sou · GUB3103 · 2007-01-01 00:00:00 — Att avlastas uppgiften att vara chefsmyndighet för rättsläkarstationerna och SRL ändrar således inte handläggningen av dessa ärenden. Som konstaterades i delbetänkandet måste RMV:s lednings- funktion i stor utsträckning anses ha uppfyllt de syften som angavs vid bildandet av myndigheten. Detta innebär dock självfallet inte att verket har hanterat alla ärenden oklanderligt. Som nämndes i avsnitt 5.1 såg ett behov av att klargöra RMV:s roll i den rättsmedicinska verksamheten. Man påtalade att det allmänna myndighetsuppdraget inte får sammanblandas med de enskilda rättsläkarnas uppdrag att som medicinska specialister samverka med åklagare och poliser i enskilda brottsutredningar. Uttalandet skall naturligtvis ses mot bakgrund av RMV:s agerande i fallet . RMV ådrog sig kraftig kritik från JK bl.a. för att på eget initiativ ha begärt att de fyra rättsläkare som medverkat vid den andra rättsmedicinska undersökningen skulle yttra sig över utlåtandet från den tredje rättsmedicinska undersökningen. JK kunde inte se att RMV hade haft någon rättslig grund för detta och inte heller undgå att betrakta verkets agerande som en opåkallad inblandning i den pågående förundersökningen7. Enligt JK kunde detta inte anses förenligt med de intressen som bär upp stadgandet i 11 kap. 7 § regeringsformen om förvaltningsmyndigheternas självständighet. delade JK:s uppfattning och hade svårt att se RMV:s agerande som något annat än ett försök att försvara sig mot den kritik som utlåtandet över den tredje obduktionen innebar. JK kritiserade dock inte RMV för beslutet att granska den första rättsmedicinska undersökningen. Enligt honom kunde gransk- ningen närmast ses som intern kvalitetssäkring och inte en ny undersökning, som RMV i sådant fall inte haft befogenhet att 7 JK:s beslut (dnr ) intog i denna fråga en annorlunda ståndpunkt. Eftersom eftergranskningen kom till stånd efter begäran av anhöriga kunde den inte betecknas som intern kvalitetssäkring, utan var i stället att betrakta som ett led i den rättsmedicinska delen av brottsutredningen. Man menade därmed att RMV hade använt sig av beslutet om eftergranskning för att kringgå bestämmelserna om vem som har rätt att besluta om en rättsmedicinsk obduktion. RMV anger att man numera inte skulle besluta om en eftergranskning av det slag man gjorde i fallet . Oavsett hur man betraktar eftergranskningen står det klart att verket under hanteringen av fallet grep in i för- undersökningen utan att ha någon rättslig grund för detta. Om inte tidigare måste det genom JK:s och uttalanden vara klarlagt var gränserna för den centrala myndig- hetens befogenheter i det operativa, rättsmedicinska arbetet går. Förutom rent administrativa uppgifter skall RMV svara för strategiska frågor med anknytning till bl.a. kvalitetssäkring, ut- vecklingsarbete, samordning och kompetensutveckling. Utrymmet för att fatta operativa beslut i samband med handläggningen av enskilda ärenden är dock kraftigt begränsat genom lagar och föreskrifter. Något tillspetsat kan man därför säga att den centrala myndigheten inte har någon roll att spela i rättsprocessen. Enligt utredningens mening finns det inte behov av att genom en ny reglering närmare precisera RMV:s roll i det rättsmedicinska arbetet. Det bör i stället vara tillräckligt att man följer de regler som redan finns. inrättas i enlighet med utredningens förslag bör samma principer gälla såvitt avser den centrala myndighetens roll i det operativa, rättsmedicinska arbetet. Den framtida organisationen av En särskild utredare skall ingående kartlägga och beskriva de verk- samheter som bedrivs inom och . Utifrån denna beskrivning skall utredaren överväga för- och nackdelar med att slå ihop verksam- heterna till en myndighet. Om utredaren kommer fram till att verk- samheterna bör finnas inom en myndighet, skall ett fullständigt förslag till en sådan organisation lämnas. Om utredaren inte finner skäl för en sådan lösning, skall förslag lämnas på hur samordningen mellan och torium, såväl inom deras sakområden som administrativt, kan vidareutvecklas. Utredaren skall också, med utgångspunkt i betänkande (SOU 2002:37), göra en särskild översyn av den rättsmedicinska verksamheten och bl.a. överväga och presen- tera förslag till hur tillsynen över den rättsmedicinska verksam- heten bör utformas. Uppdraget skall redovisas . Sammanslagning av eller fördjupad samverkan mellan Rätts- medicinalverket och ? och bedriver båda verksamheter, till stöd för rättsväsendets myndig- heter, inom sina respektive ansvarsområden. Frågan om samord- ning mellan dessa verksamheter har tidigare övervägts av den s.k. (Utredningen om det rättsmedicinska, rätts- kemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendets organisa- tion m.m., dir. 1983:57). Utredningen föreslog i betänkandet Sam- ordning av det rättsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendet (Ds S 1986:3) en gemensam myndighet för de rättsmedicinska, rättskemiska och kriminaltekniska verksam- heterna. Utredningens förslag ledde inte till någon förändring i detta avseende. är central förvaltningsmyndighet för rätts- psykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksam- het i den utsträckning sådana frågor inte skall handläggas av någon annan statlig myndighet. Inom den rättspsykiatriska verksamheten utförs rättpsykiatriska undersökningar av personer som misstänks för brott. Vid verkets rättsmedicinska avdelningar utförs bl.a. rätts- medicinska obduktioner samt kroppsundersökningar av levande personer. Inom den rättskemiska verksamheten utförs alkohol- och drogbestämningar och analyser för den rättsmedicinska verksam- heten. Huvuduppgiften för den rättsgenetiska verksamheten är faderskapsundersökningar. Verkets huvudsakliga uppdragsgivare är myndigheter inom rättsväsendet. har också till uppgift att svara för utvecklingsarbete och stöd åt forskning av betydelse för verksamheterna. verksamheter är förlagda till tio avdel- ningar på olika orter i landet. Rättspsykiatriska avdelningar finns i och . Utöver detta bedrivs sådan undersök- ningsverksamhet på entreprenad i och . Det finns sex rättsmedicinska avdelningar i landet. De är förlagda till , , , , och . Den rättskemiska och den rättsgenetiska avdelningen finns i . Myndig- hetens verksamhet leds från ett ledningskansli i . Om- kring 370 personer är verksamma inom verket. är chefsmyndighet för Statens kriminaltek- niska laboratorium. Vid utförs laboratorieundersökningar som föranleds av misstanke om brott samt annan verksamhet som står i samband därmed. utför undersökningar företrädesvis på begäran av polismyn- dighet, åklagarmyndighet och domstol. skall vidare inom sitt verksamhetsområde bedriva kriminalteknisk forskning. Härutöver har laboratoriet det över- gripande ansvaret för kriminalteknisk utrustning och kriminal- teknisk metodik inom Polisen i . Enligt överenskommelse med fungerar torium som . Labo- ratoriets verksamhet, som är förlagd till , bedrivs vid fyra operativa enheter, Biologienheten, Dokumentenheten Droganalys- enheten samt Kemi- och teknikenheten. Omkring 230 personer är verksamma inom . I det närmaste all verksamhet vid laboratoriet är anslagsfinansierad. har praktiskt taget hela sin verksamhet förlagd till . I finns också rättskemiska och rättsgenetiska avdelningar samt en rättsmedicinsk avdelning. Regeringen gav medgivande att teckna ett tjugoårigt hyres- avtal för nya lokaler i . De nya lokalerna byggs i anslut- ning till och möjliggör med den sammanbindande byggnad som uppförs åt labora- en samlokalisering av tre avdelningar i samt skapar bättre praktiska förutsättningar för sam- verkan mellan och . I regleringsbreven för fick och – såsom chefsmyndighet för Statens kriminal- tekniska laboratorium – i uppdrag att samordna sina verksamheter med DNA-analyser. Emellertid fann myndigheterna under arbetets gång att en sådan samordning inte skulle ge de fördelar man först hade räknat med. Myndigheterna menade dock att det fanns möj- ligheter till samverkan på andra områden och begärde ett förändrat uppdrag. I regleringsbreven fick myndigheterna – med förändring av det tidigare uppdraget – i uppdrag att tillsammans utreda vilka möjligheter till samverkan som finns i de verksamheter som bedrivs inom och Statens kriminal- tekniska laboratorium. Myndigheterna fick vidare i uppdrag att vidta åtgärder för att åstadkomma samverkan på de områden där sådan samverkan befanns möjlig. Uppdraget redovisades i samband med årsredovisningarna (Ju2005/1822/PO). I redovis- ningen av uppdraget har myndigheterna identifierat ett antal om- råden där samarbete sker och ett antal områden där samarbete myndigheterna emellan har förutsättningar att ytterligare kunna fördjupas. har i sin rapport till Polisens brotts- utredningar (RiR 2004:27) uppmärksammat frågan om samverkan mellan och torium. anser att ett sätt att använda Rättsmedi- cinalverket, och de tekniska rotlarna inom Polisen som en strategisk resurs vore att i större utsträckning försöka samordna verksamheterna. Behovet av en utredning Målet för brottsutredningsverksamheten är att den skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Teknisk bevisning och andra utredningar av sakkunniga har blivit allt viktigare i brottsutredningsverksamheten. Efterfrågan på de utredningar, undersökningar och analyser som utförs inom och har ökat . Denna utveckling kommer av allt att döma att fortsätta vilket ställer krav på en ännu högre effektivitet inom verksamheterna som kvaliteten på utredningarna måste upprätthållas och utvecklas. Sådana insatser är bl.a. av stor betydelse för enskilda brottsoffer och deras anhöriga. och måste, för att möta efterfrågan, fortlöpande utveckla nya tekniker och metoder med målet att stärka verksamheterna. måste de bedriva sina verksamheter på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Att verksamheterna är uppdelade på två skilda statliga myndigheter innebär att de sammanfallande och i övrigt gemen- samma verksamheterna inte i alla avseenden kan samordnas fullt ut. Det kan gälla t.ex. forskning och utveckling, administrativa funk- tioner och lokal- och instrumentutnyttjande. Regeringen anser, mot den bakgrunden och i ljuset av den förestående samlokaliseringen i , att det finns skäl att pröva förutsättningarna för en fortsatt samordning av verksam- heterna i mer eller mindre långtgående organisatoriska former. Ett första steg till en närmare samordning mellan de båda myndig- heterna har tagits genom det uppdrag som de båda myndigheterna Det finns enligt regeringens mening, mot bakgrund av vad som framkommit i den redovisningen, anledning att ta ytterligare ett steg och utreda hur verksamheterna bör organiseras och utformas. Översyn av den rättsmedicinska verksamheten I betänkandet – utredning om en utredning (SOU 2002:37) föreslås att det bör genomföras en särskild utredning av den rättsmedicinska verksamheten. anser att det bland landets rättsläkare finns en stor spännvidd i hur de ser på sin yrkesroll och att översynen därför bl.a. bör syfta till att klargöra rättsläkarnas roll. Det är också enligt utredningen ange- läget att roll inom området tydliggörs. Inom ramen för översynen av den rättsmedicinska verksamheten bör enligt också frågan om tillsynen över verksamheten och rättsläkarna övervägas. Det finns inte någon tillsyn över den rättsmedicinska verksamheten förutom den extraordinära tillsyn som ombudsmän () och Justitiekanslern () utövar. Enligt utredningen bör den rätts- medicinska verksamheten omfattas av en oberoende och objektiv tillsyn som inrymmer medicinsk sakkunskap. Utred- ningen konstaterar vidare att disciplinpåföljd enligt bestämmel- serna i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk- vårdens område inte kan åläggas en rättsläkare som genomför en rättsmedicinsk obduktion då denna verksamhet inte utgör hälso- och sjukvård i den mening som avses i nämnda lag. Enligt utred- ningen bör även frågan om disciplinpåföljder mot rättsläkare övervägas. Enligt bör även behovet av ett råd för rättsliga frågor och dess organisation övervägas. rättsliga råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor (Rättsliga rådet) avger yttranden bl.a. i rättsmedicinska ären- den. Enligt utredningen skulle ett alternativ kunna vara att åter- inrätta ett rättsläkarråd, dvs. ett organ i vilket enbart ingår experter med rättsmedicinsk och annan medicinsk kompetens. I detta sammanhang skall nämnas att har vidtagit olika åtgärder för att vidareutveckla den rättsmedicinska verksamheten. Behovet av en utredning Den rättsmedicinska verksamheten är av stor betydelse för rättsväsendets brottsutredande verksamhet. Kvalitetskraven i den rättsmedicinska verksamheten är av det skälet höga. Även för brottsoffer och den som misstänks för brott är det viktigt att den rättsmedicinska verksamheten bedrivs effektivt och med hög kvalitet. Nära kopplat till den rättsmedicinska verksamheten be- drivs också vetenskaplig forskning. Ett exempel är forskning om skadehändelser i samband med trafikolyckor. betänkande har remissbehandlats. Utredningens förslag om en översyn av den rättsmedicinska verk- samheten har tillstyrkts av en majoritet av remissinstanserna. Mot bakgrund av vad utredningen kommit fram till och remissutfallet anser regeringen att det finns skäl att se över den rättsmedicinska verksamheten. Översynen skall omfatta de frågor som uppmärksammat. En särskild utredare skall genomföra en ingående kartläggning och beskrivning av de verksamheter som bedrivs inom Rätts- medicinalverket och . Uti- från den beskrivningen skall utredaren överväga för- och nackdelar med att slå ihop verksamheterna till en myndighet. Om utredaren kommer fram till att verksamheterna bör bedrivas vid en enda myndighet skall han eller hon lämna ett fullständigt förslag på hur myndigheten bör vara organiserad och utformad i övrigt. I det sammanhanget skall bl.a. frågor som rör myndighetens ledning, administration och säkerhetsrutiner, verksamhetens finansiering, strategisk kompetensförsörjning, förhållandet till andra myndig- heter samt kontroll och tillsyn över verksamheten ingående analy- seras. Utredaren skall också överväga vilka uppdragsgivare, myn- digheter och enskilda, som skall kunna vända sig till myndigheten i olika ärenden. I det sammanhanget finns det anledning för ut- redaren att särskilt uppmärksamma den ställning Statens kriminal- tekniska laboratorium har på det kriminaltekniska området inom polisorganisationen. Om utredaren inte finner skäl att samla verksamheterna vid en enda myndighet, skall han eller hon överväga hur samordningen mellan myndigheterna kan vidareutvecklas såväl inom olika sak- områden som administrativt. Utredaren skall också genomföra en översyn av den rätts- medicinska verksamheten. Rättsläkarnas roll såväl inom myndig- heten som i enskilda brottsutredningar, tillsynen över den rätts- medicinska verksamheten samt organisationen och sammansätt- ningen av ett råd för rättsliga frågor inom rättsmedicinen skall omfattas av översynen. Förslagen i i denna del skall tjäna som utgångspunkt för utredarens fortsatta överväganden. I uppdraget ingår att, i alla delar, lämna förslag till fullständiga författningsändringar och andra förändringar som bedöms be- fogade. Utredaren skall noggrant analysera och redovisa vilka ekonomiska konsekvenser förslagen kan komma att medföra och lämna utförliga förslag på hur kostnader kan finansieras. De förslag som lämnas med anledning av översynen av den rättsmedicinska verksamheten måste vara fullt genomförbara oavsett vilken lösning som föreslås för organisationen av verksamheterna inom området. Utredaren bör under arbetet fortlöpande samråda med i första hand , , Statens kriminaltek- niska laboratorium och . Vid behov bör utredaren även samråda med andra myndigheter som kan komma att beröras av förslag som utredaren avser att lämna. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra syn- punkter. Utredaren skall, i den utsträckning han eller hon anser det behövligt, samråda med organisationer som arbetar med brotts- offerfrågor, t.ex. . Uppdraget skall redovisas . Om utredaren finner det lämpligt, kan han eller hon välja att lämna en delredovisning av uppdraget. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. 86.Mera försäkring och mera arbete. – förslag och konsekvenser. 89.Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. 90.På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. 91.Vård och stöd till psykiskt störda lagöver- trädare. 92.Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. 93.Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. Risker och åtgärder för , och . 95.Detaljhandel med växtbaserade läkemedel. 96.Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. 97.Arbetstagares medverkan vid gränsöver- skridande fusioner. 98.Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. Ju. 99.En ny konkurrenslag. 100.Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Myter, sanningar och framtidsstrategier. 102.Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. + Forskarrapporter: Hur påverkar demografin arbetsmark- marknaden för unga? 103.Översyn av den rättsmedicinska verksam- heten. Tillsyn, Rättsliga rådet och rätts- läkarens roll. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Hälsa, vård och strukturell diskriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. [98] Översyn av den rättsmedicinska verksamheten. Tillsyn, Rättsliga rådet och rättsläkarens roll. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Asylförfarandet – genomförandet av asyl- procedurdirektivet i svensk rätt. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Drogtestning av totalförsvarspliktiga.