare hade varit ett militärt övningsfält förvandlades till en förort helt enligt ABC- stadens koncept: A stod för arbete, B stod för bostäder och C stod för centrum. Tanken bakom konceptet var att skapa en för- ort som var oberoende av , en satellitstad där invå- narna kunde leva utan att behöva pendla mellan hem, arbete och affärer (Brattberg, 1977). I praktiken åstadkoms detta genom att arbetsplatser, centrum och bostäder placerades sida vid sida (Jo- , 1991). Som en konsekvens av detta är arkitektoniskt delat, tydli- gast genom tunnelbanan som skiljer bostäderna från arbetsplat- serna. Under tunnelbanan, och som en bro mellan de bägge områ- dena, ligger ett stort shoppingcentrum, Galleria, där man kan hitta allt från mataffärer till apotek, från juvelerarbutiker och mo- debutiker till kommunala tjänster. kommun ligger nordväst om stad. Tunnelbanan och ett pendeltåg knyter kommunen till medan E4 binder samman den både med och – åt norr – med , internationella flyg- plats, och med . Sydväst om ligger ett naturreservat, , som det allmänna är mycket angeläget om att bevara. I söder gränsar två andra kommuner till , och , planlagda enligt samma ABC-koncept och byggda bara före (Brattberg, 1977). Cirka 30.000 människor bor i kommun. av kommunens invånare har utländsk bakgrund, huvudsakligen från AsienTPF4FPT och AfrikaTPF5FPT. , som kännetecknades av en högkonjunktur, ökade den öppna arbetslösheten bland Kistas invånare från till . Detta är den mest nega- tiva utvecklingen för hela (S 2004:13, USK, 2004, s.17). Trots detta ökade antalet anställda i ,TPF6FPT något som gör den negativa utvecklingen ännu mer drastisk. av befolkningen har arbete (jfr för hela ); 4TP PT av befolkningen med utländsk bakgrund kommer från . Statistiken hämtad från USK – – . 5TP PT av befolkningen med utländsk bakgrund kommer från . Statistiken hämtad från USK – . 6TP PT CFAR (Centrala Företags- och ), SCB. pendlar till andra orter för sina arbetens skullTPF7FPT. Anställningstalen går ner till om endast invånare med utländsk bakgrund räknas (USK, 2004). Ekonomiskt bistånd är också vanligare i gruppen med utländskt medborgarskap jämfört med den som har svenskt ursprung – jämfört med 6.6 procent.TPF8FPT Intressant nog är det också cirka 30.000 människor som har sina arbeten i . Men dessa är endast undantagsvis boende i kom- munen. De som arbetar i dagspendlar från eller andra förorter. av de som arbetar i området bor där. av Kistas arbetskraft bor i andra delar av , bor i andra kommuner, och bor i ett annat regionområde (USK, 2003, s.12). För att sammanfatta: statistiskt sett är jämförbart med och – två kommuner i som är kända både för att ha en hög befolkningsandel av personer med in- vandrarbakgrund men också för att ha stora arbetslöshetsproblem. Arbetslöshet och socialt bistånd är vanligare i befolkningsgrup- perna med utländsk bakgrund. Arkitekturen och tunnelbanan är de fysiska motsvarigheterna till den djupare sociala och ekonomiska klyfta som delar , för sida vid sida med denna ofta betraktad som typisk invandrarförort finns det också ett växande affärsliv. Det allmänna och den privata sektorn samarbetar för att förvandla till ett världsledande IT-kluster. Det här kapitlet visar hur dessa ansträngningar bidrar till att fördjupa den etniska segregatio- nen i regionens socio-ekonomiska system. Välkommen till – ett organisatoriskt problem ska som första land bli ett informationssamhälle tillgäng- ligt för alla. Det IT-politiska målet blev klart uttryckt av den svenska (prop. 1999/2000:86) och bekräfta- des så sent som (prop. 2004/05:175). Den bakomlig- gande motivationen var en övertygelse om att [e]n effektivare IT- användning skapar en bättre grogrund för tillväxt och nationell ut- veckling (IT-politiska strategigrupp, 2004, s. 5). Två aspekter kan sägas vara centrala i detta. 7TP PT Siffrorna avser 2002. 8TP PT USK – . Först: ska bli ett informationssamhälle tillgängligt för alla. utsågs en IT-politisk strategigrupp. Ut- över att agera i en rådgivande roll gentemot regeringen ska gruppen också spela en aktiv roll i ansträngningarna att nå det IT-politiska målet om ett informationssamhälle för alla. Gruppen ska alltså se till att fördelarna med det svenska informationssamhället kommer alla till del, oavsett kön, ras, etnicitet eller religion. Social bakgrund eller ursprung ska inte påverka vilken position en människa får i detta nya samhälle. Man skulle kunna säga att ett traditionellt folk- hemsideal ligger till grund för detta politiska mål. Propositionens långsiktiga mål är att uppnå ekonomisk tillväxt, arbeten, regional tillväxt, demokrati, rättvisa, livskvalitet, jäm- ställdhet, mångfald, ett hållbart samhälle, samt effektiv offentlig förvaltning. Då IT påverkar oss alla och förändrar våra livsvill- kor menar den svenska att den uttalade strategin att uppnå ett demokratiskt och jämlikt samhälle bör fokusera på infra- strukturen inom IT och dess användande (se bild nedan). En allmän tillgång till IT och en allmänt spridd kunskap om hur IT fungerar bör leda till att demokrati, jämlikhet och social rättvisa genomsyrar samhället. Således placeras IT-industrin och forsk- ningen i centrum av ekonomiska tillväxt och sociala ut- veckling. ska bli det första landet som blir ett informations- samhälle för alla. Den andra aspekten av det politiska målet är emfasen som läggs på det första landet. En av den IT-politiska strategigruppens viktigaste uppgifter är att konsolidera ledande ställning inom IT-utveckling. Ett informationssamhälle som gynnar alla är inte nog. ska också leda den internationella teknologiska utvecklingen. Om den första delen av det politiska målet har en social dimen- sion så har den andra delen en mer teknologisk karaktär. Den första har att göra med hur fördelarna som teknologin för med sig ska fördelas i samhället, medan den andra är en direkt uppmaning till en teknologisk tävlan; alltså nationell solidaritet och internationell konkurrens. Sammanfogandet av dessa båda sfärer – den sociala och den tekno-ekonomiska – är i linje med socialdemo- kratiska tradition där ekonomisk tillväxt ställs sida vid sida med social trygghet (, 2005). Förvandlingen av till en bör ses mot denna bakgrund. utvecklade , i nära samarbete med industri och universitet, en framtidsvision för ett geografiskt område som omfattar , , , Sol- lentuna och . Namnet på denna vision: . Dess mål: att ut- veckla till en levande och växande , med företag och ett universitet på en internationell nivå, i en omgivning som drar till sig kompetenta och utbildade människor. Och vidare, som ett eko av det politiska målets teknologiska aspekt: ska bli känt som världsledande i tre specifika tillväxtområden: mobila tjänster, trådlösa system och bredbandssystem. För att nå detta mål fokuserar strategin på tre huvudsakliga om- råden: 1.Att stimulera utvecklingen av forskning och högre utbildning 2.Att dra till sig världsledande företag 3.Att utveckla en levande tätort. Ansvaret för att förverkliga visionen ligger på , ett dotterbolag till . Stiftelsen startades un- der av , och som ett för- sök att förbättra IT-kompetensen i . Stiftelsen kan ses som en lobbygrupp som arbetar för regionens intressen. är dess verkställande gren som marknadsför och utvecklar till att bli det mest attraktiva området för att etablera sig i.TPF9FPT Mycket har onekligen åstadkommits sedan grundades : , ett samarbete mellan och , har satts igång i och dragit till sig mer än 2.500 studenter; och har flyttat sina IT-relaterade utbildningspro- gram till ; olika forskningscentra har etablerats (Wire- less@KTH, IMIT, , Inte- gralen); gymnasium har förvandlats till IT-gymnasium; ett företags stödsystem, Innovation & Growth, och ett riskka- pitalbolag, KTH Seed Capital, har satts igång; huvud- kontor har flyttats till ; Galleria har genomgått en om- fattande upprustning; och Entré har byggts; vägnätet har förbättrats; två nya busslinjer har tillkommit, en mellan , och C, och den andra mellan Barkaby, och ; två ytterligare vagnar har lagts till den blå tunnelbanelinjen; studentbostäder har byggts. har tveklöst varit framgångsrikt i sin am- bition att förvandla industriområde till ett högteknologiskt kluster, eller en vetenskapsstad som människorna bakom föredrar att kalla det. Men det är mer tveksamt om man har kommit närmare det IT-politiska målet att skapa ett informationssamhälle för alla. I själva verket visar fallet hur just ansträngningarna att placera på den internationella IT- scenen har bidragit till att förstärka de skillnader som finns mellan 9TP PT Kistas medvetna strategi för tätortsutveckling är helt i linje med den tendens som och pekat på vad gäller städers förmåga att konkurrera i den globala ekonomin (Borja och Castells, 1997). de som arbetar men inte bor i området och de som bor men inte arbetar där. Att sätta upp gränser för att skilja två grupper av människor i om- rådet från varandra löser ett organisatoriskt problem.TPF10FPT Det visar sig att inte alla inblandade var positiva inför beteckningen science city. Där några försvarade en mer holistisk vision som omfattade också socialt och kulturellt liv verkade andra föredra en mer stram definition av området och aktiviteterna där. De förra talade för en science city, de senare för en science park. De förra ville ha en ny vision som satte igång nya initiativ; de senare tycktes nöjda med den befintliga etiketten och det som denna redan åstadkommit. De förra anlade ett regionalt perspektiv; de senare betonade betydelsen av ett företagskluster. De förra la vikt vid de socio-demokratiska idealen som styrde de IT-politiska må- len, alltså förhållandet mellan teknologisk utveckling, ekonomisk tillväxt och social rättvisa; de senare fokuserade på den teknolo- giska utvecklingen i sig. Som bn, verkställande direktör i Stiftelsen och , berättar: Med vill man marknadsföra en region. Men det är mycket svårare att sälja en region än att sälja ett företagsområde. Det är som har satt på kartan. Mina efterträdare slarvar bort . Olika uppfattningar om hur Kistas framtid skulle te sig fanns. Sci- ence park-projektet siktade på att ge området en identitet, på att placera på den internationella kartan över vetenskapsparker. Det fokuserade på företagsklustret. Science city-projektet inrik- tades istället på regional utveckling. Det avsåg att koordinera olika kommuners ansträngningar vad gällde exempelvis vägnät och bo- städer. Som pah, vid tiden för intervjun verkställande direktör för , uttrycker det: 10TP PT Jag använder genomgående termen organisation i den betydelse som lägger i ordet. Med denna term avses inte företag, regeringar, skolor eller liknande formella och hierarkiska strukturer. Med organisation menar jag alla möjliga välavgränsade anhopningar av sociala relationer, där innehavare av åtminstone en position har rätt att engagera kollektiva resurser i aktiviteter som sträcker sig över organisationsgränsen (, s. 20). nämner släkt- skapsgrupper, hushåll, religiösa sekter, gäng av legoknektar och lokala samhällen som exempel på organisationer. Det som är viktigt är att det räckte inte med att fundera över det här områdets väl om man skulle göra nåt bra. Utan människor som var här, de tyckte det här var ett tråkigt ställe att vara på. Och kommunikatio- ner, bostäder och så där förutsätter att man på nåt sätt samlar sin om- givning på nån vettigt sätt. Och började vi istället prata om att det här skulle utvecklas till en stad istället för bara ett företagsområde eller Science Park. Och vidgade man begreppet. [Vänder kartan och pe- kar igen]: där är parken, företagsområdet, och där är E4n, e18, Rin- keby, , , och här är bostadsområdet. Men även del av , del av , drog liksom in i det här samar- betet. Förvirringen om vad skulle vara var tydlig när denna stu- die genomfördes. Många av de som var inblandade i att förverk- liga visionen hade faktiskt svårt att svara på frågan om vad som var skillnaden mellan en vetenskapspark och en vetenskapsstad. Mb, som vid tillfället var marknadsföringschef för , och uk, mbs arbetskollega, sa så här: eb: Vad innebär och vad innebär ? uk: Försök att svara på den! mb: Ja, det var en bra fråga. är en regional vision. Om man gillar att sätta ord på allt så kan man säga att är downtown och allt annat är förort. Galleria är centrala . [] är bara . är ju trots allt en Science Park! Men eller , som ett begrepp, finns . Namnbytet var också till för att man i de andra områdena skulle känna att man var delaktig. Vi är ju ändå mycket mer än en Science Park! Det organisatoriska problem som har att lösa kan uttryckas genom frågorna: vad är en vetenskapsstad? Vad gör egentligen en vetenskapsstad? Vad är det som skiljer det från en science park eller ett högteknologiskt kluster? Hur kan en vetenskapsstad bidra till den regionala utvecklingen och, i förlängningen, till de IT-politiska målen kring ekonomisk tillväxt och social rättvisa? möter en extra svårighet då man ska defi- niera vetenskapsstad, för stad för ofrånkomligen med sig bil- den av en befolkning, ett lokalt samhälle. Som vi såg i föregående avsnitt är en stor del av befolkningen i invandrad, arbetslös och lever på bidrag, saker som stämmer dåligt överens med den höga status och de höga inkomster som man traditionellt förknip- par med en teknologiintensiv region. Men mål är ju trots allt att låta fördelarna med IT komma hela befolkningen till godo. La, stadsdelsdirektör för , såg Kistas företagsområde som en möjlig väg för att nå det målet i hela kommunen. Hans vision var att alla skall ha någonstans att ta vä- gen . Problemet med att definiera en ve- tenskapsstad måste således nyanseras genom det som känneteck- nar lokalt och genom det bredare politiska försöket att nå fram till ett informationssamhälle för alla. I de nästkommande två avsnitten visar jag hur försöker att möta sådana frågor och lösa det organisatoriska problemet. I deras försök att definiera vad faktiskt är har ett av de första stegen som tagit varit att definiera vilka vi är och vad vi gör. Men ett vi förutsätter ett dem, och därmed också början till en uteslut- ningsprocess. Det är därför intressant att analysera hur de som står bakom ser på sig själva, vilka de uppfattar som annorlunda, och hur relationerna mellan de två grupperna av aktö- rer ser ut. Två mekanismer förde definitionsprocessen framåt: tys- tande, samt en kameleontisk förvandling av den andre. Tystande (installerandet av ett nytt kategoriellt par) Science City AB:s formella presentationTPF11FPT av börjar med regionens Fakta och statistik (se figur nedan). Land area: 2,000, Office space: 1,100, 28,000 employees (8,000) Siffrorna berättar om kontorsutrymme, antal anställda, samt antal företag. Av de 650 företag som finns i är de som arbetar spe- ciellt med IT markerade. Den teknologiska utvecklingen sker vidare mestadels kring trådlös teknologi, bredbandssystem och mobila tjänster. Alla 400 företag arbetar inte med IKT (Information- och Kommunikationteknologi), men läsaren är fortsatt nyfiken på deras aktivitetsområde. Vid sidan av IT är ett annat industriellt särdrag att så många av företagen är små företag. Besynnerligt nog nämns inte , vare sig i den första OH-bilden eller i de nästkommande. Trots detta är den största arbetsgivaren i området, med mer än 8 000 anställda av de sammanlagt 27 000 som arbetar i . Att döma av de officiella fakta och siffror som finns verkar det finnas en önskan om att betona som en företag- sam, dynamisk, teknologisk region. En andra aspekt bör nämnas. All information som presenteras i den första OH-bilden har att göra med Kistas företagssida. Detta är huvudspåret genom hela presentationen. 11TP PT Denna presentation är tillgänglig på . Jag har haft möjlighet att se den användas när en delegation utländska forskare besökte . beskriver som företagsamt och teknologiskt är ett begränsat – det täcker 2 000 000 m2P .P Kistas andra delar – , och Kistas bostadsområden, och, inte att förglömma, de andra områden som omfattas av det större (det vill säga Sund- , , , och ) – tystas. Med ett enda penndrag har den teknologiska definitionen krympt . I försöket att definiera genom dess teknologiska gränser gör man också något ytterligare. presenterar Kistas historia. Som alla historiska berättelser är också denna skri- ven från en särskild synvinkel. Some milestones in Kistas history 1905 Military training ground 1972 Construction of houses gets underway 1975 First to move in: – SRA och Rifa 1976 The last farmer leaves 1985 The takes an initiative to build an electronics centre 2000 The work to create a joint vision starts 2001 The of starts Från att tidigare ha varit ett jordbruksområde, och senare ett mili- tärt övningsområde, har förvandlats till en högteknologisk region. Den historia som berättas följer en tydlig tråd, från det ögonblick som beslutade att avsluta den militära träningen på fältet söder om (), och fram till våra dagar. Berättelsen handlar om en gradvis teknologisering av området. flyttade SRA, RifaTPF12FPT och svenska gren till . kom , tillsammans med och (), att gemensamt ta initiativet till planerna kring ett elektronikcentrum i . Electrum (Stiftelsen ) drogs därmed igång 12TP PT SRA och Rifa är föregångare till . arbetade cirka 20.000 människor på mer än 200 olika platser i ; ledande internationella IT- och telekomföretag hade huvudkontor i området, och många institut utförde sin forskning i nära samarbete med industrin. av det nya milleniumet görs ansträngningar för att inklu- dera också andra områden kring Järva (, , , och ). Företagssamhället, univer- sitetet och lokala myndigheter utvecklar visionen kring Sci- ence City och grundar för att förverkliga visionen. Arbetet börjar med att renovera Galleria och med byggnationen av och Entré. Det är en framgångshistoria om hur ett högteknologiskt kluster skapas ur tomma intet. Kistas historia skrivs fram genom en tek- nologiutveckling, vilket skapar intrycket av att teknologi är själva ryggmärgen i Kistas historia. Återigen tystas allt som inte har med teknologi att göra. Den enda händelse som nämns som inte är di- rekt relaterad till teknologi har att göra med att det gamla ekono- miska systemet tillhör det förflutna: den sista bonden lämnar 1976 – men också här ges informationen som en del i berät- telsen om den fortsatta teknologiseringen. Båda figurerna ovan symboliserar det modernitetens projekt som går ut på att skapa den mänskliga samvarons former, ett projekt som betonar och binder samman de värden som har att göra med ekonomisk tillväxt och teknologi med tanken om social utveckling. Vidare berättas inget om det som inte passar in i det modernitets- projekt som bedrivs i – en ledtråd till de uteslutningsprakti- ker som regionen påtvingats. Just de två aspekter som kännetecknade valet av fakta och stati- stik vid introduktionen av strukturerar också den historiska redogörelsen. Ett: fokus på teknologi. Två: begränsa det geogra- fiska området till att gälla endast Kistas företagsområde. Dessa två aspekter är inte oberoende av varandra. De är sammanflätade ge- nom det som tystnaden betecknar: icke-teknologiska aktiviteter, icke-högteknologiska platser, icke-tekniska människor. Låt mig utveckla resonemanget. Tystnaden blir som tydligast när man jämför den officiella historie- skrivningen med Kistas egna invånares historieskrivning. Istället för att strukturera sina berättelser kring den teknologiska gräns- dragningen formerar sig invånarnas historiska berättelse längs med etniska och kulturella linjer. , de som flyttade till området var såna som bodde trångt mitt i stan och de som hade sålt sitt hus. I mitten av 1980- talet var det hela familjer, främst från , som flyttade från och till . Att flytta från och till var att flytta upp socialt och ekonomiskt. Men de som redan bodde här, framför allt svenskar, började känna att det fanns alldeles för många invandrare. Man får inte säga så, men det är rena rasismen! Invandrare fortsatte att flytta in, men kom de från andra delar i världen: , , och . Iranier ville verkligen anpassa sig, de ville och kunde ge. Dagens stora grupp av Somalier, framför allt i , har kommit bara under de se- naste fem åren. Gw är en 76-årig svensk kvinna. Hon flyttade till . Hennes berättelse, liksom många andra jag har hört i Kistas bo- stadsområden, betonar sociala aspekter – konflikt och vänskap mellan invandrare och svenskar, arbetslöshet, svåra ekono- miska villkor, lågstatusjobb, segregation och marginalisering. Ss, en ung svensk kvinna som arbetar i en av de lokala skolorna, säger: Det är få svenska elever [i Ärvingeskolan]. som jag har varit här har mycket förändrats. I början var det många svenskar. Det räcker med att titta på skolkatalogerna! Men de flyttade ut . blev förort, inget bra ställe att bo på. håll på att bli ett slumområde, en ghetto. , de hade bussar för sina anställda, usch! De var rädda för att det skulle hända dom något i tunnelbanan! (ss, ungdomsledare) Det kategoriella paret svensk/invandrare är tydligt i Kistas bo- stadsområden. Den historiska berättelsen är strukturerad jäms med en tydlig etnisk kategoriell linje – från att ha varit ett medelklass- område med mest svenskar har det kommit att bli ett typiskt invandrarområde. Med typiskt följer alla bibetydelser som van- ligtvis följer med kategorin invandrare – låg ekonomisk och so- cial status, integrationsproblem, och konflikter. Dessa bibetydelser fick många av Kistas svenska grannar att flytta till andra platser därför att, som gw säger, många kände att det var alldeles för många invandrare. Inga av mina svenska vänner bor här längre. Alla har flyttat ut. Jag var inte den enda invandraren. Det fanns en polsk tjej och en annan finsk tjej. Men jag var det enda muslimska barnet, och jag äter inte fläsk, vet du. De visste inte hur de skulle göra, de visste inte vad de skulle ge mig till lunch.