sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Det kan, enligt ArtDatabanken, ses som ett utslag av skillnaden mellan impediment som begrepp och impediment som en avgränsad areal i den praktiska skogsskötseln. ArtDatabanken ansåg i rapporten att det därför finns skäl att se över impedimentgränsen och eventuellt differentiera definitionen eller tillämpningen mellan södra och norra . 95 25 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? 25.1 Direktiven I direktiven till refereras skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken där regeringen framhöll att det är av avgörande betydelse att information om dokumenterade natur- och kulturvärden finns tillgänglig vid planering av skogsbruksåtgärder.1 Regeringen aviserade också att det bör ske en utvärdering av om de i Skogsvårdslagen (SVL) lagstadgade s.k. skogs- och miljöredovisningarna (SMÖR) har fungerat som det var avsett. Regeringen gav mot den bakgrunden i uppgift att belysa i vilken utsträckning SMÖR har funnits tillgängliga i enlighet med lagstiftningen. Vidare ska utredaren redovisa huruvida dessa har innehållit den avsedda informationen. Utredaren ska även lämna förslag till hur SMÖR eller andra lämpliga verktyg kan utvecklas, i syfte att bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av olika miljö- och kulturmiljömål som rör skogen. 25.2 Krav på skogsbruksplan Krav på innehav av skogsbruksplan infördes i SVL och då med främsta syfte att stimulera fram ytterligare avverkning. I dåvarande 31 § SVL angavs att det för varje brukningsenhet skulle finnas en skogsbruksplan med riktlinjer för skogens skötsel på enheten. Planen skulle upprättas enligt föreskrifter som hade meddelats av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 2003/04:39. Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? SOU 2006:81 96 25.3 Skogsbruksplanekravet avskaffas När den nuvarande skogspolitiken infördes slopades kravet på att skogsägarna skulle inneha en skogsbruksplan.2 I regeringens proposition refererade departementschefen den skogspolitiska kommittén som hade föreslagit att det för varje brukningsenhet skulle finnas en redovisning av skogens tillstånd. Kommittén grundade detta bl.a. på att skogsbruksplanerna ansågs vara ett värdefullt instrument vid förverkligandet av de skogspolitiska målen. Kommittén ansåg dock att skogsbruksplanläggningen i grunden var ett skogsägaransvar och att det därför inte fanns något skäl att kräva att skogsägaren skaffar sig en skogsbruksplan som bl.a. anger åtgärdsbehov enligt SVL. Kommittén ansåg också att det grundläggande intresset att avreglera skogsbruket och att öka markägarnas ansvar särskilt talade för ett avskaffande. Bland remissinstanserna ansåg , i likhet med några länsstyrelser, att den av kommittén föreslagna redovisningen borde kompletteras med uppgifter om befintliga naturvärden och hur de ska beaktas vid skogsbruksåtgärder. Några remissinstanser, däribland LRF och , var emot redovisningskravet då det ansågs strida mot avregleringstanken i den nya skogspolitiken. och någon länsstyrelse ansåg att kravet på skogsbruksplan borde vara kvar. framhöll att skogsbruksplanen bl.a. låg till grund för fastighetstaxeringen och att ett avskaffande skulle förändra förutsättningarna för denna. Planinsikt djupt rotad Departementschefen framhöll att varje skogsägare har behov av ingående kunskaper om hur skogen ser ut på brukningsenheten. Utan dessa kunskaper ansågs det inte vara möjligt att planera verksamheten på vare sig lång eller kort sikt. Departementschefen ansåg att denna insikt var så djupt rotad att det inte fanns behov av tvingande krav på innehav en skogsbruksplan. Något behov av en redovisning av skogstillståndet i enlighet med kommitténs förslag ansåg han inte heller finnas. Däremot ansåg det föredragande statsrådet, i likhet med kommittén, att skogsägarna i samband med 2 Prop. 1992/93:226. SOU 2006:81 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? 97 avverkningsanmälan ska ange vad de avser göra för att tillgodose naturvårdens intressen. tillstyrkte regeringens förslag att slopa kravet på innehav av skogsbruksplan. 3 Utskottet menade att det grundläggande intresset av att avreglera skogsbruket och öka markägarens eget ansvar och initiativ talade för att kravet på en redovisning av åtgärdsbehovet slopas. 25.4 Bakgrunden till SMÖR Efter den utvärdering av skogspolitiken som SVO genomförde –1998 gjordes vissa justeringar av skogspolitiken. Bland dessa märktes ett nytt krav på att alla brukningsenheter ska ha en förenklad form av skogsbruksplan, en s.k. skogs- och miljöredovisning (SMÖR).4 I motivtexten till att införa SMÖR konstaterade regeringen att i sin utvärdering av skogspolitiken hade betonat skogsbruksplanens betydelse för ett aktivt och ansvarsfullt skogsbruk. hade funnit att produktionen av skogsbruksplaner hade minskat kraftigt vilket bl.a. innebar att ungefär hälften av de privata skogsägarna saknade en aktuell skogsbruksplan. Regeringen ansåg att det inte kunde anses vara tillfredsställande att så många skogsägare saknade aktuella kunskaper om sina skogsfastigheter. Det var regeringens uppfattning att bristande kunskaper förhindrar ett aktivt brukande. Därtill kom enligt regeringen, svårigheterna för skogsägaren att leva upp till de krav som ställs på hänsyn till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Vidare konstaterade regeringen att allt fler skogsägare saknar förankring i ett praktiskt skogsbruk. Fullständig plan för långtgående Trots dessa motiv ansåg regeringen att det skulle föra för långt att införa ett krav på en fullständig skogsbruksplan. Regeringens förslag begränsade sig därför till en bestämmelse i SVL (14a §)om att varje brukningsenhet ska ha en aktuell redovisning som anger 3 . 1992/93:JoU15. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3. Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? SOU 2006:81 98 hur skogen ser ut på brukningsenheten och vilka natur- och kulturmiljövärden som finns registrerade för enheten. Regeringen betonade vidare att syftet med skyldigheten inte var att detaljreglera skogsägarens handlande. De krav som kunde ställas på innehållet i en SMÖR skulle därför inte ta sikte på avverkning eller andra aktiviteter som syftar till att generera omedelbara inkomster. Kraven skulle inte heller utformas så att de favoriserar vissa typer av planer eller redovisningar och diskvalificerar andra. Fritt innehåll i SMÖR Regeringens sammanfattande anvisning var att det bör råda en stor frihet för skogsägaren att bestämma detaljinnehållet i en SMÖR. Obligatoriskt bör dock uppgifter om natur- och kulturmiljövärden som tagits fram och dokumenterats genom myndigheternas inventeringar vara. Regeringen ansåg inte att det skulle kopplas någon straffsanktion till bestämmelsen om SMÖR. I propositionen angavs vidare att flera remissinstanser hade uttalat sig positivt om skogsbruksplaner och särskilt i den nya form som innehåller uppgifter om natur- och kulturmiljövärden. Miljö- och jordbruksutskottet instämde i regeringens bedömning att brist på kunskap förhindrar ett aktivt brukande och inte heller stimulerar till en riktig skogsvård.5 Utskottet tillstyrkte regeringens förslag men utgick i från att föreskrifterna om redovisningen får en flexibel utformning och att erfarenheterna av det arbete med olika planeringsformer som pågår såväl i som i skogsägarföreningarnas regi kan tillvaratas. 25.5 Regleringen av SMÖR i SVL Regleringen av SMÖR återfinns i 14a § SVL. Där framgår, som redan har nämnts, att det för varje brukningsenhet ska det finnas en redovisning som anger hur skogen ser ut och vilka natur- och kulturmiljövärden som har registrerats för brukningsenheten. Vidare anges att beskrivningen ska utformas enligt föreskrifter meddelade av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer 5 . 1998/99:MJU3. SOU 2006:81 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? 99 ges också ett bemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från kravet på SMÖR. I 34a § skogsvårdsförordningen slås det fast att en SMÖR alltid ska innehålla de uppgifter som har registrerat om skyddsvärda områden på brukningsenheten. Vidare framgår det att en skogsbruksplan enligt vedertagen utformning ska godtas som en SMÖR om den är nyare än och innehåller uppgifter om skyddsvärda områden. I förordningen ges även ett bemyndigande att meddela närmare föreskrifter om vad en SMÖR ska innehålla samt om undantag från kravet på skogsredovisning. Enligt föreskrifter ska en SMÖR innehålla följande uppgifter:6 1. Brukningsenhetens areal produktiv skogsmark och areal skogliga impediment. En uppskattning av andelen produktiv skogsmark som består av kalmark och skog . En uppskattning av andelen produktiv skogsmark som uppnått sådan ålder att föryngringsavverkning är tillåten. Den skogsmark, där det föreligger skyldighet att anlägga ny skog. De ädellövskogar som omfattas av 23 § skogsvårdslagen. De naturreservat och biotopskyddsområden som finns inom brukningsenheten samt de områden, där naturvårdsavtal ingåtts med . De nyckelbiotoper och objekt med naturvärden som registrerat i databasen för nyckelbiotoper. De sumpskogar med naturvärdesklass 1 som registrerat i databasen för sumpskogar. De fasta fornlämningar som registrerat i fornminnesregistret. De övriga natur- och kulturmiljövärden som kan ha registrerat som skyddsvärda områden inom brukningsenheten. Skyldigheten är begränsad till sådana uppgifter som har meddelats ägaren till brukningsenheten. 6 Uppgifter under punkt 4–10 ska enligt föreskrifter redovisas på en bifogad karta. Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? SOU 2006:81 100 Av föreskrifterna framgår det också att redovisningen ska finnas vid utgången av . Därefter ska nya förhållanden redovisas . Vidare anges det att brukningsenheter med mindre än produktiv skogsmark inte omfattas av skyldigheten enligt punkt 1–4, dvs. den del av en SMÖR som kan betecknas skogsredovisning. Brukningsenheter med mindre än 50 ha produktiv skogsmark omfattas inte av punkt 2, dvs. kravet på att redovisa en skattning av andelen kalmark samt skog . 25.6 Om SMÖR i regeringens skrivelse I sin senaste skrivelse om skogspolitiken konstaterade regeringen att syftet med bestämmelsen om SMÖR är att se till att nödvändig information om dokumenterade natur- och kulturmiljövärden finns tillgänglig för varje brukningsenhet för att planering av vilken hänsyn som ska tas vid skogbruksåtgärder ska vara möjlig.7 SMÖR bör, enligt regeringen, ses som ett strategiskt verktyg för att genomföra skogsbrukets sektorsansvar för natur- och kulturmiljövård. Regeringen framhöll också att studier har visat att skogsägare som har en skogsbruksplan är mer aktiva i sin skogsskötsel än de som saknar skogsbruksplan. Vidare konstaterade regeringen att utvärdering av skogspolitiken (2001) hade visat att många kända nyckelbiotoper avverkas och att fornlämningar skadas och att detta i många fall beror på bristande kunskaper hos skogsägaren eller den som utför skogsvårdsåtgärden. Utvärderingen visade också på betydande brister i återväxtarbetet och beståndsvården. Detta pekade, enligt regeringen, på vikten av att skogsägarna och entreprenörer vid skogsbruksåtgärder har kännedom om skogstillståndet och vilka natur- och kulturvärden som finns på fastigheten. Regeringen betonade också vikten av att skogsägarna bör få tillgång till resultat från inventeringar av natur- och kulturmiljövärden i takt med att dessa digitaliseras och görs tillgängliga, t.ex. via Internet. Härvidlag underströk regeringen den stora betydelsen av att skogsägarna vid planering av skogsbruksåtgärder har den typen av information. Regeringen konstaterade också i skrivelsen att skogsägarna på olika sätt har informerats om att en SMÖR måste finnas för 7 Skr. 2003/04:39. SOU 2006:81 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? Enligt har detta bl.a. skett genom tidningen . Några skogsvårdsstyrelser har även inom hjälpt skogsägarna att ta fram en SMÖR för sina fastigheter. 25.7 syn på SMÖR har i en skrivelse till framfört önskemål om att kravet i SVL på SMÖR tas bort.8 Myndigheten anser att skogsägaren i stället bör ha en bra skogsbruksplan, eftersom en sådan innehåller betydligt fler uppgifter än en SMÖR och även kopplar uppgifter till enskilda avdelningar. anser dock inte att det bör införas ett krav på att inneha en skogsbruksplan i SVL, då ett sådant krav skulle medföra höga kostnader för skogsbruket. Ett annat problem med SMÖR är, enligt , att uppgifterna inte är digitaliserade och att de därmed blir ofullständiga då t.ex. nya nyckelbiotoper och kulturminnen tillkommer. Myndigheterna och skogsägarna har då olika uppgifter vilket, enligt , gör att kommunikationen försvåras och att risken för missförstånd och merarbete ökar. och andra myndigheter t.ex. länsstyrelserna har information som är av betydelse för skogsägare, skogsbrukets företrädare, kommuner, allmänhet m.fl. Om denna information görs tillgänglig över Internet kan fakta, enligt , förmedlas på ett effektivt sätt. I stället för kravet på SMÖR förordar myndigheten därför att den information om registrerade natur- och kulturmiljövärden som finns hos olika myndigheter görs tillgängliga för skogsägare och andra via Internet. anser att det även bör övervägas att eller vid ägarbyte skicka den registrerade informationen till skogsägaren, vilket skulle öka medvetenheten om natur- och kulturmiljövärdena i den egna skogen. 25.8 Lagtillsyn och SMÖR Krav på SMÖR finns alltså fastslaget i 14a § SVL. Enligt har regeln emellertid låg prioritet i lagtillsynsverksamheten. Skälet till detta är att nyttan av insatserna anses vara 8 , , promemoria, . Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? SOU 2006:81 102 begränsade i förhållande till resursåtgången. En handläggare av tillsynsärenden vid en av de tidigare skogsvårdsstyrelserna anger att SMÖR har haft låg prioritet från deras sida och att det är få som ställer frågor om SMÖR. Hans bedömning är också att det är väldigt få markägare som känner till kravet på att ha en SMÖR. I den mån bestämmelsen om SMÖR tillämpas riktas tillsynen, enligt , mot nya skogsägare som anmäler stora avverkningar, eftersom denna kategori anses ha störst nytta av SMÖR. För att få skogsägaren att upprätta en SMÖR kan ett s.k. lagråd skickas ut. I sista hand kan föreläggande med vite användas. Enligt uppgifter från sex av de tidigare skogsvårdsstyrelserna har lagråd i syfte att få in en SMÖR skickats ut i ett (1) fall vid en av de tidigare myndigheterna och vid en annan har det skett från ett (1) distrikt i ett fåtal fall. Övriga skogsvårdsstyrelser som har inkommit med uppgifter meddelar att man inte har använt lagråd för detta ändamål. Ingen av de tidigare myndigheterna anger heller att man har använt förelägganden för att kräva in SMÖR. har inga uppgifter om hur många skogsägare som har en skogsbruksplan respektive SMÖR.9 25.9 MinSkog24 och Kunskap Direkt internetservice riktad till skogsägare går under beteckningen Min Skog. Inom ramen för ett delvis EU-finansierat projekt kallat har möjligheterna att ytterligare använda internet för att sprida och samla skoglig information undersökts. Syftet har bl.a. varit att göra det lättare för skogsnäringen att inhämta olika typer av information som underlag för planering av skogsbruksåtgärder. Delvis som en följd av erfarenheterna från ForetsSAFE pågår () ett arbete med att initiera ett projekt vid med arbetsnamnet MinSkog24. Syftet är att skapa en kundorienterad elektronisk plattform för samtliga e-tjänster riktade till skogsägare. Tanken är att all Skogs9 Det finns ingen skyldighet för skogsägaren att visa upp sin SMÖR om inte myndigheten begär det. 34 § SVL ger visserligen möjlighet att begära in de handlingar som behövs för tillsynen av lagen, men merparten av uppgifterna i SMÖR finns redan i myndighetens register. De uppgifter som ska redovisas utöver natur- och kulturmiljövärden är, enligt , inte tillräckligt detaljerade för att kunna användas i lagtillämpningen, som kvaliteten på uppgifterna kan variera. SOU 2006:81 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? 103 styrelsens information som rör den egna fastigheten ska kunna presenteras men MinSkog24 ska också kunna rymma personlig information som exempelvis skogsbruksplaner. I först hand är Min Skog24 tänkt att vara en rådgivningssatsning som ska lyfta fram så väl skogsvårdsbehov som hänsynskrav. Informationen ska också presenteras tillsammans med fakta, skogsskötselråd, kontaktinformation, utbildningsmöjligheter osv. Den preliminära planen är att MinSkog24 ska finns tillgänglig för inloggning . Skogsforsk driver tillsammans med , och LRF Skogsägarna ett Internetbaserat kunskapssystem om skogsbruk och skogsskötsel som kallas Kunskap Direkt. Kunskap Direkt vänder sig till skogsägare eller skogliga rådgivare och innehåller bl.a. beslutsstöd och olika verktyg för att göra beräkningar kring skogsbruksåtgärder m.m. Det pågår visst arbete med att integrera delar av internettjänster med Kunskap Direkt genom att information från Kunskap Direkt används på relevanta ställen på internetsidor. 25.10 Kundanpassade skogsbruksplaner Skogsforsk har inom ramen för ett forskningsprojekt undersökt möjligheterna att ta fram det man betecknar morgondagens skogsbruksplaner.10 Utgångspunkten var insikten att mindre skogsägares skogsbruksplaner inte har utvecklats nämnvärt under . Nya forskningsresultat och metoder för datafångst, planering och optimering har främst anammats inom storskogsbruket. Skogsforsk ansåg att de mindre skogsägarnas planer ofta har låg datakvalitet i förhållande till värdet och effekterna av de beslut som de är avsedda att stödja. Föreslagna åtgärder är därför ofta ekonomiskt och ekologiskt inoptimala. Skogforsk menade också att planen ofta görs med liten eller ingen inblandning av skogsägaren och tar liten hänsyn till individuella behov och önskemål. Som ett första steg i utvecklingen av framtidens skogsbruksplaner har Skogforsk därför utvecklat ett nytt plankoncept kallat Beslutsunderlag för privatskogsbruk. Tanken bakom konceptet är att skapa en mer flexibel skogsbruksplan som är individuellt 10 Sonesson, och , , Skogsbruksplaner om skogsägaren själv får välja (Skogforsk utvecklingskonferens , dokumentation). Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? SOU 2006:81 104 anpassad till varje skogsägare och dennes situation, med möjlighet till högre datakvalitet och med en dynamisk planeringshorisont. Skogforsk planerar en fortsättning på ovan beskrivet projekt som ska leda fram till ett färdigt system för produktion av framtidens planer. 25.11 Skogsbrukets kostnader för SMÖR Verket för näringslivsutveckling () har undersökt företagens administrativa kostnader för att uppfylla lagstiftningen inom skogsområdet. 11 Studien visar att dessa kostnader uppgår till . Av denna kostnad utgör kravet på att upprätta och uppdatera SMÖR (). Av de fem informationskrav som orsakar de högsta kostnaderna för företagen inom skogsområdet utgör kostnaden för SMÖR . Den årliga totala kostnaden för SMÖR kan jämföras med den näst högsta årliga kostnaden som avser märkning av skogsodlingsmaterial vid saluföring. Enligt Nuteks beräkningar uppgår denna kostnad till . anger vidare att de flesta företagen som intervjuades inte upplevde skogslagstiftningen som särskilt betungande. Informationskravet kring skogs- och miljöredovisning är kostsamt för svenskt näringsliv, men i och med att det kan vara en integrerad del av företagens arbete med den egna skogbruksplanen upplevs kravet inte som särskilt betungande. Då vissa skogsägare har en skogsbruksplan som uppfyller kraven för SMÖR, blir den verkliga kostnaden enbart för SMÖR dock således lägre. Ett rimligt antagande är dessutom att många skogsägare varken har en skogsbruksplan eller SMÖR. Den verkliga kostnaden för SMÖR blir därmed än lägre. 11 , Näringslivets administrativa kostnader på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet (Rapport 2006:2). 105 26 Samhällets och näringens ansvar 26.1 Direktiven I regeringens direktiv till konstateras det att skogsbrukets sektorsansvar för miljövård betonades särskilt i samband med det skogspolitiska beslutet . I direktiven framgår också att regeringen i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik aviserade en översyn av hur sektorsansvaret har fungerat . 1 Samma notering upprepades i regeringens senaste skrivelse om skogspolitiken.2 Utredaren ska, enligt regeringens direktiv, genomföra en sådan översyn för skogssektorn och redovisa möjlig fortsatt utveckling och förtydligande. Enligt direktiven ska statens respektive skogsnäringens ansvar för genomförandet av skogspolitiken förtydligas. Utredaren ska i första hand utgå från att det statliga åtagandet inte ska öka. 26.2 Introduktion till skogspolitikens ansvarsområden Gällande skogspolitiks karaktär brukar ibland sammanfattas med devisen frihet under ansvar. Frihet syftar här vanligen på att politikområdet är betydligt mindre detaljstyrt . Ansvarsdelen i ovanstående uttryck kan ges olika innebörd. I detta kapitel berörs dels sektorns ansvar för miljön (betecknas ofta bara sektorsansvaret), dels hur ansvaret kan eller bör fördelas mellan staten och skogssektorn. Det gäller exempelvis frågan om vem som ska ge skogsägare utbildning, råd och information i olika frågor, dvs. även på andra områden än de som omfattas av sektorsansvaret för miljön. Det kan exempelvis handla om säkerhetsrådgivning eller rådgivning kring åtgärder för att öka produktionen av virke på en fastighet. 2001/02:173. 2003/04:39. Samhällets och näringens ansvar SOU 2006:81 106 När det gäller sektorsansvaret för miljön brukar man tala om ett särskilt och ett allmänt sektorsansvar. I regeringens proposition Miljöpolitiken inför 1990-talet framgår det att alla samhällssektorer har ett miljöansvar inom sitt verksamhetsområde – det allmänna sektorsansvaret.3 Regeringen har även för vissa politikområden som är av särskilt stor betydelse för miljön redovisat sin syn på miljöansvar inom respektive område. Så har bl.a. skett i den proposition som låg till grund för nu gällande skogspolitik (se nedan).4 För att tydliggöra ansvaret för miljöhänsyn för vissa myndigheter gav regeringen 24 myndigheter det man betecknade ett särskilt sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling. På skogspolitikens område har ett särskilt sektorsansvar för miljön. Det allmänna sektorsansvaret inom skogspolitiken innebär att alla aktörer inom skogssektorn i vid bemärkelse har ett ansvar för att beakta miljöfrågor. Det handlar då bl.a. om att skogsägare ska följa de bestämmelser som finns till gagn för miljön men även att man som skogsägare har ett ansvar för bidra till att skogspolitikens övergripande miljöambitioner nås. Begreppet sektorsansvar kan dock även användas med andra betydelser när man diskuterar myndigheters ansvar och arbete. beskrivs en myndighets ansvar för ett samhällsområde som ett sektorsansvar. Man kan exempelvis säga att har ett sektorsansvar för vägransportsystemet. I andra fall talar man om att myndigheter har ett sektorsansvar för en speciell fråga och syftar då på att myndigheten ska se till att man tar hänsyn till denna fråga inom den sektor som myndigheten verkar. Begreppen sektorsansvar eller sektorsmyndighet kan således ha olika innebörd och en vaksamhet inför vad som avses är därför alltid motiverat. 26.3 Det särskilda sektorsansvaret Enligt regeringens proposition Svenska miljömål – delmål och åtgärdsstrategier5 innefattar det särskilda sektorsansvaret att berörd myndighet ska: 3 Prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23. 1992/93:226. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3. SOU 2006:81 Samhällets och näringens ansvar 107 Identifiera sin roll och hur sektorns verksamheter påverkar utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Ta fram underlag i form av tänkbara sektorsmål och åtgärder samt beskriva dessa åtgärders samhällsekonomiska konsekvenser. Verka för att åtgärder genomförs. Fortlöpande följa utvecklingen inom ansvarsområdet.