sou · GUB342 · 2007-01-01 00:00:00 — Vi planerar att använda beprövade pedagogiska verktyg, dock tämligen ovanliga inom skådespelarutbildning: kamera, doku- mentation (såväl studenternas egen som ett yttre ögas) samt en kombination av teoretiska föreläsningar och praktiska work- shops där tankar och idéer kan omsättas i praktiken. I allt arbete står studenternas eget arbete och deras egen reflektion i fokus. Arbetet är tänkt att bedrivas i hög grad internt i form av självvärdering och diskussion utifrån den dokumentation och de iakttagelser studenter, lärare samt projektmedarbetare gör inom projektets arbetsformer. Vi vill även söka oss externt för att anlita expertkunskap i form av föreläsare och workshopsledare under hela projektåret. Även projektledaren för Att gestalta kön ska besitta en specifik kun- skap på området. Under projektets gång kommer vi att löpande rapportera på respektive skolas webbplats. Vi planerar dessutom följande aktivi- teter för att sprida våra kunskaper och erfarenheter: Pressmeddelande när projektet startar. Inbjudan till en informationsträff/mingel för att presentera projektet. Inbjudan kommer att gå ut till representanter för så- väl högskolevärlden som teaterbranschen. En skrift redovisar projektet och där vi också stakar ut en väg att gå vidare på. Inbjudan till en öppen föreläsning/presentation av hur projek- tet sett ut, vad vi arbetat med, hur vi gjort det, varför och vilka resultat vi kommit fram till. Denna presentation riktar sig framför allt till olika aktörer inom teaterbranschen. Inbjudan till endagsseminarium för andra högskolor om projektet – såväl konstnärliga som övriga högskolor. anordnar HSV en kvalitetskon- , där projektet presenteras. Nätuniversitetet anordnar också en konferens, rörande de frågor de tar över från Rådet för högre utbildning. Inom ramen för denna konferens kommer projektet att presenteras. Utvärderingsformerna för projektet kommer att vara flera: Vi kommer i stor utsträckning att använda oss av dokumenta- tionsverktyg i varje del av projektet. Alla föreläsningar och work- shops kommer att filmas och dokumenteras skriftligt av såväl pro- jektansvariga som studenter. Materialet kommer kontinuerligt att gås igenom av styrgruppen, analyseras och värderas. Vidare kommer daglig undervisning i skolans samtliga ämnen under läsåret att dokumenteras. Styrgrup- pen och projektledaren kommer att gå igenom, analysera och vär- dera även detta material. För studenterna kommer det att finnas tre stationer i projektet (start, mitt och avslut). Detsamma gäller för kollegiet, där var och en ska reflektera över ett antal frågor som projektet ställer till den enskilda studenten/läraren. Detta material samlas vid projektets avslutande ihop och analyse- ras för att kunna ge en bild av hur studenternas läroprocess sett ut . Vi räknar med att kunna utvärdera projektet löpande genom de arbetsmetoder vi väljer (se ovan). Det är viktigt att nya kunskaper och erfarenheter dokumenteras, så att de kan spridas och användas såväl inom teaterutbildning som inom andra typer av utbildningar; inom branschen - teater, film etc. och även på andra områden - exempelvis inom näringslivet, myndigheter och organisationer. En liten skrift om projektet när det genomförts, möjligheten att koppla en magisterstudent till projektet för att skriva uppsats om det, kontinuerlig aktuell rapportering och information på vår hem- sida. Kanske kan vi producera en kort informationsfilm om pro- jektet. De studenter som lämnar skolan kommer i sin yrkesutövning som skådespelare på ett mycket konkret vis att arbeta med olika föreställningar om och bilder av kön. Skådespeleri är en mycket direkt form av förmedling av kulturella och samhälleliga uppfatt- ningar, av tradition och nytänkande. Därför är skådespelaren en viktig opinionsbildare. Tid för förändring - Bolognaprocessen Inför läsåret 06/07 har TH valt att inte anta några nya studenter, då vi arbetar med att anpassa våra utbildningar till Bolognaöverens- kommelsen, i enlighet med den proposition regeringen lagt fram. Vi ser därför detta läsår som ett utmärkt tillfälle att fokusera på genusfrågor, också i relation till vilken roll dessa frågor ska hante- ras inom ramen för de nya utbildningarna. Även teaterhögskolorna i och är inne i arbetet med hur Bolognaprocessen kan komma att förändra programutbildningarna , medan i redan har anpassat sina programut- bildningar till den struktur Bolognaöverenskommelsen skissar. Enligt planerna kommer de första studenterna på de nya Bolog- naanpassande programutbildningarna att antas till läsåret 07/08, vilket innebär att Att gestalta kön blir en del av den nya utbild- ningens initieringsfas. Det anser vi för att frågor kring kön och genus blir en självklar del av de nya skådespelarutbildningarna Genom att öka kunskapen och erfarenheten hos våra studenter ger vi dem möjlighet att utmana, arbeta med och ifrågasätta tradi- könsstrukturer redan under utbildningen, och för teater- högskolornas räkning erövra värdefull kunskap som vi kan imple- mentera permanent inom ramen för grundutbildningen. Studier, forskning och litteratur Det finns väl dokumenterad forskning och kunskap om hur man i relationen mellan lärare och student, i undervisningssituationen, förmedlar och lär ut (teoretiskt och praktiskt) kulturellt betingade föreställningar och praxis kring kön. Detta är någonting som går igen genom hela och gymnasiet och hjälper till att forma och vidmakthålla vissa maktstrukturer, traditioner och hie- rarkier när det gäller kön som en kulturell och samhällelig kon- struktion. Den dramatik och teaterlitteratur som används i undervisningen på samtliga teaterhögskolor ingår till allra största delen i en manlig och patriarkal tradition och kanon. Även på detta område vill vi använda projektet som utgångspunkt för förändring och utveck- ling. Det behövs en grundlig inventering såväl den skönlitteratur (framför allt dramatik) som facklitteratur som studenterna arbetar med inom ramen för skådespelarutbildningarna. Till projektet ska därför en litteraturvetare knytas, för att sätta samman nya och alternativa litteratur- och dramatiklistor för skå- despelarutbildningar. Teaterhögskolorna i , , och söker medel för att under läsåren 2006/2007 samt 2007/2008 kunna genomföra projektet gestalta kön. Vi söker medel dels för att kunna genomföra en förprojektering under /2007, dels för genomförandet av projektet under /2008. Från söker teaterhögskolorna medel framför allt för att kunna genomföra förprojektering. Vissa av projektets aktiviteter bör ske när alla skolors studenter och lärare samlas på en av skolorna, medan andra aktiviteter bör ske parallellt på varje enskild skola (så som att exempelvis samma före- läsare besöker samtliga skolor). Detta innebär ganska höga kostna- der för resor samt i vissa fall fyrdubbla arvoden för aktiviteter inom ramen för projektet. Vi anser dock att det är mycket viktigt att projektet genomförs på så jämlika villkor som möjligt på alla fyra högskolor och väljer därför att prioritera sådana kostnader. Projektets kostnader fördelar sig enligt de poster som nedan an- ges. Den totala kostnaden för förprojektering, genomförande och utvärdering av projektet beräknas uppgå till . Se vidare bifogad budget. , dag som ovan SOU 2006:42 Bilaga 7 Kostnader för resor, overheadkostnader, deltidsanställning av projektledare etc. under LÅ 2006/2007 Föreläsningar (externa föreläsare) Workshops (gemensamma för samtliga skolor) Anställning för litteraturgenomgång (deltid, 6 månader) Projektledare (anställning ) Overheadkostnader (arbetsmaterial, informationsmöten, avsatt arbetstid för representanter i styrgruppen, lokalkostnader Resor (projektledare och styrgrupp) Resor (studenter och lärare) Kostnader för kommunikativa (tryckkostnader, utskick, delta- gande vid konferenser, resor etc.) Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning Box 194 Ansökan om medel till projekt Ett förslag om ett internationellt forskningsprojekt om instru- mentalundervisning och lärande på högskolenivå: Integration av forskning och högskolepedagogik på Musikhögskolor i – – – – Instrumentalundervisningens former och metoder har gamla anor. Den har utvecklats ur två källor: Dels mästare-lärlingsystemet i gammal hantverkstradition och dels en mera teoretiskt grundad universitetstradition. Det relationsbaserade lärandet upplever en renässans i samhället: Marknaden för personliga tränare, indi- viduella rådgivare och mentorer av olika slag växer snabbt. Instrumentalundervisningen på högskolorna är och har länge varit en del av detta relationsbaserade lärande och har också visat sig ge oöverträffade resultat när det fungerar väl. Lärande har varit ett starkt fält i en disciplinövergripande pedagogisk forskning. Musikpedagogik har varit ett forskningsämne , och har huvudsakligen fokuserat lärande under uppväxtåren. Däremot är musikaliskt lärande på hög konstnärlig nivå ännu tämligen outforskat. Den forskning som genomförts på detta specifika område har vuxit fram . Ett-till-ett-undervisningen är traditionell inom högre musikut- bildning och vilar på en grund av beprövad erfarenhet. Systematiskt kunskapsbyggande kring lärprocesserna och de speciella relationer mellan lärare och student som utvecklas i relationen saknas där- emot nästan helt. Systematiskt pedagogiskt utvecklingsarbete på vetenskaplig grund sker därför inte. Det innebär också att de svag- heter och risker som finns inbyggda i systemet inte får systematisk belysning och därför inte heller kan åtgärdas systematiskt. Ett viktigt riskområde som observerats i detta sammanhang är det ofta lika omedvetna som starka maktförhållande som råder i denna undervisningssituation. Denna oartikulerade och otillräckligt problematiserade över- och underordning behöver undersökas ur genus- och jämställdhetsperspektiv och andra maktperspektiv, som t.ex. påverkan på lärprocesserna och hur förmågan att möta föränd- ringar påverkas. Vidare bör man undersöka hur maktordningen kan påverka studentens förmåga att möta ett diversifierat yrkesliv, där självständighet och förmåga att hitta nya och individuella lösningar kan vara angörande för arbetsmöjligheterna. För att utveckling ska komma till stånd måste medvetenheten om frågorna öka och kunskapsbasen breddas och systematiseras. Därför föreslår vi ett internationellt forskningsprojekt i vilket verksamma instrumentallärare tillsammans med erfarna forskare undersöker instrumentalundervisningens praxis. Detta förslag bygger på en idé om att skapa en internationell utvecklingsgrupp bestående av musiker som är engagerade i forsk- ning kring utvecklandet av mästare-lärling-traditionen för att den ska kunna bidraga med sin fulla potential till den kreativa utveck- lingen inom högskolorna. Initiativet är baserat dels på avsaknaden av forskning på detta viktiga område inom högre utbildning, dels den snabba förändring som präglar yrkeslivet för musiker t.ex. i fråga om teknologisk utveckling, kulturell mångfald, den ekono- miska omställningen och globaliseringen av sektorn. Målet för detta projekt är att ge forskningsbaserade nya insikter om förutsättningar för musikalisk kunskapsutveckling. Ett lika viktigt syfte är att sprida resultaten från forskningen, särskilt i fråga om forskningsmetoder och praktisk funktionalitet så att flera musiker och lärare kan utveckla och förfina sin egen undervis- ningspraxis och reflektera över hur forskningen kan vara utveck- lande ur konstnärlig, yrkesmässig, pedagogisk och metodisk syn- punkt och på så sätt fungera som katalysator för institutionernas förändringsarbete. Instrumentallärarnas arbete spelar en grundläggande roll för kvaliteten i den musikaliska högskoleutbildningen. Sektorn är inte liten. Högskolornas lärare står för en betydande del av all instru- mentalundervisning på konstnärligt kvalificerad nivå, och under- visningstätheten gör att gruppen instrumentallärare också är bety- dande som lärargrupp inom högskolan generellt. (Bara i utgör denna grupp över 2000 personer!) Även om högskolepedagogiska kurser för instrumentallärare börjar dyka upp (bl.a. i , , och i ) är utbildningen för musiker som börjar undervisa på hög- skolenivå nästan obefintlig. De flesta musikhögskolor ger inte sina nya instrumentallärare någon som helst specialiserad utbildning eller kvalificerad metodisk introduktion till sitt nya yrke. Detta är viktigt att komma ihåg när man förordar uppbyggnaden av ett gediget kunskapsfundament för detta nya område. Ändå kan man påstå att införandet av högskolepedagogisk utbildning som ett krav för nyanställning är en mindre utmaning än att skapa ett system för fortbildningen av redan verksamma lärare. Att förstå och att hitta sätt att möta denna stora och viktiga grupp och dess olika värde- ringar och starka förankring i beprövad praxis är en stor utmaning för denna nya forskning. har det bedrivits en hel del forsk- ning på olika delområden av det musikaliska lärandet på konstnärlig nivå (Kennell, 2002), t.ex. har övandet varit föremål för uppmärk- samhet och studier eftersom det är en avgörande faktor i läropro- cesserna (, 1995, Hallam 1997 m.fl.) En del forskning har gjorts på interpretationsfrågor (2000). Det finns dock ännu mycket lite undersökningar av mästare-lärlingsundervis- ningens funktioner, möjligheter och risker (, 2004). Kun- skap om dessa är av avgörande betydelse för utvecklingen av instrumentalundervisningen som en förebild och kraftkälla i hög- skolan. Från studentens perspektiv är det viktigt att konstatera att det finns relativt lite kunskap om det enskilda övandets fysiologi och psykologi fastän unga musiker alltsedan bardomen tillbringat oer- hörd mycket tid i sina övningsrum. Så mycket arbete baserat på så lite systematisk kunskap kan man knappast finna i något annat sammanhang i högskolevärlden. Även framgångsrika studenter och musiker kan få psykologiska eller somatiska problem. I vad mån dessa relaterar sig till erfarenheter från undervisningssituationer vet vi bara lite om. Studier bland studenter i utbildningen visar att så många som uttrycker att de känner obehag som utgår från relationen med läraren, trots att studenterna generellt sett håller instrumentalundervisningen högt. Psykologiska problem bland yrkesverksamma musiker är välkända och väldokumenterade i stu- dier som visar att musikeryrket är ett riskyrke i psykologiskt hän- seende (and , 1988; Lahme, 2004, Rosset i Llobet, 2004) Hur mycket av detta som kan relateras till erfarenheter från undervisningen kan man bara gissa, men Rosset i Llobet visar i sin stora undersökning från att musiker som också är lärare är en utsatt grupp. Detta är oroväckande. De fysiologiska aspekterna på övande och musicerande har varit i fokus och kunskapen på detta område har ökat och utvecklats, men kunskaperna har endast i ringa grad återkopp- lats till undervisningen och institutionerna betonar sällan vikten av denna kunskap vid rekrytering av lärare. Generellt sett är relationerna mellan lärare och student närmare och starkare i musikerutbildningarnas instrumentalundervisning än i någon annan del av högskolan. Den verksamhet som kommer närmast i relationsintensitet är vissa typer av idrottsträning. Studenter anger ofta sin relation till instrumentalläraren som mycket stark och av avgörande betydelse för deras utveckling. Relationen kan ta sig många former – rådgivare, terapeut, instruk- tör, coach, handledare, guru. I alla andra professionella samman- hang där denna typ av djupgående relationer förekommer krävs all- tid av den överordnade parten lång utbildning, systematisk upp- följning, egen handledning och vanligen formell legitimering. På instrumentallärare ställs inga sådana krav. En musikhögskola är en konkurrensmedveten plats. De studen- ter som antas har arbetat hårt för att antas. De förbereder sig för ett yrkesliv där konkurrensen är hård och oavbruten. Konkurrens- situationen är ständigt närvarande i den studerandes medvetande och skapar stress. All erfarenhet visar att lärprocesser går långsam- mare under stress. Erfarenheter visar att undervisningssituationen i många fall snarare förstärker än reducerar denna stress. För att högre musikutbildning ska kunna bidra till att förändra denna situation i stället för att förstärka den behöver därför större med- vetenhet och nya insikter om dessa fenomen utvecklas. Musiklivet befinner sig i snabb förändring. Det ställs allt större krav på musiker att vara flexibla för att möta dessa förändringar genom att relatera sin kompetens till olika yrkesmässiga krav, ibland med delvis olika värderings- och kvalitetssystem. flexibilitet kan bara uppnås i en utbildning som betonar reflektio- nen, lärandets karaktär av pågående process och trygghet i att den lärande själv äger sitt lärande och är huvudaktören i denna process. Många strukturer i rådande utbildningsplaner och kursplaner mot- verkar detta. Självständighet betonas ofta, men motverkas i inne- boende och omedvetna strukturer. Grundläggande forskningsfrågor kan då vara: Hur kan forskningen om lärande i instrumentalundervisningen utvecklas och återkopplas till grundutbildningen för att bli en kunskapsgrund i utvecklandet av de bästa lärprocesserna i instrumentalundervisningen? Vilka forskningsmetoder kan utvecklas för att både ta tillvara instrumentallärarnas kompetens och utveckla deras medvetenhet om maktrelationer. Väsentliga att belysa är såväl genus- och jämställdhetsperspektiv som andra perspektiv (yrkesberedskap, förändringsförmåga mm) där maktrelatio- nerna kan vara till men för lärande och självständighet? Hur kan reflektion och utvecklingsvilja på bästa sätt förenas med konstnärlig utbildning och praxis? Hur kan man öka medvetenheten om den diskrepans som ofta finns mellan vad instrumentallärare vill göra, vad de menar att de gör och vad de faktiskt gör? Inom projektet ska varje forskar/lärargrupp utveckla något område och någon metodisk ansats kring dessa frågeställningar. Befintliga metoder ska utvecklas på respektive institution och återföras till en gemensam metod- och kunskapsbank. Viktigt är att de metoder som används speglar den syn på självständighet som projektet grundar sig på: Det måste finnas en korrespondens mellan studentens ägarskap av sitt lärande och lärarens ägarskap av forsk- ningsprocessen. Erfarenheter visar, att deltagande i denna typ av forskningsprojekt kan vara omtumlande upplevelser. Upptäckten av skillnad mellan avsikter och effekter kan vara svåra att hantera, men också befriande och utvecklande. I grunden är det en kreativ utmaning, som tillsammans med andra utvecklingsområden (för- ändring av utbildningsplaner och kursplaner) kan leda till kon- struktiv utveckling av en institution. De svenska musikhögskolorna har för detta projekt bildat ett nät- verk i vilket Sibeliusakademien i , Koninklijk Conservatorium i , i och i ingår. En internationell forskargrupp med företrädare för dessa institutioner bör inrättas. Dessa forskare arbetar tillsammans med en grupp instrumentallärare på sina respektive heminstitutioner och utgör den aktiva projektgruppen. Gruppen bör få i uppdrag att inled- ningsvis göra en noggrann kartläggning av befintlig forskning. Forskargruppen bör ha ett dubbelt uppdrag: Dels att genomföra sin forskning i samarbete med instrumentallärarna, dels att initiera bredare pedagogiska projekt (inom ramen för institutionens hög- skolepedagogiska utbildning) för att ge en större grupp lärare och studenter tillgång till forskningsresultaten på ett sätt som är rele- vant för deras verksamhet. Studierna bör designas så att denna dubbla målsättning underlättas. Ett resultat av detta projekt bör därför också vara att engagera fler lärare i denna typ av forskning på sin egen verksamhet så att det blir en naturlig del av den professionella introduktionen och utvecklingen. Kopplingen till befintlig forskning inom institutionerna och till den högskole- pedagogiska utbildningen är en kärnpunkt i projektet. /2007 etableras forskargruppen och inleder sitt arbete med att genomföra en forskningsöversikt och att bilda institutio- nella grupper. De grundläggande metodiska överenskommelserna görs och tänkbara delprojekt formuleras. –2008 genomförs de empiriska studierna och formuleras rapporter. /2009 publiceras resultatet, dels i form av vetenskap- liga rapporter, dels i form av publikationer för praktiskt bruk i undervisningen. En serie konferenser genomförs för att sprida och diskutera resultatet. Musikhögskolorna i , och ansöker om medel för att genomföra projektet Vem äger lärandet? De internationella samarbetsparterna ansöker om motsvarande medel i sina respektive länder. Bifogad budget avser alltså endast den svenska delen av projektet samt kostnader för samarbetet (resor mm.) Bilaga 8 SOU 2006:42 Resor, värdskap för två möten med forskargruppen, overhead Litteratur, material, lokaler Arbetstid för forskare och deltagande lärare (i de fall det inte ingår i ordinarie arbetstid (3 skolor * 3 lärare * ) Overheadkostnader (service, lokaler, samordning, gruppmöten, Hallam, S. (1997a). "Approaches to instrumental music practice of experts and novices: implications for education." in H. Jorgen- sen and A. C. (Eds.) Does practice make perfect? Current theory and research on instrumental music practice. , musikkhogskole: 89–107. Hallam, S. (1997b). "What do we know about practising? Towards a model synthesising the research literature." in H. and A. C. (Eds.) Does practice make perfect? Cur- rent theory and research on instrumental music practice. , Musikkhogskole: 179–231. , C (2000) The printed score as a mediator of musical meaning. Approaches to music notation in western tonal tradi- tion , Studies in music and music education no 2 (1995). Teaching/learning strategies in instru- mental practice. RAIME (for Music Education), , , Cen- ter for , . (1997). "Time for practising? Higher level music students' use of time for instrumental practising." in H. Jørgen- sen and A. C. (Eds.) Does practice make perfect? Current theory and research on instrumental music practice. , musikkhogskole: 123–139. (2004). "Strategies for individual practice." in A. Williamon (Ed.) Musical excellence: strategies and techniques to enhance performance. , : 85–103. Kennell, R. (2002). "Systematic research in studio instruction in music." in R. Colwell and C. (Eds.) The new hand- book of research on music teaching and learning. , OUP: 243–256. Lahme, J. (2004). Anatomic-physiological examination of woodwinds to create a programme for prophylaxe and therapy of consequential damage by playing the instrument. Interna- tional Society for Music Education: Seminar of the Commis- sion for the Education of the Professional Musician, , Escola Superior de Musica de Catalunya, (2004). Instrumentalundervisning som kulturell prak- sis. En diskursorientert studie av hovedinstrumentundervisning i høyere musikkutdanning. Rosset i Llobet, J. (2004). Musicians' health problems and their relation to musical education. : Seminar of the Commission for the Education of the Professional Musician, , Escola Superior de Musica de Catalunya, tion. , G. and C. L. (1988). Pressure Sensitive: Popular Musicians Under Stress. Arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering En översikt över JämStöds utbildningar och metoder Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten (N2005:02) , 103 33 Arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering – Trappan En helhetsbild av alla delar som bör ingå i ett systematiskt och kontinuerligt arbete för jämställdhetsintegrering. SOU 2006:42 Bilaga 9 Arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering kunskap om svensk jämställd- hetspolitik och strategin jäm- förutsättningarna, nyttan och Ledningen planerar och sätter mål för arbetet med jämställd- och verksamhetens mål som ett underlag för beslut om vad som ska analyseras eller för- Organisationen tar fram en åtgärdsplan genom att formu- lera mål, indikatorer och åt- gärder för att skapa en mer upp och utvärderar arbetet för att se om målen nåtts.