sou · GUB370 · 2007-01-01 00:00:00 — Nedan återges dessa kommentarer. Några respondenter har anfört att oinskränkt produktskydd är nödvändigt för att det skall vara möjligt att kommersiellt skydda en patenterad produkt. Detta gäller inte minst det medicinska området där en molekyl måste underkastas omfattande och mycket kostsamma tester innan den kan användas som läkemedel. Någon annan har framhållit att det oinskränkta produktskyddet inte utesluter följdpatent i form av användningspatent. Bland dem som inte anser att kemiska föreningar bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd har några respondenter anfört att det bör vara en allmän strävan att göra produktskyddet inom patenträtten användningsbundet i syfte att stimulera konkurrens och utveckling. Om Ni har svarat ja på fråga 1, varför? a) kemiska föreningar är i princip omöjliga att skydda effektivt på annat sätt än genom ett oinskränkt produktskydd, eftersom det vid ett användningsbundet skydd skulle bli svårt att kontrollera i vilket syfte en kemisk förening bjuds ut på marknaden b) ett användningsbundet skydd för en kemisk förening skulle leda till oklarheter beträffande patentets räckvidd c) annat a) b) c) Av dem som anser att skyddet för kemiska föreningar bör vara oinskränkt grundar nästan tre fjärdedelar sin uppfattning på den omständigheten att det annars blir svårt att skydda uppfinningen. SOU 2006:70 Bilaga 4 295 Ungefär en femtedel anser att ett användningsbundet skydd för kemiska föreningar skulle leda till oklarheter beträffande räckvidden hos patentet. Andra skäl som har anförts är att produktskyddet inte bör skilja sig från andra teknikområden. Om Ni har svarat nej på fråga 1, varför? a) ett användningsbundet skydd innebär att uppfinnaren ges ett patentskydd som står i rimlig proportion till hans eller hennes bidrag till vetenskapen b) ett användningsbundet skydd leder till att patentets avgränsning blir klarare c) annat a) b) c) De som motsätter sig ett oinskränkt produktskydd för kemiska föreningar synes huvudsakligen göra det på den grunden att ett användningsbundet skydd enligt deras mening bidrar till att göra patentets avgränsning klarare. Om vi utgår från dagens förhållanden, nämligen att patent på kemiska föreningar kan omfattas av ett oinskränkt produktskydd, anser Ni att gener bör behandlas på samma sätt som kemiska föreningar i fråga om skyddets omfattning? a) ja b) nej c) vet ej Bland läkemedelsföretagen ansåg att skyddet för gensekvenser bör vara oinskränkt medan anser att det inte bör vara det och inte har någon uppfattning. Bland de stora läkemedelsföretagen ansåg så gott som samtliga att skyddet bör vara oinskränkt medan de små och medelstora företagen huvudsakligen förespråkade ett användningsbundet skydd för gensekvenser. Bilaga 4 SOU 2006:70 296 Inget av de bioteknikföretag som svarat på enkäten ansåg att gensekvenser bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd. ansåg att det i stället bör vara användningsbundet. Resten, , hade ingen uppfattning i frågan. En huvudsakligen negativ inställning till det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser återfanns också hos respondenterna från universitet och högskola samt hälso- och sjukvården. Bland patentbyråerna var uppfattningarna kring det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser splittrade. Hälften ansåg att skyddet bör vara oinskränkt medan den andra hälften inte tyckte så. Några respondenter kommenterade sina svar och bland dem som förespråkade det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser var den vanligaste kommentaren att gensekvenser utgör kemiska föreningar och därför bör skyddas på samma sätt. Några respondenter ansåg att man bör skilja på gensekvenser som har hämtats direkt från naturen och sådana som är designade av forskare. För de senare bör ett oinskränkt produktskydd komma i fråga medan de förra endast bör kunna bli föremål för ett användningsbundet skydd. Några ville dock helt utesluta naturligt förekommande gensekvenser från patentering, eftersom de enligt dessa respondenter utgör upptäckter och inte uppfinningar. Bland dem som var negativa till det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser ansåg en respondent att man bör skilja på gener och nukleinsyror. Enligt respondenten är en gen ett uttryck för information och en nukleinsyra en kemisk förening. Den kemiska föreningen bör enligt respondenten kunna bli föremål för patent, men däremot inte genen. Om Ni svarat ja på fråga 4, varför? a) en gen utgör en kemisk förening och bör därför vara möjlig att patentskydda på samma sätt som en kemisk förening b) patent på gener fordrar under alla förhållanden ett så effektivt skydd som det oinskränkta produktskyddet erbjuder c) annat a) b) c) SOU 2006:70 Bilaga 4 297 Majoriteten av dem som uttalar sig för ett oinskränkt produktskydd för gensekvenser synes grunda sin uppfattning på att gensekvenser i själva verket är kemiska föreningar och härleder skyddet från denna kategori av produkter. De som har svarat annat har angett både alternativ a och b som svar. Om Ni har svarat nej på fråga 4, varför? a) en gen utgör inte någon kemisk förening i egentlig bemärkelse b) det är orimligt att skyddet skall omfatta också användningen av sådana funktioner hos genen som uppfinnaren inte har upptäckt c) annat a) b) c) Den huvudsakliga stötestenen när det gäller oinskränkt produktskydd för gensekvenser synes vara de multifunktionella generna, även om en relativt stor andel av respondenterna anser att problemet snarare är att gener inte är kemiska föreningar. De respondenter som har svarat annat har angett både alternativ a och b som svar. Anser Ni att mikroorganismer bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd? a) ja b) nej c) vet ej Inom samtliga respondentgrupper, utom inom gruppen patentbyråer, anser majoriteten att mikroorganismer inte bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd. I likhet med vad som anförts under fråga 4 ansåg några respondenter att man bör skilja på naturligt förekommande mikroorganismer och sådana mikroorganismer vars DNA manipulerats av människan. För de senare bör enligt dessa respondenter oinskränkt Bilaga 4 SOU 2006:70 298 produktskydd kunna komma i fråga, men däremot inte för naturligt förekommande mikroorganismer. En respondent har framhållit att det oinskränkta produktskyddet för mikroorganismer inte utesluter följdpatent i form av användningspatent. Några respondenter har anfört att det bör vara en allmän strävan inom patenträtten att alla patent skall vara användningsbundna. Om Ni har svarat ja på fråga 7, varför? a) patent på mikroorganismer fordrar ett så effektivt skydd som det oinskränkta produktskyddet b) annat a) b) De respondenter som har svarat annat gjorde kopplingar mellan mikroorganismer och kemiska föreningar. En respondent anförde att mikroorganismer kan ses som ett paket av olika kemiska föreningar och att de därför bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd. Om Ni har svarat nej på fråga 7, varför? a) det är orimligt att skyddet skall omfatta också sådana egenskaper hos mikroorganismen som uppfinnaren inte har upptäckt b) annat a) b) I likhet med vad som framkommit under fråga 6 synes den huvudsakliga anledningen till kritiken mot det oinskränkta produktskyddet när det gäller mikroorganismer vara att sådana organismer kan ha flera olika egenskaper. Av de respondenter som har svarat annat har några anfört att mikroorganismer inte kan utgöra uppfinningar eftersom de inte uppfinns utan upptäcks. En respondent har framhållit att en mikro SOU 2006:70 Bilaga 4 299 organisms olika egenskaper beror på så många variabler att det inte är rimligt att låta dessa organismer omfattas av ett oinskränkt produktskydd. En annan respondent har anfört att mikroorganismer inte utgör kemiska föreningar och därför bör det inte komma i fråga något oinskränkt produktskydd för dessa företeelser. Upplever Ni att det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer utgör ett reellt problem inom patenträtten? a) ja b) nej c) vet ej Frågorna 1, 4 och 7 i enkäten speglar hur respondenten själv tycker att patentskyddet kring kemiska föreningar, gensekvenser och mikroorganismer bör vara utformat. Fråga 10 syftar till att utreda hur respondenterna upplever det nuvarande produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer. Resultatet visar att en knapp majoritet av dem som har besvarat enkäten anser att det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer utgör ett reellt problem . En betydande del av respondenterna är emellertid osäkra på huruvida så är fallet. Inom kategorin läkemedelsföretag ansåg av dem som besvarat enkäten att det oinskränkta produktskyddet utgör ett reellt problem medan ansåg att det inte gör det. av läkemedelsföretagen hade inte någon uppfattning i denna fråga. Det kan noteras att det huvudsakligen var stora läkemedelsföretag som ansåg att det oinskränkta produktskyddet inte utgör något problem. Av bioteknikföretagen ansåg att det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer utgör ett problem medan ansåg att så inte var fallet. Resterande var osäkra. Bland respondenterna inom kategorin universitet och högskola ansåg att det oinskränkta produktskyddet utgör ett problem. Ingen respondent inom denna kategori svarade nej på denna fråga. Återstoden, , var osäkra. Resultatet var i princip detsamma i kategorin institutioner inom hälso- och sjukvården. Drygt hälften av patentbyråerna var av uppfattningen att det oinskränkta produktskyddet inte utgör något problem . Bilaga 4 SOU 2006:70 300 en patentbyrå ansåg att så är fallet. Knappt hälften av patentbyråerna saknade dock uppfattning i denna fråga. Om Ni har svarat ja på fråga 10, varför? a) det oinskränkta produktskyddet motverkar incitament till ytterligare forskning på och utveckling av områden där det finns sådant skydd b) innehavare av patent med oinskränkt produktskydd begär höga ekonomiska ersättningar för att bevilja licens på den patentskyddade tekniken c) annat a) b) c) Den huvudsakliga anledningen till att det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer anses utgöra ett problem inom dagens patenträtt synes vara att denna form av skydd motverkar incitament hos andra forskare/uppfinnare att ge sig in på områden där det finns patent med oinskränkt produktskydd. En dryg tredjedel av dem som var av uppfattningen att det oinskränkta produktskyddet utgör ett problem ansåg att svårigheterna ligger i att patenthavarna begär oskäliga ersättningar för att licensiera rättigheterna. Av dem som svarat annat har någon respondent har anfört att många forskare vill ge sig in på områden där det finns patent med oinskränkt produktskydd och att det inte är det oinskränkta produktskyddet i sig som avskräcker dessa forskare från att göra det. Problemet ligger snarare på det ekonomiska planet. När resultatet av ett forskningsprojekt skall omsättas kommersiellt krävs det som regel samarbete med ett företag eller en finansiär. Dessa vill att det skall finnas en utvecklingspotential för den tänkta produkten och om produkten skulle falla inom skyddsområdet för ett oinskränkt produktskydd eller något annat patent med brett skyddsomfång, är det svårt att bedöma kostnader för tillgång till patenterad teknik, möjligheter till vidareutveckling av produkten m.m. Dessa osäkerhetsfaktorer kan, om det vill sig illa, innebära att SOU 2006:70 Bilaga 4 301 ett företag/finansiär inte vill satsa på produkten. Det oinskränkta produktskyddet ger med andra ord upphov till en ekonomiskt ofördelaktig situation för uppfinnaren, vilket kan få honom eller henne att avstå från att satsa på ett projekt inom ett område där det finns patent med oinskränkt produktskydd. Några respondenter har anfört att det oinskränkta produktskyddet har en konkurrensbegränsande inverkan och att det förhindrar normal vetenskaplig kommunikation och granskning. Om Ni har svarat nej på fråga 10, varför? a) möjligheten till oinskränkt produktskydd gör att organisationer och företag är villiga att satsa på så dyrbara projekt som forskning på gensekvenser ofta innebär b) licenssystemet fungerar väl och det finns inte några tecken på att det oinskränkta produktskyddet skulle hämma utvecklingen av och kunskaperna kring gensekvenser c) annat a) b) c) Av de respondenter som har svarat annat har någon angett både alternativ a och b. Några andra respondenter har anfört att det s.k. , genom vilket det mänskliga genomet kartläggs, innebär att färre produktpatent på gensekvenser blir möjliga allteftersom fler och fler gensekvenser och deras funktioner blir kända. Därmed kommer, enligt dessa respondenter, eventuella problem med oinskränkt produktskydd för gensekvenser att försvinna . Ett bioteknikföretag har svarat att det för inte har haft någon större kontakt med patent och därför inte har upplevt några problem med det oinskränkta produktskyddet. Bilaga 4 SOU 2006:70 302 13. Vilken inverkan skulle enligt Er uppfattning, införandet av regler, på europeisk nivå, om s.k. användningsbundet skydd för gener/mikroorganismer ha på det biotekniska området? a) huvudsakligen positiv b) huvudsakligen negativ c) ingen inverkan alls d) vet ej a) b) c) d) Bland läkemedelsföretagen ansåg att ett användningsbundet skydd för gensekvenser skulle ha huvudsakligen positiv inverkan på det biotekniska området medan ansåg att ett sådant skydd skulle ha huvudsakligen en negativ inverkan. Alternativet ingen inverkan valdes av av läkemedelsföretagen och lika stor andel, dvs. , saknade uppfattning. De stora läkemedelsföretagen tillsammans med några få små läkemedelsföretag var negativa till ett användningsbundet produktskydd. Nästan alla små läkemedelsföretag förespråkade däremot ett användningsbundet skydd. Av bioteknikföretagen ansåg att ett användningsbundet skydd skulle ha huvudsakligen positiv inverkan på det biotekniska området medan tyckte motsatsen. Inget av bioteknikföretagen trodde att typen av produktskydd inte skulle ha någon inverkan och saknade uppfattning. Bland respondenterna inom universitet och högskola ansåg nästan alla att ett användningsbundet produktskydd skulle vara till fördel för det biotekniska området. Två respondenter inom denna kategori saknade uppfattning. Resultatet från kategorin institutioner inom hälso- och sjukvården var ungefär detsamma. Dock ansåg en respondent inom denna kategori att ett användningsbundet produktskydd skulle ha huvudsakligen en negativ inverkan på det biotekniska området. Bland patentbyråerna var andelen som ansåg att ett användningsbundet produktskydd skulle vara positivt respektive negativt lika stora. Två patentbyråer saknade uppfattning och en ansåg att SOU 2006:70 Bilaga 4 303 formen av produktskydd inte skulle ha någon inverkan på det biotekniska området. Några respondenter har anfört att ett användningsbundet produktskydd på europeisk nivå visserligen skulle vara positivt för det biotekniska området, men den europeiska marknaden för bioteknik utgör mindre än hälften av världsmarknaden. För att den positiva effekten skall få genomslagskraft fordras det enligt dessa respondenter att främst också går över till att tillämpa ett användningsbundet skydd för gensekvenser. En respondent har framhållit att ett användningsbundet produktskydd för gensekvenser antagligen skulle komma i konflikt med reglerna i . Om Ni har svarat huvudsakligen positiv inverkan, ange på vilket eller vilka sätt Ni tror att detta skulle kunna ta sig uttryck a) omfattningen av patent på gensekvenser och mikroorganismer blir klarare b) patenthavarens ensamrätt står i direkt relation till hans eller hennes bidrag till vetenskapen c) licenskostnaderna blir lägre för den som behöver tillgång till patentskyddad teknik d) forskningen och utvecklingen på bioteknikområdet främjas av ett användningsbundet skydd för gener/mikroorganismer e) annat a) b) c) d) e) Den totala fördelningen av svar överensstämmer väl med svarsfördelningen inom de olika respondentgrupperna. Svarsalternativen a, b och d har samlat ungefär lika många svar. Däremot är det endast några få respondenter som tror att ett användningsbundet skydd Bilaga 4 SOU 2006:70 304 skulle medföra lägre kostnader för dem som behöver tillgång till patenterad teknik. Om Ni på fråga 13 har svarat huvudsakligen negativ inverkan, ange på vilket eller vilka sätt Ni tror att detta skulle kunna ta sig uttryck a) omfattningen av ett användningsbundet patent för gensekvenser och mikroorganismer riskerar att bli oklar b) licenskostnaderna ökar till följd av uppkomsten av s.k. patentsnår och royalty stacking när ett patent med oinskränkt produktskydd ersätts med flera användningsbundna patent c) en mindre benägenhet hos företag inom biotekniksektorn att satsa på projekt som involverar dyrbar genteknik, vilket i slutänden drabbar samhället d) problem med gratisåkare som tillgodogör sig dyrbar pionjärforskning avseende gensekvenser och mikroorganismer e) svenska företag inom biotekniksektorn missgynnas eftersom andra viktiga marknader som t.ex. och tillämpar det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer f) företag och forskningsorganisationer drar sig för att ansöka om patent innan t.ex. en viss gensekvens är helt klarlagd, vilket får till följd att utvecklingen på det biotekniska området fördröjs g) annat a) b) c) d) e) f) g) SOU 2006:70 Bilaga 4 305 Nästan hälften av läkemedelsföretagen som var negativa till ett användningsbundet produktskydd ansåg att ett sådant produktskydd skulle missgynna den svenska och den europeiska biotekniksektorn. Några av dessa företag varnade för allvarliga konsekvenser i detta hänseende för det fall ett användningsbundet produktskydd skulle införas på europeisk nivå. Patentbyråerna ansåg att de främsta problemen med ett användningsbundet produktskydd för gensekvenser är risken för en oklar avgränsning av sådana patent samt att benägenheten hos företag att ge sig in på dyrbara projekt minskar. Bland övriga kategorier av respondenter var antalet svar så få att det inte är meningsfullt att göra någon närmare uppdelning. Om Ni på fråga 13 har svarat ingen inverkan alls, ange varför Ni tror det a) den ekonomiska drivkraften hos företagen på det biotekniska området att forska och ta fram nya produkter påverkas i praktiken inte av huruvida patentskyddet är oinskränkt eller användningsbundet b) licensieringssystemet med bl.a. korsvisa licenser innebär att det oinskränkta produktskyddet inte utgör något problem för aktörerna på marknaden. ett användningsbundet skydd skulle inte påverka de rådande förhållandena c) aktörerna på det biotekniska området kommer att kompensera ett användningsbundet skydd med mer omfattande patentkrav eller fler enskilda patent d) dagens biopatent rör så specialiserade företeelser att det i praktiken inte har någon större betydelse huruvida patentskyddet är oinskränkt eller användningsbundet. e) annat Antalet respondenter som ansåg att typen av produktskydd inte skulle ha någon inverkan alls på den biotekniska sektorn var så få att det inte är möjligt att göra någon närmare analys av dessa svar. Bilaga 4 SOU 2006:70 306 17. I tysk patentlagstiftning föreskrivs ett användningsbundet skydd för patent på gensekvenser som överensstämmer med mänskliga gensekvenser, medan andra gener kan omfattas av ett oinskränkt skydd. I fransk patentlagstiftning föreskrivs numera ett användningsbundet skydd för samtliga gensekvenser oavsett ursprung. Om ett användningsbundet skydd för gener skulle införas också på europeisk nivå, anser Ni då att det bör begränsas på samma sätt som i . a) ja b) nej c) vet ej Den totala fördelningen av svar motsvarar ungefär fördelningen inom de olika respondentgrupperna. Dock var det ingen respondent inom kategorin universitet och högskola som ansåg att ett användningsbundet skydd borde begränsas till att avse endast gener som överensstämmer med mänskliga. Denna kategori hade vidare flest antal respondenter som saknade uppfattning i frågan. Om Ni har svarat ja på fråga 17, varför? a) för såväl forskningen som marknaden är de mänskliga generna de mest intressanta, och med hänsyn härtill bör ensamrätten till dessa gener stå i direkt proportion till den gjorda forskningsinsatsen b) av etiska skäl bör patent på gener som överensstämmer med mänskliga inte ges annat än ett användningsbundet skydd c) annat a) b) c) Som framgått vid redovisningen av fråga 17 var det en klar minoritet av dem som svarat på enkäten som tyckte att ett eventuellt användningsbundet produktskydd bör begränsas till att avse gensekvenser som överensstämmer med mänskliga. Av dessa respondenter grundande flertalet sin uppfattning på den omständigheten att det är de mänskliga generna som är mest intressanta för såväl SOU 2006:70 Bilaga 4 307 forskningen som marknaden. De som har svarat annat har angett både alternativ a och b som svar. Antalet respondenter som svarat ja på fråga 17 var så få att det inte ter sig meningsfullt att göra någon analys av respektive kategori av respondenter. Om Ni har svarat nej på fråga 17, varför? a) det finns varken ur forskningssynpunkt eller ur kommersiell synpunkt någon anledning att skilja på mänskliga gener och gener från andra organismer b) det kan bli svårt att avgöra vilka gener som skall betraktas som mänskliga och vilka som inte skall det, i synnerhet när det rör sig om delsekvenser av gener c) annat a) b) c) Majoriteten av de respondenter som ansåg att ett eventuellt oinskränkt produktskydd inte bör begränsas till att endast avse patent på gensekvenser som överensstämmer med mänskliga grundade sin uppfattning på att det varken ur forskningssynpunkt eller ur kommersiell synpunkt någon anledning att skilja på mänskliga gener och gener från andra organismer. Den genomsnittliga fördelningen ovan överensstämde med fördelningen i de olika respondentkategorierna utom i kategorin patentbyråer. I denna kategori grundade majoriteten sin uppfattning på svarsalternativ b. Några enstaka respondenter hade svarat annat, varvid de angav både alternativ a och b som svar. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt ning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi neringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman fattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag ning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internatio nella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärde ring av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra .