sou · GUB378 · 2007-01-01 00:00:00 — Hälsoeffekter i relation till både mellanmänsklig och insti- tutionell diskriminering har dokumenterats (m.fl., 2003). Teoretiskt ramverk för samband mellan etnisk diskriminering och hälsa: möjliga mekanismer Diskriminering kan tänkas påverka hälsan genom ett antal olika mekanismer (Dressler m.fl., 2005). Vi har utvecklat en teoretisk modell i syfte att förstå och beskriva sambandet mellan diskrimine- ring och hälsa genom fem tänkbara mekanismer (figur 1). 1)Diskriminering orsakar skillnader i möjligheter i livet och i lev- nadsförhållanden som orsakar olika ojämlika socioekonomiska förhållanden som är relaterade till utbildning, anställning, boendesegregering och välstånd (1996; 2001; m.fl., 1999; m.fl., 2000; m.fl., 2006b). För att förstå dessa mekanismer krävs ett eko- Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk socialt ramverk (, 1999). Att socioekonomiskt miss- gynnande för med sig en rad olika hälsorisker och förtida död genom olika mekanismer är väl dokumenterat. 2)Diskriminering resulterar i olika bemötande som leder till olik- heter i tillgång till hälsofrämjande resurser, inkluderande hälso- vård, kvantitet och kvalitet på den medicinska vården och lägre följsamhet när det gäller behandling och interventioner (m.fl., 2006a,b; Klassen m.fl., 2002; , 2001; m.fl., 2005; Smedley m.fl., 2003). 3)Diskriminering begränsar deltagandet i samhället (särskilt på arbetsmarknaden) och minskar inflytandet (SOU 2005:1; SOU 2006:53; SOU 2006:60; , 2002). Bristande deltagande och oförmåga att påverka har negativ effekt på hälsan. 4)Erfarenheter av diskriminering kan ge upphov till stress – både akut och kronisk – som kan orsaka bristande psykiskt väl- befinnande och förändringar i fysiologiska processer som på- verkar hälsan negativt (Landrine & Klonoff, 1996; , m.fl., 1996; McNeilly & , 1995). De flesta hälso- forskare ser etnisk diskriminering som en typ av stress eller en stressfylld händelse (Brondolo m.fl., 2003, 2005; Contrada m.fl., 2001; Myer, 2003), och därför är stresshanterings- modellen ofta använd för att förklara sambandet mellan diskri- minering och hälsa. Stresshanteringsmodellen utgår från att psykologiska och biologiska faktorer modererar eller medierar den negativa effekten på hälsan. 5)Diskrimineringen kan tänkas påverka hälsan genom dess effek- ter på levnadsvillkor, en fientlig omgivning kan påverka beteen- demönster och livsstilsfaktorer genom internalisering av diskri- minerande erfarenheter (, 1990). Rökning och använd- ning av droger och alkohol har rapporterats ha samband med diskriminering (Landrine & Klonoff, 2000). Dessa är också faktorer som är kända för att negativt påverka både fysisk och psykisk hälsa. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Hypotetisk modell för mekanismer bakom sambandet mellan diskrimi- nering och hälsa I figur 1, visar blåa pilar ett tänkbart direkt samband mellan diskri- minering och olika faktorer. Svarta brutna pilar visar ett tänkbart indirekt samband mellan diskriminering och hälsa som går via olika mekanismer. Röda pilar visar samband mellan olika faktorer som påverkas av diskriminering, och tillsammans påverkar hälsa. I det här kapitlet har vi valt att testa den första mekanismen – bidraget från socioekonomiska förhållanden till sambandet mellan diskriminering och hälsa. Utöver det vill vi beskriva och utveckla de processer som är relaterade till stressmekanismen, genom att redovisa bevis från tidigare studier. Framtida studier behöver testa relevansen och bidragen från de övriga mekanismer vi listat. 1.Att analysera och redovisa om fysisk och psykisk ohälsa samt upplevelse av diskriminering och socioekonomisk utsatthet skiljer sig mellan utlandsfödda och svenskfödda. 2.Att analysera och redovisa hälsoeffekter av diskriminering (både mellanmänsklig och institutionell). Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk 3.Att analysera om socioekonomisk utsatthet förklarar eller medierar sambandet mellan diskriminering och hälsa. I våra analyser har vi testat tre huvudsakliga hypoteser. 1.Upplevd diskriminering, socioekonomisk utsatthet och hälsa är ojämlikt fördelat mellan svenskfödda och utlandsfödda . 2.Upplevd diskriminering – både mellanmänsklig och institutio- nell – är relaterad till både fysisk och psykisk ohälsa bland utlandsfödda. 3.Socioekonomisk utsatthet förklarar eller medierar sambandet mellan diskriminering och hälsa bland utlandsfödda. När vi har testat hypoteserna har vi justerat för effekter av ålder och långvarig sjukdom. beslutade om nya folkhälsomål för . FHI fick i uppgift att följa upp folkhälsopolitiken och ge underlag för olika åtgärder för att främja hälsa. För att kunna göra detta måste man veta hur befolkningen mår och sedan följa upp hur hälsan och dess bestämningsfaktorer förändras . Målet för folkhälsopolitik är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Hälsa på lika villkor var också rubriken för enkäten, som innehöll flera frågor om bl.a. fysiskt och psykiskt välbefinnande, ekonomiska förhållanden, och kränkande behandling. Redovisning av enkäten finns på FHI:s hemsida under rubriken . På hemsidan finns också ett dokument som beskriver urvalet och detaljer kring hela undersökningen . Undersökningen Hälsa på lika villkor är ett fortlöpande samar- betsprojekt mellan () och landsting och regioner. () har ansvarat för enkätutskick, datainsamling och datafiler. I denna rapport har vi använt data . Totalt var svarsfrekvensen , Totalt 73 330 personer (33 964 män och 39 366 kvinnor) i åldern 16–svarade på enkäten . Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk SOU 2006:78 73 330 personer var 7 365 individer utlandsfödda (3 260 män och 4 105 kvinnor). Mått på diskriminering (upplevd kränkande behandling) Baserades på frågan: Har du blivit behandlad/bemött så att du kände dig kränkt? Svarsalternativ: Nej, Ja, , eller Ja, . De som svarade ja ombads att svara vidare på frågan: Av vilken/vilka blev du behandlad/bemött så att du kände dig kränkt? Svarsalternativ: Sjuk- vården, Skolan/arbetet, Arbetsförmedlingen, Polisen/rättsväsendet, , , Affärer/restauranger, Bank/försäk- ringsbolag, Hyresvärd/bostadsförmedlare, Nära anhörig, Okänd per- son på allmän plats, eller Annan. Uttrycket behandling/bemötande på ett kränkande sätt har använts i stället för diskriminering i enkätfrågan. Detta användes i och medarbetares instrument. De använder unfair treatment i stället för discrimination (m.fl., 1997; m.fl., 2000; Kessler m.fl., 1999). Vissa forskare tycker att detta sätt inte fångar upp diskriminering (, 2001) medan andra studier har påvisat att det gör det (, 2001). Fördelen med detta instrument är att det fångar upp ett bredare mått på orättvis behandling som sträcker sig över en stor andel av personer med olika socioekonomiska och etniska bakgrunder. På detta sätt kan man också fånga upp diskriminering på grund av andra sociala faktorer (kön, funktionshinder, sexuell läggning) och det kan tillämpas på olika etniska grupper. Vidare får vi infor- mation om hur ofta, och var diskriminering sker. Det är viktigt att fånga upp strukturell diskriminering utöver individens upplevelse. Övriga instrument som används för att mäta diskriminering är väldigt omfattande (m.fl., 2005; Landrine m.fl., 2006) och passar inte i en enkät som skickas till en stor population – som den nationella folkhälsoenkäten som används i denna rapport. En annan stor nackdel med uttrycket diskriminering i enkätfrågan är att deltagare har en tendens att överskatta förekomsten av diskrimine- ring (, 2001). Studier som har använt diskriminering rakt av i enkätfrågan har visat en överrapportering av diskriminering p.g.a. av etnisk bakgrund eller sexuell läggning. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Redovisas efter födelseland: födda i , födda i övriga eller övriga /samt födda i andra länder utanför . I gruppen som är födda i andra länder ingår de som är födda i , , samt . Det finns en oändlig diskussion om hur utlandsfödda bör klassificeras. Vi har valt denna klassificering eftersom den speglar hur personer är utsatta när det gäller diskriminering. Det finns belägg för att per- soner med utländsk bakgrund har varierande social ordning och ställning och accepteras olika i samhället beroende på vilken världs- del de är födda i. Personer födda i rikare länder som Väst- /har t.ex. bättre ställning och är mera accepte- rade i än de som är födda i t.ex. eller . 1) Psykisk ohälsa Fyra olika mått används för att definiera psykisk ohälsa. Dessa är valda med utgångspunkt från en hypotetisk modell över hur upp- levd diskriminering kan påverka psykisk hälsa (figur 1). Självskattat psykiskt välbefinnande GHQ12 (General ) är ett frågeinstrument som utgörs av 12 frågor som mäter psykiska reaktioner på påfrestningar snarare än psykisk ohälsa. Instrumentet är fokuserat på avbrott i den normala funk- tionen snarare än ett livslångt karakteristikum. GHQ12 är utfor- mat för att mäta två huvudsakliga problem: oförmåga att klara av sina normala funktioner och uppkomsten av nya fenomen av psykologisk stresskaraktär. På var och en av de 12 frågorna ges 0 poäng för bra psykiskt välbefinnande eller 1 för dåligt psykiskt välbefinnande. Som mest kan den svarande få 12 poäng och som minst 0 poäng. Vi har här valt brytpunkten för psykiskt väl- befinnande vid summan 3 poäng, vilket betyder att de som hade 0– 2 poäng hade bra psykiskt välbefinnande och de som hade 3– 12 poäng hade nedsatt psykiskt välbefinnande. GHQ är ett väl vali- derat mått (, 1988) som ökar risken för livs- Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk hotande sjukdomar som hjärtkärlssjukdom (Eaker m.fl., 2005; m.fl., 1998; m.fl., 2005). Svåra besvär av ängslan, oro eller ångest Baserades på frågan: Har du ängslan, oro eller ångest? De som svarade ja, svåra besvär redovisas som lider av svår ängslan, oro och ångest. Besvär av ängslan, oro eller ångest påverkar framtida psykiatriska problem, hjärtkärlssjukdom, självmordsrisk och för tidig död (m.fl., 2005). Självmordstankar och/eller självmordsförsök De som svarade ja, en gång eller ja, på frågan: Har du kommit i den situationen att du allvarligt övervägt att ta ditt liv? och/eller de som svarade ja, en gång eller ja, på frågan: Har du försökt ta ditt liv?, redo- visas som har haft självmordstankar/försök. Användning av antidepressiv eller lugnande/ångestdämpande medi- cin Här redovisades om deltagaren hade rapporterat användning av antidepressiv och/eller lugnande/ångestdämpande medicin . Användningen av antidepressiv eller lug- nande/ångestdämpande medicin är oftast tecken på en psykiatriskt relaterad sjukdom. 2) Fysisk ohälsa Tre olika mått används för att definiera kroppslig ohälsa. Dessa baseras på en hypotetisk modell över hur upplevd diskriminering kan påverka fysisk hälsa (figur 1). Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Baserades på frågan: Hur bedömer Du ditt allmänna hälso- tillstånd? De som svarade mycket bra eller bra redovisas här ha bra hälsa och de som svarat dåligt eller mycket dåligt redovisas ha dålig hälsa. Självskattat allmänt hälsotillstånd har studerats och har dokumenterats att vara ett bra mått på individens välbefinnande (, 1996; Idler & Benyamini, 1997). Själv- skattat allmänt hälsotillstånd är en potentiell avgörande faktor för överlevnad i den svenska befolkningen (Burström & , 2001). Svåra besvär av värk eller smärta i rörelseorganen Med svåra besvär av värk eller smärta i rörelseorganen menas de som hade svåra besvär av värk på tre olika sätt; 1) värk i skuldror, nacke eller 2) axlar och/eller ryggsmärtor, ryggvärk, höftsmärtor eller ischias och/eller 3) värk eller smärtor i händer, armbågar, ben eller knän. Besvär av värk eller smärta i rörelseorganen är största orsaken till sjukskrivning i och bidrar till sjuklighet (m.fl., 2006). Akuta kroppsliga symtom redovisas om deltagare hade rapporterat besvär av tre till fem av följande symtom 1) eksem eller hudutslag, 2) svår trötthet, 3) svåra sömnsvårigheter, 4) öronsus (tinnitus), 5) återkommande mag-/tarmbesvär, eller 6) inkontinens (urinläck- age). Kroniska kroppsliga symtom redovisas om deltagare hade rappor- terat besvär av tre till fem av följande symtom 1) huvud- värk/migrän, 2) allergi, 3) astma, 4) diabetes, 5) högt blodtryck. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Potentiella påverkande faktorer (confounders) Ålder och långvarig sjukdom betraktades som variabler som kan påverka både hälsoutfall och upplevd diskriminering. Långvarig sjukdom baserades på frågan: Har du någon långvarig sjukdom, besvär efter olycksfall, någon nedsatt funktion eller annat långvarigt hälsoproblem? De som svarade Ja redovisas här ha långvarig sjukdom. Andra faktorer som civilstånd (ensamboende) och socio- ekonomiska variabler var ytterligare tänkbara faktorer som kunde påverka resultaten. Ensamboende baseras på deltagares rapportering om att han eller hon är ensam vuxen i hushållet. Utbildningsnivå redovisas som kort utbildning, vilket innebär personer som har gått högst i skolan, motsvarande folkskola, grundskola, realskola, flickskola, tvåårigt gymnasium eller yrkes- skola. Arbetslöshet baseras på om deltagare har rapporterat arbets- löshet som undersökningen. Låg inkomst har de som har en årlig hushållsinkomst som under- stiger () och (). Saknar kontantmarginal baseras på svaret nej till frågan: "Om du plötsligt skulle hamna i en oförutsedd situation, där du måste skaffa fram , skulle du klara det?" Eko- nomisk kris baseras på svaret ja till frågan "Har det hänt att du haft svårigheter att klara de löpande utgifterna för mat, hyra, räkningar m.m.? " Socialbidragstagare baseras på om deltagaren har haft social- bidrag enligt uppgifter från taxeringsuppgifter (). I de statistiska analyserna har vi studerat dels förekomsten av olika uttryck för psykisk ohälsa bland personer födda i och å ena sidan och personer födda i andra länder å andra sidan, och dels eventuella samband mellan antalet gånger de svarande har upplevt kränkande behandling, i vilken situation de gjort det, och Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Det mått på samband med psykisk ohälsa som vi beräknat är oddskvot - från logistiska regressionsanalyser - vilken kan sägas vara en uppskattning av hur stor risken är att t.ex. ha olika former av psykisk ohälsa om man har varit utsatt för krän- kande behandling , jämfört med dem som inte varit det alls. En oddskvot på 1.0 visar att det inte är någon förhöjd risk för psykisk ohälsa, medan en oddskvot på två visar på en för- dubblad risk för psykisk ohälsa, en oddskvot på fem en femdubblad risk osv. Säkerheten i sambandsanalysernas resultat kan illustreras på flera olika sätt. Vi har valt att redovisa konfidensintervall säkerhetsmarginal, som ger en tydlig bild av hur bred ris- ken är inom denna säkerhetsram. Konfidensintervallen kan sägas vara det spann inom vilken den sanna risken för ohälsa befinner sig, och det måste ligga över 1.0 för att vara statistiskt signifikant. Om måttet på sambanden, oddskvoten, är 3,2 och konfidens- intervallet är 2,7–4,8 så är det någonstans inom detta spann som den sanna risken ligger. Vi har gjort en beräkning av risknivå (oddskvot) efter justering för ålder och långvarig sjukdom. För att kunna testa hypotesen om diskriminering i samband med hälsa oberoende av socioekonomisk utsatthet har vi vidare justerat för ensamboende, låg utbildning, arbetslöshet, låg inkomst, ekonomisk kris, saknar kontant marginal och socialbidragstagning. Vi har också gjort en beräkning av ande- len av den ökade risken för ohälsa som förklaras av socio- ekonomisk utsatthet. Fördelning av studievariabler i relation till födelseland I tabell 1 och 2 redovisar vi fördelning av olika variabler i relation till födelseland. En större andel av utlandsfödda personer rapporte- rade upplevelse av kränkande behandling än svenskfödda. Vi fann att en stor andel av personer födda utanför Nor- den/var yngre, och upplevde diskriminering. Trots att en större andel av dessa personer hade hög utbildning, var en stor andel av dem väldigt ekonomiskt utsatta (hade låg inkomst, hade ekonomisk kris, saknade kontantmarginal och var socialbidrags- tagare). Kvinnor födda utanför /var extremet eko- nomiskt utsatta, t. ex. saknade kontantmarginal. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk sidan var en större andel män () än kvinnor () födda utanför /socialbidragstagare. Vi fann att en mindre andel av personer födda utanför /hade en långvarig sjukdom, men trots detta, hade dessa personer sämre hälsa – både fysiskt och psykiskt. Kvinnor hade sämre hälsa än män. Tabell 1 Fördelning av olika faktorer i relation till födelseland bland män (n = 30 704) (n = 2 336) (n = 919) Ålder (medelvärde (standardavvikelse)) 50.3 (18.0) 52.2 (16.2) 39.9 (14.1) Svåra besvär av värk/ smärta i Svåra besvär av ångest, oro, ängslan Användning av antidepressiv/ lugnande/ångestdämpande medicin SOU 2006:78 Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Tabell 2 Fördelning av olika faktorer i relation till födelseland bland kvinnor (n = 35 261) (n = 3 032) (n = 1 072) Ålder (medelvärde (standardavvikelse)) 49.6 (18.0) 51.9 (16.2) 37.4 (12.9) Svåra besvär av värk/ smärta i Svåra besvär av ångest, oro, ängslan Användning av antidepressiv/ lugnande/ångestdämpande medicin I tabell 3 redovisar vi sambandsmåtten för de olika måtten på psy- kisk ohälsa bland invandrade kvinnor och män. I de analyserna har vi jämfört förekomsten av psykisk ohälsa med förekomsten bland svenska kvinnor och män. I tabellen syns att det är en tydlig trend bland män att personer födda utanför och har en sämre psykisk hälsa än svenska män och män från eller , med riskökningar på upp till 3,8 gånger den för svenska män. När det gäller kvinnor så är skillnaderna mellan de som mig- Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk rerat från eller och de som migrerat från länder utanför dessa områden obetydliga. I tabellen ser man också att kvinnor och män som immigrerat från eller från har likartade psykiska hälsolägen, trots att kvinnor i många under- sökningar visat sig ha betydligt sämre hälsa än män. Män som immigrerat från länder utanför och har betydligt sämre psykisk hälsa än kvinnor som immigrerat från dessa länder. Oddskvoterna i tabell 3 är korrigerade för både ålder och långvarig sjukdom, vilket gör det extra intressant att skillnaden mellan män- nen är så stor. (konfidensintervall). Justerat för ålder och långvarig sjukdom Indikatorer för psykisk ohälsa 1.6 (1.4-1.8) 2.7 (2.3-3.2) Svåra besvär av ångest, oro och 2.0 (1.6-2.4) 3.8 (3.1-4.8) 1.5 (1.2-1.7) 1.9 (1.5-2.4) Intag av antidepressiv medi- cin/lugnande medicin 1.5 (1.2-1.9) 2.2 (1.6-3.0) 1.5 (1.4-1.6) 1.8 (1.6-2.1) Svåra besvär av ångest, oro och 1.7 (1.5-1.9) 2.1 (1.8-2.6) 1.3 (1.2-1.6) 1.6 (1.3-1.9) medicin/lugnande medicin 1.3 (1.1-1.5) 1.0 (0.7-1.3) I tabell 4 redovisar vi risken för att ha olika former av psykisk ohälsa bland kvinnor och män som eller som upplevt kränkande behandling. I de analyserna har vi jäm- fört dem med personer som aldrig varit med om kränkande behandling. I tabell 4 kan man utläsa ett tydligt dos-respons-sam- band, eller med andra ord, tydligt se att risken för att ha dålig psy- kisk hälsa är markant högre bland dem som uppgett att de flera Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk gånger upplevt kränkande behandling, än bland dem som uppgett att de varit utsatta för det . Risken är fördubblad, eller mer än fördubblad, bland dem som blivit utsatta, jämfört med dem som blivit det . Detta dos-respons- samband är något starkare bland kvinnor än bland män. bland utlandsfödda (oddskvot (konfidensintervall). för ålder och långvarig sjukdom Indikatorer för psykisk ohälsa 1.6 (1.4-1.8) 2.7 (2.3-3.2) Svåra besvär av ångest, oro och 2.0 (1.6-2.4) 3.8 (3.1-4.8) 1.5 (1.2-1.7) 1.9 (1.5-2.4) medicin/lugnande medicin 1.5 (1.2-1.9) 2.2 (1.6-3.0) 1.5 (1.4-1.6) 1.8 (1.6-2.1) Svåra besvär av ångest, oro och 1.7 (1.5-1.9) 2.1 (1.8-2.6) 1.3 (1.2-1.6) 1.6 (1.3-1.9) medicin/lugnande medicin 1.3 (1.1-1.5) 1.0 (0.7-1.3) I tabell 5 redovisar vi risken för att ha psykisk ohälsa bland kvinnor och män som upplevt kränkande behandling inom sjukvården, på arbetsförmedlingen, eller hos , samt av hyresvärd eller bostadsförmedlare. I dessa analyser har vi jämfört med personer som inte varit med om kränkande behand- ling i dessa sammanhang. Kränkande behandling inom sjukvården var kopplat till en påtagligt högre risk för psykisk ohälsa bland kvinnor än bland män, även om dåligt psykiskt välbefinnande var signifikant relaterat till kränkande behandling inom sjukvården även bland män. När det gäller kränkande behandling som ägt rum på arbetsförmedlingen, eller hos så är risken att ha svår ångest och att använda antidepressiv medicin Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk eller lugnade medicin betydligt högre bland män än bland kvinnor. Samma skillnad mellan effekten på psykisk ohälsa gäller kränkande behandling som utförts av hyresvärd eller av bostadsförmedlare. Tabell 5 Risk för psykisk ohälsa i relation till kränkande behandling som upplevs inom olika institutioner och psykisk ohälsa, bland utlands- födda (oddskvot (konfidensintervall) Justerat för ålder och långvarig sjukdom Var har kränkande behandling skett? 1.5 (1.0-2.1) 1.7 (0.9-3.0) Svåra besvär av ångest, oro 1.5 (0.9-2.4) 3.1 (1.6-5.9) 1.1 (0.6-1.9) 0.7 (0.3-1.7) medicin/lugnande medicin 1.5 (0.6-2.9) 3.3 (1.3-8.2) 1.8 (1.3-2.4) 2.1 (1.2-3.5) Svåra besvär av ångest, oro 2.2 (1.5-3.1) 2.1 (1.2-3.7) 1.7 (1.1-2.7) 1.4 (0.6-3.1) medicin/lugnande medicin 2.5 (1.4-4.2) 0.5 (0.2-2.1) I tabell 6 redovisar vi förekomst av olika mått på fysisk ohälsa (all- männa hälsotillstånd, svåra besvär av värk eller smärta i rörelse- organen och både akuta och kroniska kroppsliga symtom) i relation till födelseland efter kolligering för ålder och långvarig sjukdom. I dessa analyser har vi jämfört med personer födda i . Resul- taten visar att ju längre bort från man är född desto högre risk för fysisk ohälsa. Största hälsorisken observerades i sambandet med dåligt allmänt hälsotillstånd. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk Personer födda i /hade upp till ökad risk för fysisk ohälsa jämfört med svenskfödda. Motsvarande ökad risk för ohälsa bland personer födda i andra länder (utanför Nor- den/) var upp till fem gånger högre. Tabell 6 Sambandet mellan födelseland och kroppslig fysisk ohälsa (odds- kvot (konfidensintervall) Indikatorer för fysisk ohälsa 1.8 (1.6-2.1) 3.8 (3.0-4.7) Svåra besvär av värk/smärta i 1.8 (1.6-2.0) 2.7 (2.2-3.2) 1.8 (1.6-2.1) 2.9 (2.3-3.6) 1.4 (1.1-1.7) 2.2 (1.7-3.0) 2.0 (1.8-2.3) 3.2 (2.6-3.9) Svåra besvär av värk/smärta i 1.8 (1.6-2.9) 2.7 (2.3-3.2) 1.6 (1.4-1.8) 2.9 (2.4-3.4) 1.4 (1.2-1.6) 1.8 (1.4-2.3) I tabell 7 redovisar vi sambandet mellan kränkande behandling och fysisk ohälsa bland personer födda utanför . I analyserna har vi jämfört med personer födda utanför som inte upplevt kränkande behandling. Vi finner även här ett tydlig dos-respons- samband mellan kränkande behandling och fysisk ohälsa som är likadant som sambandet vi fann med psykisk ohälsa. Risken för dåligt allmänt hälsotillstånd och akuta kroppsliga symtom för- dubblas för dem som vid blivit utsatt för kränkande behandling jämfört med dem som blivit utsatt bara en gång. Att ha varit utsatt för kränkande behandling bara en gång hade inget sta- tistiskt signifikant samband med kroniska kroppsliga symtom eller svåra besvär av värk eller smärta i rörelseorganen. Svenska empiriska studier av sambandet mellan diskriminering och psykisk