sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — handläggs den statliga forskningspolitiken inom . Denna splittrade ansvarsbild har inte gynnat den skogliga forskningens villkor. Med inträdet i EU 1995 har vikten av svenskt deltagande i unionens ramprogram för forskning efterhand blivit allt viktigare. Svenska forskningsmiljöer, särskilt institutssektorn, har varit framgångsrika i sådant deltagande. Inom den skogliga sektorn har detta paneuropeiska samarbete i viss mån utvecklats på bekostnad av samverkan mellan de nordiska länderna och på det utomeuropeiska planet. Ökad extern finansiering Forskningsstiftelsernas relativt sett ökade betydelse samt den tilltagande andelen finansiering via forskningsråden, liksom ett allt viktigare samarbete inom EU:s forskningsprogram, har bidragit till att svenska forskningsutförare blivit alltmer beroende av dessa s.k. externa finansieringskällor. Det gäller inte minst den skogliga forskningen. Med ökat beroende av externa, offentliga finansieringskällor följer, enligt Skogforsk, en högre administreringsgrad där bl.a. kvalificerade forskares tid alltmer tagits i anspråk för att ansöka om SOU 2006:81 Forskning 217 projektmedel, med åtföljande risk för minskad forskningseffektivitet. Anslag från externa forskningsfinansiärer avser oftast ämnes- och tidsmässigt väl avgränsade projekt som vanligen berör (dags)aktuella problem och/eller politiskt korrekta forskningsobjekt, vilket inte sällan leder till kortsiktighet i verksamheten. Tillämpad forskning saknar statliga medel har det, enligt Skogforsk, från styrande forskningspolitiker varit klart utsagt att näringslivet förväntas ta ett ökat ansvar för den tillämpade, behovsmotiverade forskningen, vilket också avspeglats i minskad statlig finansiering av sådan. I och med SLU:s tilltagande akademisering, och därmed allt otydligare sektorsroll, har Skogforsk iklätts ett ökat ansvar för denna form av skoglig forskning. Omstrukturering av institutssektorn Sedan den nuvarande skogspolitiken infördes har institutssektorn genomgått en omfattande och långvarig omstruktureringsprocess. Den skogliga institutsforskningen har dock inte direkt påverkats av den långvariga turbulens som dessa förorsakat. Skogspolitikens effekter på forskningen Den i särklass tydligaste effekten av den nya skogs- och miljöpolitiken på den skogliga forskningen har, enligt Skogforsk, varit den dramatiska svängning mot miljörelaterad FoU som politiken initierat och understött. En inriktningsförändring som, enligt Skogforsk, anammades av alla berörda offentliga forskningsfinansiärer. Under inflytande av 1990-talets arbete med att utveckla och introducera skogliga miljöcertifieringssystem, stöddes denna trend till del även av skogsbruket. För Skogforsks vidkommande innebar omsvängningen, understödd av branschen, att institutets miljörelaterade FoU successivt ökades från nära noll till en tredjedel av den samlade verksamheten. I gengäld nästintill avvecklades tidigare tämligen omfattande skogsgödslingsforskning medan den skogsteknikorienterade forsk Forskning SOU 2006:81 218 ningen halverades. FoU avseende främmande trädslag och klonskogsbruk reducerades till ett minimum. Det gröna forskningsklustrets forskningsråd, Formas, har allt sedan sin tillblivelse präglats av en stark miljöprofilering. Som en för den skogliga forskningen betydande finansiär, har den , Mistra, också bidragit till ett förstärkt miljöfokus inom den skogliga forskningen. Samverkan mellan Formas och , vilka tillsammans skulle svara för att länka samman forskningen i den skogliga värdekedjan från gen till konsumentprodukt, har enligt Skogforsk inte fungerat som avsett. Flera angelägna skogliga FoU-projekt av tillämpningsinriktad teknisk karaktär har därför hamnat mellan de båda rådens stolar, skriver Skogforsk. Minskade anslag till areella näringar I anslutning till att den nu rådande skogspolitiken infördes minskade den årliga anslagsvolymen till de areella näringarnas forskning med (effekterna av avvecklade forskningsanslag ej medräknade). Överslagsmässigt kan den skogliga andelen härav skattas till storleksordningen , vilket då motsvarade av landets samlade skogsforskningsbudget. Någon återfinansiering av dessa bortfallande medel har inte kommit till stånd, även om avsikten från politiskt håll var att näringen själv skulle stå för en sådan. För skogens del upplevs kanske avsaknaden av FoU-medel som särskilt besvärande, då dessa tidigare t.ex. kunde nyttjas för snabba och effektiva insatser vid akuta FoUbehov föranledda av kalamiteter som omfattande svamp- eller insektsangrepp, stormfällningar etc. Stärkt tillämpad forskning och utveckling Den skogliga forskningen har generellt sett fått agera inom allt snävare ekonomiska ramar. I och med relativt positiva forskningspolitiska proposition och en sentida samhällelig uppmärksamhet på skogens och skogsnäringens betydelse, finns dock tecken som tyder på att den negativa trenden kan brytas. En real förstärkning av statens och näringens gemensamma SOU 2006:81 Forskning 219 finansiering av Skogforsks ramprogram 20052008, har bromsat fortsatt negativ utveckling. har nödvändigheten av produktions och produktivitetshöjande forskning åter förts upp på agendan. Detta efter att den nödvändiga produktivitetsökningen i skogsbruket bevisligen avstannat, industrins behov av konkurrenskraftig inhemsk råvara förstärkts, skoglig miljöcertifiering blivit etablerad praxis och skogens potential i en framtida biobränsleförsörjning uppmärksammats. gör en rad andra intressen alltmer uttalade anspråk på skogen som rekreationskälla, kulturmiljö, etc. vilket redan börjat avspegla sig i de offentliga forskningsfinansiärernas prioriteringar. Enligt Skogforsk är det bl.a. angeläget att: (Det skogliga) forskningssystemet ges tydliga och rimligt robusta villkor, inkluderande ett långsiktigt statligt finansieringsansvar i nivå med våra främsta konkurrentländer Forskningsinsatser för förstärkt konkurrenskraft och ökad skogsproduktion ges hög prioritet Kraftfulla insatser görs för förbättrad kunskapsöverföring och implementering av forskningsresultat, där institutet kan utgöra en tydligare brygga mellan akademi och näring. 34.5.5 Skogsindustrierna anser att det är inom bioteknik, materialteknik och IT som den mest dynamiska forskningen finns och att det är viktigt för skogsindustrins konkurrenskraft att behålla den tätposition som man har inom skogssektorsforskningen.15 Skogsindustrierna anser att välskötta skogar, konkurrenskraftiga fabriker och högkvalitativa produkter på en växande marknad ger den svenska skogsindustrin ett bra utgångsläge. Företagen satsar starkt på produktutveckling för att kunna behålla och utveckla sina marknadspositioner. För att en sådan satsning ska lyckas krävs, enligt Skogsindustrierna, ständigt nya forskningsframsteg och välutbildad personal. Därför är det viktigt att både industrin och staten fortsätter satsningen på skogsindustriell forskning. 15 Skogsindustrierna: Skogsindustrin i forskningsfronten, 2001. Forskning SOU 2006:81 220 34.5.6 Svensk-europeisk skogsforskning Platform Den europeiska teknologiplattformen Platform (FTP), är en av ett trettiotal ansatser att skapa storskaliga och banbrytande satsningar inom EU. I den skogligt inriktade FTP:n ingår de fem värdekejorna skogen med dess materiella och icke-materiella produkter och tjänster, massa-papper, träträförädling, bioenergi (ur skogsråvara) och nya produktområden och affärsmöjligheter. offentliggjorde FTP sitt Vision Document16 och publicerades Agenda (SRA). Enligt FTP:s vision kommer skogssektor att spela en nyckelroll i ett uthålligt samhälle. För att visionen ska kunna realiseras behöver skogssektorn bl.a. kunna möta en multifunktionell efterfrågan på skogen, utvidga tillgängligheten och användningen av skogens biomassa, etablera ett effektivare innovationssystem och fördjupa den vetenskapliga basen i sektorn. Dessutom behöver sektorns kommuikation med medborgare och beslutsfattare förbättras. Nationell forskningsagenda publiceras en nationell, strategisk forskningsagenda för den skogsbaserade näringen i (NRA).17 NRA ska stimulera till fokusering och samordning mellan alla berörda aktörer – näringen, offentliga finansiärer och forskningsutförarna – i syfte att stärka svensk skogsnäring och dess ekonomiska, ekologiska och sociala betydelse för . NRA har tagits fram med FTP:s forskningsagenda (SRA) som inspiration, men tar, enligt , sin utgångspunkt i vad som är bra för . Europeiska samarbeten, nätverk och forskningsprojekt utgör viktiga medel för att uppnå de mål som formuleras i den nationella forskningsagendan. FTP kommer att ha ett mycket stort forskningsomfång. ramprogram är i detta sammanhang en viktig 16 Innovative and sustainable use of resources – vision 2030, A technology platform initiative by based sector, . 17 Förslag till En nationell och strategisk forskningsagenda (NRA) för den skogsbaserade näringen i , (under produktion). SOU 2006:81 Forskning 221 finansiär liksom nationella forskningsfinansiärer och företag. Det faktum att satsningen kommer att finansieras från flera olika håll ställer, enligt det svenska , krav på samordning av svenska insatser. I den nationella forskningsstrategin framhålls 14 strategiska målområden såsom exempelvis energi från skogsråvara, träd för framtiden, skogsbruk för flera mål, utvecklad kunskap om skogsekosystemen , kommersialisering av skogens mjuka värden och skogsnäringen ur ett samhällsperspektiv. Från och med tredje kvartalet påbörjas implementeringen av NRA vilket, enligt , måste ses som en långsiktig uppgift. NRA-strukturen har ingen direkt finansierande funktion men antas, genom det sätt på vilket den tillkommit, ha ett avgörande inflytande på inriktningen av privata och offentliga forskningsmedel samt underlätta finansiell samverkan. NRA kommer också genom kontakterna med FTP att söka påverka EU:s forskningsutlysningar så att dessa bidrar till NRA:s genomförande. Eforwood Eforwood är ett forskningsprojekt som innebär att EU verkar för att integrera och utveckla hela den europeiska skogliga och skogsindustriella sektorn med sikte på hållbar utveckling. Skogforsk koordinerar Eforwood som har som mål att utveckla ett beslutsstöd som kan användas för att utvärdera och utveckla den europeiska skogs- och skogsindustrisektorns bidrag till hållbar utveckling från ekonomisk, miljömässig och social utgångspunkt. Projektet kommer att omfatta hela kedjan från skogen till slutkonsument, inklusive återvinning av material och produkter. Eforwood kommer att löpa , engagera 38 organisationer från 21 länder och är planerat för en budget på , motsvarande . För svensk del ger Eforwood nya EU-medel för forskning motsvarande ca – att fördelas mellan Eforwoods svenska partners, dvs. Skogforsk, STFI-Packforsk och SLU. 223 35 Om stormen 35.1 Direktiven Den storm som drabbade omnämns av förklarliga skäl inte i regeringens ursprungliga direktiv till . Stormen var dock av sådan omfattning och fick så stora konsekvenser för skogsbruket, speciellt i , att det fallit sig naturligt att på olika sätt beakta stormens konsekvenser under utredningsarbetet och därmed också att redogöra för stormen och dess effekter i detta betänkande. I utredningens tilläggsdirektiv anges dessutom stormen som en av anledningarna till den beslutade förlängningen.1 35.2 uppföljning av stormen mellan lördagen den 8 och drabbades av den värsta naturkatastrofen i mannaminne. När människor vaknade var landskapet helt förändrat. Foton och TV-bilder räckte inte för att förmedla omfattningen av stormens effekter.2 varnade för kraftig sydvästlig eller sydlig vind med risk för stormbyar över och sydligaste . För varnades för att vindbyarna lokalt kunde komma att uppnå orkanstyrka. fick rätt och stormen medförda att skogen lade sig över vägar, järnvägar, elledningar, telefonledningar och bebyggelse och gjorde omkring 500 000 hushåll strömlösa eller utan telefonförbindelse. Många isolerades när vägarna var oframkomliga. Skogsägarna såg sina livsverk mejas ned 1 Dir. 2005:99. 2 Citatet, liksom resten av underlaget till detta avsnitt, är om inget annat nämns, hämtat från från projekt . , Stormen 2005 – en skoglig analys, Meddelande 1-2006, . Om stormen 2006:81 224 och en febril aktivitet vidtog för att ta hand om den nedblåsta skogen. Det framgick snart att skogsnäringen stod inför en av de största logistiska utmaningarna i moderna historia. Volymen av den omkullblåsta skogen uppgick nästan till en normal årsavverkning för hela landet. Skogsägarna själva, anställda i företag, inhyrd personal och entreprenörer med motorsågar, skogsmaskiner, lastbilar, tåg och fartyg, alla länkar i kedjan från skog till industri eller terminal, mobiliserades för att rädda virkesvärdet. Därtill kommer oräkneliga människor som på olika sätt hjälpte till indirekt. 35.2.1 uppdrag Med anledning av stormen den 8–fick flera uppdrag av regeringen.3 Utifrån regeringsuppdragen har , bl.a. inom ramen för det s.k. projekt , arbetat med att analysera stormens konsekvenser för skogsbruket. 4 Projekt rapporterades till regeringen i april 2006.5 I regeringens uppdrag till angavs bl.a. att det är angeläget att dra lärdomar från arbetet efter stormen för att stå rustade vid liknande situationer . erfarenheter av hur informationsinsamling, spridning, koordinering och styrning av verksamheten med att hantera följderna av stormen har fungerat bör sammanställas och redovisas. Vidare bör de ekonomiska konsekvenserna och miljökonsekvenserna av stormen för skogsbruket redovisas, angav regeringen. Dessutom ska i samverkan med och andra berörda myndigheter utvärdera de ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna av stormen för skogsbruket, skrev regeringen. Analysen ska utgöra ett underlag för framtida rådgivning och insatser för återbeskogning. Det är värt att notera att det, som projekt löpte, var för tidigt att besvara vissa frågor angående exempelvis påverkan på biologisk mångfald. Det kvarstår således ett behov av att analysera de långsiktiga ekonomiska, ekologiska och sociala konsekvenserna av stormen. 3 Regeringsbeslut N2005/1270/ESB, N2005/1271/ESB samt Fö2005/1463/. 4 , Analys – orsaker till stormfällningens omfattning och åtgärder efter orkanen ,direktiv, dnr. 22/05 3.39, . 5 , Stormen 2005 – en skoglig analys, Meddelande 1-2006, . SOU 2006:81 Om stormen 225 35.2.2 Konsekvenser av stormen och sociala konsekvenser Enligt har det gjorts flera oberoende skattningar av den volym skog som stormen skadade. Sammantaget tyder dessa skattningar på att stormen skadade runt 75 miljoner m³sk i och Svealand.6 Den skadade volymen består till av gran, som hade en andel av av det totala virkesförrådet i före stormen. Stormen fällde skog i en sådan omfattning att återbeskogningsplikt uppstod på mellan 110 000 och . Totalt skadades skog på . Upparbetningen av den stormfällda skogen har gått snabbare än förväntat. Ungefär 55 miljoner m³fub, motsvarande ca 65 miljoner m³sk, beräknas ha upparbetats . Detta är av den uppskattade stormfällda volymen. I både upparbetning och lastbilstransport har kapaciteten ökat kraftigt jämfört med ett normalår tack vara inhyrd personal och maskiner från främst övriga , , de baltiska staterna, och . För att klara mätningen av de stora volymerna med upparbetat stormvirke har mätningskapaciteten mångdubblats. Lagret med stormvirke uppgick vid slutet av 2005 till 25 miljoner m³fub, vilket motsvarar virkesförbrukning i balansområde 4.7 Sågtimmerlagret motsvarar förbrukning. av det upparbetade virket har levererats ut ur balansområde 4. En stor del av detta virke har transporterats på båt och järnväg. Den kortsiktigt (2008–2014) hållbara avverkningen i hela balansområde 4 påverkas totalt sett förhållandevis lite av stormen. Dock sjunker den för gran med ungefär 1 miljon m³fub . Det innebär att avverkningen av gran i är större än den hållbara, vid nuvarande intensitet i skogsskötseln. De samhällsekonomiska merkostnader i skogsbruket som kan hänföras till stormvirket uppskattas till . Det är mindre än vad som kalkylerades . De totala samhällsekonomiska merkostnaderna i skogsbruket bedöms vara i storleksordningen 11–. Den 6 Följande förkortningar avseende virkesvolymer används i detta kapitel: m³sk skogskubikmeter (stamvolym ovan stubbskäret inkl. topp och bark), m³f kubikmeter fast mått, m³fpb kubikmeter fast mått på bark, m³fub kubikmeter fast måt under bark, m³s kubikmeter stjälpt mått, m³t kubikmeter travat mått, m³to kubikmeter toppmätt. 7 Balansområde 4 omfattar större delen av . För en mer utförlig beskrivning av virkesbalansområdenas indelning hänvisas till Skogsstatistisk årsbok 2006. Om stormen 2006:81 226 genomsnittliga förlusten för enskilda skogsägare är per kubikmeter sålt stormvirke jämfört med ett normalår utan storm. När hänsyn tas till skattereduktion (50-lappen) och eventuell försäkring blir det likväl en förlust för majoriteten av drabbade skogsägare. Stormskadorna påverkade direkt tusentals skogsägares känslor och ekonomi. Under stormen dog minst sju personer, tio personer omkom i samband med uppröjningsarbetet och 141 arbetsolyckor har anmälts. Mer än 1 600 olycksfall inträffade. En majoritet av de tillfrågade skogsägarna, , påverkades känslomässigt av stormen, men de flesta hyser ändå framtidstro och vill fortsätta som skogsägare. Utöver olika sociala och ekonomiska konsekvenser har även miljön påverkats. Miljömässiga konsekvenser kan utlakningen av både kväve och kvicksilver komma att öka i hela och särskilt i de mest stormdrabbade områdena. I vissa avrinningsområden kan stormen, enligt , ge upphov till betydande ökningar av kvicksilverbelastningen på ytvatten. För hela stormområdet beräknas kväveutlakningen öka men bidraget från skogsmark är fortfarande begränsat jämfört med andra källor. Lakvattnet från timmerterminaler innehåller höga halter av fosfor och organiskt material i början av lagringsperioden. Halten fosfatfosfor utgör en potentiell risk för ökad algtillväxt, liksom mängden organiskt material utgör en potentiell risk för syrebrist i vattendrag. Det avrinnande vattnet från virkesterminaler har inte lägre pHvärde än bevattningsvattnet. Reningsanläggningar som bygger på översilning halverar sannolikt fosforhalten och mängden organiskt material. Rening med hjälp av dammar har troligtvis sämre effekt. Terminaler som lokaliserats vid stora vattendrag får sannolikt mycket liten påverkan, enligt , medan stora terminaler vid små vattendrag kan få tydlig påverkan. SOU 2006:81 Om stormen 227 Konsekvenser för natur- och kulturmiljövärden Stormbrötar som sparas i närheten av områden med höga naturvärden ger sannolikt större naturvårdsnytta än om de sparas isolerat. Mer kunskap om olika arters spridnings- och etableringsförmåga behövs för att optimera naturvårdsnyttan. I har 5–av arealen naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal och nyckelbiotoper drabbats av stormfällning, vilket är lägre än i den äldre produktionsskogen. Kunskapen om samrådsskyldighet vid åtgärder i nyckelbiotoper är sannolikt bristfällig. Muntliga rapporter från fältpersonal indikerar att upp till en fjärdedel av ingreppen i nyckelbiotoper efter stormen inte har föregåtts av samråd. Mer än tre fjärdedelar av de träd, trädgrupper och hänsynsytor som lämnats som generell hänsyn står sannolikt kvar efter stormen. Hälften av de träd som utgjorde generell hänsyn och som fälldes av stormen har troligen upparbetats. Muntliga rapporter från fältpersonal framhåller brist på information på rätt språk och stark tidspress vid upparbetning och utkörning som viktiga orsaker till att det blivit brister i den generella hänsynen. Rapporterna pekar också på att körskadorna har ökat i områden med omfattande stormfällning. Storm, upparbetning och utkörning har med säkerhet skadat forn och kulturlämningar men orsak och omfattning varierar mellan länen. Av alla stormskadade fornminnen har , drygt 4 600 ytor, granskats. Resultaten visar att av fornminnena har skadats. 35.2.3 Fortsatt arbete efter stormen I rapporten ger förslag till regeringen samt rekommendationer till andra inför de närmaste årens fortsatta arbete efter stormen. föreslår bl.a. regeringen att: Det påbörjade övervakningsprogrammet för att följa barkborrarnas populationsutveckling ges möjlighet att fortgå . Övervakningsprogram inrättas för att följa utvecklingen av älg och rådjursstammarna och skador av dessa djur i de stormdrabbade områdena. Om stormen 2006:81 228 Utveckling av snytbaggepopulationen och skador av dessa insekter följs upp i syfte att ge åtgärdsrekommendationer till skogsbruket och för att initiera forskning. Resurser satsas på att följa utlakning av kväve, kvicksilver, fosfor, kväve och organiskt material inom stormområdet för att kartlägga effekter av stormfällningarna i sig men också av exempelvis timmerlagring. rekommenderar därutöver bl.a. att föryngringsarbetet sker enligt tidigare rekommendationer, vilka ofta inte följs . Dessutom bör skogsbruket, enligt , efter stora stormfällningar undvika körning som orsakar spårbildning i och i anslutning till utströmningsområden, på blöta marker, vattendrag och sjöar samt fornlämningar. Forskning bör initieras om tillväxt och återhämtning hos rotryckta träd, i vilken omfattning stormfällda träd bör bevaras för optimering av naturvårdsnyttan och om hur skador på fornlämningar i samband med stormfällning kan återställas på bästa sätt. avser för egen del att under bl.a. verka för god tillgång på lämpligt skogsodlingsmaterial för stormområdet. Myndigheten planerar dessutom att, genom rådgivning och information, stödja skogsägarna när det gäller val av återväxtåtgärder och skogsodlingsmaterial, att underlätta beslut om söndertrasade bestånd samt att ta hänsyn till natur- och kulturmiljövärden under avverknings- och återväxtarbetet. framför i rapporten att skogsvårdslagens bestämmelser för lägsta tillåtna virkesförråd (5 §) bör tillämpas som ett mått på när utglesad skog bör avverkas. kan dock komma att kräva avverkning av bestånd som ligger över lägsta tillåtna virkesförråd om det är uppenbart att träden är rotryckta eller av andra skäl har dåliga möjligheter att klara framtida skador samt om beståndet i ett senare skede har blivit ytterligare skadat. 35.2.4 Riskanpassning av skogsbruket Inom ramen för projekt har riskfaktorer analyserats med syfte att identifiera och om möjligt kvantifiera sambanden mellan vindskadornas omfattning å ena sidan och dessa riskfaktorer SOU 2006:81 Om stormen 229 å den andra. De faktorer som analyserats är skogstillståndet, träd och beståndskaraktärer, tidigare skötsel, ståndort och yttre faktorer samt klimat i det aktuella området. Analysen bygger på material insamlat efter stormen och från svensk och internationell litteratur. Sammanfattningsvis visar analysen att sannolikheten för vindskada ökar med: Vindhastigheten i byarna Kontinuerligt växande virkesförråd, både totalt och per ha Trädens höjd, ålder och diameter (samvarierande faktorer) Beståndets grundyta, volym och ståndortsindex (samvarierande faktorer). Slutavverkningsskog drabbades i högre grad än gallringsskog. Sannolikheten för skador i gallringsskog ökade i bestånd som gallrats och var större i äldre gallringsbestånd än i yngre. Enskiktade ytor hade högre sannolikhet att skadas än skiktade ytor. poängterar att analyser avseende de olika riskfaktorernas påverkan på skadebilden måste betraktas som preliminära. De analyser som utförts bekräftar dock i de flesta fall resultat från studier om riskfaktorer som tidigare genomförts internationellt och i . Framtidsscenarier För att studera konsekvenser av olika framtidsscenarier genomförs skogliga konsekvensanalyser (SKA) av . Inom projekt har tre scenarier beräknats med hjälp av SLU:s system för skogliga konsekvensanalyser, . Scenarierna utgör modifieringar av de tidigare utförda skogliga konsekvensanalyserna, SKA 99 och SKA 03.8 Avsikten med det första scenariet, SKA Storm, är framför allt att visa stormskadornas effekter på möjligheterna till en tillfredsställande virkesförsörjning i balansområde 4 på 10–.