sou · GUB326 · 2007-01-01 00:00:00 — De politiska och ekonomiska förtjänsterna bedöms generellt vara så goda att storleken på kostnaderna betraktas som oväsentliga i sammanhanget. När ett beslut fattas om engagemang i en ny organisation ställs dock kostnaderna i relation bl.a. till de politiska effekterna. Som exempel på en positiv sidoeffekt nämns också att det finns en stor mängd bolag som har sina säten i . Bedömningen som görs är att närvaron av organisationerna varit en viktig faktor för bolagen vid valet av lokalisering. Kantonen har beräknat att de internationella organisa- tionerna i hade en sammanlagd budget på . Kostnaderna som lade på dessa organisa- tioner beräknades uppgå till . beräknades de mellanstatliga organisationerna i , dvs. endast de med högkvartersavtal, deras anställda, samt familje- medlemmarna spendera i Schweiz.2 Denna omsättning uppges nu ha ökat till . Cirka 35 000 personer från mer än 150 länder omfattas av överenskommelserna med de internationella organisationerna i . Mer än 100 000 personer besöker för att delta i internationella konferenser. 2 Survey on the – 2004, Office cantonal de la Statistique (lOCSTAT) . Värdlandspolitik i några andra länder har en permanent representation för FN-organ och andra organisationer som har sina högkvarter i . I dagligt tal kallas representationen för Swiss Mission. Den leds av en ambassadör. Representationen har till syfte att företräda värdlandet och ta hand om relationerna med de mellanstatliga organisationerna, personalen och familjemedlemmarna. I uppdraget ingår också att ta hand om relationerna med andra institut med likvärdig karaktär. Säkerhetsfrågor är ett ansvarsområde som ökat i betydelse . En målsättning för representationen är att skapa optimala förutsättningar för organisationerna och deras respektive verksamheter. Arbetet sker i nära samarbete med kantonen och staden . finns ett center för organisationernas nyanlända personal. Centret ger råd och bistår med att t.ex. hitta lämpligt boende och skolor till medföljande barn. Överenskommelser – immunitet och privilegier Det finns en stark närvaro av olika FN-organ i . Detta har satt sin prägel på de flesta överenskommelser vad gäller disposition och terminologi. Avtalet med () har kommit att tjäna som förebild för majoriteten av de överens- kommelser ingått med organisationerna. En intressant företeelse är att tillämpar en princip om mest gynnad organisation. Principen innebär att den mest fördel- aktiga regleringen i en enskild överenskommelse kan åberopas och är tillämplig för samtliga organisationer. Idén synes vara hämtad från WTO:s General on Tariffs and Trade (GATT- avtalet) som innehåller en mest gynnat land princip ifråga om gränsöverskridande handel. Även om framhåller funk- tionalitetsprincipens tillämpning gentemot organisationerna får denna en underordnad betydelse då man medger en likabehandling av organisationerna enligt principen om mest gynnad organisation. Tillämpningen av sistnämnda princip får ses som en innovation inom folkrätten. Personal med immunitet och privilegier kan kategoriseras i tre grupper. Högsta ledningen har samma status som diplomater. Diplomatstatus har också de tjänstemän som har tjänstegrad Värdlandspolitik i några andra länder motsvarande P5 eller P4 i avtalet med . För att avgöra om en anställd har rätt till diplomatstatus har man valt en praktisk lösning. Nivån på den lön som utges är ensamt avgörande om man uppfyller kriterierna, och inte själva befattningen som sådan. Endast anställda med diplomatstatus är undantagna från mervärdes- beskattning vid köp av varor och tjänster överstigande ett belopp motsvarande per inköp. Tjänstemän medges dock normalt inte diplomatskyltar till bilen. Övrig personal har funktionell immunitet kopplad till anställningen. All personal är befriad från inkomstbeskattning. Personer från behandlas på samma sätt som utlänningar vid arbete hos en organisation. Schweizare har dock en valmöjlighet att vara anslutna till de socialförsäkringar enligt nationella regler. Främsta skälet härför är att personer som är i slutet av sin yrkes- mässiga karriär inte skall behöva hantera dubbla försäkringssystem om de börjar arbeta hos en organisation. Utgångspunkten är dock att organisationerna har egna socialförsäkringssystem och att de anställda är frikopplade från de nationella systemen. Hälso- och sjukvård ordnas i huvudsak, både nationellt och hos organisationerna, genom privata försäkringar. Arbetslöshetsförsäkringen i finansieras av arbetsgivaren och arbetstagaren med hälften vardera. Personer som är anställda hos internationella organisationer får finansiera sin arbetslöshets- försäkring på egen hand. Organisationerna har en skyldighet att tillhandahålla någon form av pensionslösning för sina anställda. Familjemedlemmar omfattas av motsvarande reglering som den anställde har genom sin befattning hos organisationen. Detta gäller make, maka och barn om de bor i samma hushåll. Barnomsorg finns att tillgå för barn vars föräldrar är anställda hos internationella organisationer, enligt de taxor som gäller inom respektive kanton. Den schweiziska skolan är gratis. Att få delta i fri skolunder- visning betraktas som en rättighet för alla barn som vistas i landet. Barn vars föräldrar är anställda hos internationella organisationer är berättigade till kostnadsfri undervisning redan . Först när det är fråga om universitetsstudier uppkommer en kostnad för den enskilde. Kantonerna finansierar skolan och har aldrig påtalat att det skulle vara något problem att svara för finansieringen av skolgången för de barn vars föräldrar är anställda Värdlandspolitik i några andra länder hos internationella organisationer. Väljer föräldrarna att låta barnet gå i en privat skola får de själva svara för den kostnaden. Personnummer finns inte i . Swiss Mission utfärdar ID- kort som utvisar vem personen är samt omfattningen av den immunitet och de privilegier som personen åtnjuter. anges detta med en gradering motsvarande de befattningar som används av FN-organ. Systemet med dessa bedöms vara väl känt i landet. bildade den federala regeringen och kantonen for (FIPOI). Syftet med stiftelsen är att tillhandahålla, förvalta och finansiera de lokaler och konferensanläggningar som de mellan- statliga organisationerna behöver för sina verksamheter. Vid behov tillhandahåller kantonen mark utan kostnad. FIPOI tillhandahåller räntefria lån på en löptid till de mellanstatliga organisationer som behöver förvärva, bygga eller renovera sina fastigheter. Sedan starten har man lånat ut över 5,4 miljarder SEK. I snitt lånar man ut . av utställda lån har återbetalats. Om en organisation istället önskar hyra en fastighet eller ett kontor ordnar FIPOI detta till förmånliga villkor. FIPOI förvaltar också le de Conférences . Detta konferenscentrum i har kapacitet för 3 500 besökare och står till förfogande för alla organisationer kostnadsfritt. är värdland för 35 internationella organisationer och har en positiv inställning till att attrahera fler organisationer att förlägga sina verksamheter i landet. En koncentration av högkvarter finns i . Där finns också en focal point, dvs. en samordnare som sköter relationerna mellan och organisationerna. är det en pensionerad ambassadör som innehar denna tjänst. Värdlandspolitik i några andra länder har antalet organisationer ökat i , men högkvarter finns även på andra orter. Det finns en strategi att försöka samla nya organisa- tioner, främst i och , men nämns också som en prioriterad stad. En del av strategin vid en nyetablering är att erbjuda möjligheten för organisationerna att vara lokaliserade på en ort där även andra organisationer arbetar med liknande frågor. På så vis uppkommer synergieffekter. har t.ex. blivit ett centrum för globalt samarbete. I finns en koncentration av organisationer som arbetar med krediter och andra finansfrågor. Aspekter som vägs in vid en förfrågan om etablering är bl.a. vad regionen och staden är beredda att bistå med och vilka politiska jämte övriga förtjänster en etablering kan föra med sig. En konsultfirma har tagit fram beräkningar på hur organisationernas närvaro i påverkar den samhällsekonomin. Dessa beräkningar är dock inte officiella. Överenskommelser – immunitet och privilegier Som utgångspunkt för överenskommelserna med respektive orga- nisation tillämpas protokoll om privilegier och immuniteter inom Europeiska Unionen. För FN-organ tillämpas konvention om privilegier och immuniteter inom . Funktionalitetsprincipens tillämpning gentemot organisationerna och de anställda framhålls med eftertryck. Normalt medges diplomatstatus endast till chefen för en organisation. Tjänstemän i kategorin P5 enligt FN:s gradering får också diplomatstatus. Även kategorin P4 medges motsvarande status efter en individuell prövning. Förutsättningarna för diplomatstatus vid nivå P4 är om det påkallas av organisationen och om anser att det finns skäl för det i det enskilda fallet.3 Normalt är de anställda hos organisationerna frikopplade från det tyska socialförsäkringssystemet. Det finns dock möjlighet för en person från att skriva in sig i det nationella social- försäkringssystemet. En lokalt anställd person är ansluten till den tyska arbetslöshets- försäkringen, även under anställningen hos en internationell organisation. 3 Se t.ex. överenskommelsen mellan , . Värdlandspolitik i några andra länder Anställda som inte faller in under kategorin tjänstemän (lokal- anställda) erlägger inkomstskatt i . Dessa personer är anslutna till socialförsäkringssystemet. Kategorin tjänstemän är följaktligen undantagen från inkomstbeskattning. Barnomsorg finns att tillgå för barn vars föräldrar är anställda hos internationella organisationer enligt de taxor som gäller inom resp. delstat. är obligatorisk medan skolplikt saknas för gymna- sieutbildningen. Båda skolformerna tillhandahålls utan kostnad för alla barn i . Skolan är alltså gratis för barn vars föräldrar arbetar hos en internationell organisation. Kostnader för privata skolor betalas enligt nationellt tillämpade principer. För utländska personer knutna till internationella organisationer utfärdas särskilda . Åtminstone offentliga inrättningar, t.ex. bibliotek, godkänner som legitimation. Organisationerna får inte några bidrag eller andra förmåner från den federala regeringen som går utöver privilegierna angivna i avtalen. Det förekommer dock att visst stöd lämnas till organisa- tionerna på regional nivå. har bidrag även lämnats av den federala regeringen, vilket följande avsnitt om tillhandahållande av lokaler får belysa. Det framhålls att den federala regeringen tenderar att vara allt mer restriktiv när det gäller olika former av bistånd för lokaler till organisationerna. Av principiella skäl vill man inte bidra till anskaffningen av organisationernas fastigheter. Man ger inte heller några förmånliga lån. En delstat eller en stad kan däremot skänka mark och lokaler till en organisation. Det kan också förekomma hyresavtal med förmånliga villkor. Ett exempel som utredningen noterat tyder på att den federala inställningen i frågan tidigare varit mer frikostig. Den Interna- havsrättstribunalen har sitt högkvarter i . finansierade den federala regeringen tribunalens fastighet till . Övriga svarade staden för. utfästes att mark och fastighet framgent skulle tillhandahållas tribunalen kostnadsfritt.4 uppstod behovet av en ny 4 , – & , The CICC (Hague) Secretariat, , s. 15. Värdlandspolitik i några andra länder lokal för tribunalen. Den nya fastigheten uppfördes av den tyska regeringen till en kostnad om . Även detta högkvarter tillhandahålls tribunalen kostnads- fritt.5 Värdlandspolitik och dess ekonomiska effekter 6 fanns det 31 internationella organisationer med säte i . är mycket intresserat av att utveckla Wiens position som lokaliseringsort för ytterligare internationella organisationer. Överlag bedöms närvaron av mellanstatliga organisationer ha en positiv effekt Wiens status som internationellt och diplomatiskt centrum. Den har en positiv effekt på fastighetsmarknaden, genererar ett ökat kulturutbyte och berikar hela det nationella utbildningsväsendet. Den skapar också fler affärsmöjligheter, inte minst i form av konferensturism. uppskattades de internationella organisationerna i omsätta . Den direkta och indirekta konsumtionen av varor och tjänster till följd av organisa- tionernas närvaro i bedömdes uppgå till 6,84 miljarder . Konsumtionen fördelas på diverse varor, på byggnader och boende, på juridik- och finansiella tjänster, på hotell- och logi, på resor, på energi och på övriga tjänster. Av rapporten framgår att organisationerna och tjänstemännen har reducerad skattskyldighet eller är helt befriade ifrån mervärdes- beskattning. Trots detta uppgår statens inkomster i form av mervärdesskatt från de utländska tjänstemännen till 421 miljoner . 5Agreement between the International Tribunal for the of the Sea and the Government of the Federal Republic of on the occupancy and use of the premises of the International Tribunal for the of the Sea in the free and of (additional Agreement in Accordance with Article 3 of the Headquarters agreement) den 18oktober 2000, . 6Informationen i det följande är hämtad från , – & , The CICC (Hague) Secretariat, ; The Financial Effects och in , PriceWaterHouseCoopers, . (Ekonomiska data är i huvudsak hänförliga ). Värdlandspolitik i några andra länder Organisationerna har 4 800 anställda av, varav en fjärdedel från . Ungefär 8 500 arbetstillfällen är direkt eller indirekt resultatet av organisationernas närvaro. Detta motsvarar av den sammanlagda arbetsmarknaden i . Konferenserna som anordnades av organisationerna skapade exempel- vis . Detta motsvarar ca 1 027 svenska heltidsarbetstillfällen/år. Lönerna för de anställda hos organisationerna är generellt högre än den österrikiska snittinkomsten. Av de utbetalade lönerna beräknades 1,17 miljarder konsumeras i landet . Överenskommelser – immunitet och privilegier Huvudsakligen används två mallar för högkvartersavtal beroende på storleken på organisationen. Vissa frågor detaljregleras för att avtalet skall vara anpassat till respektive organisation. Mindre organisationer, med 10 – 20 anställda, är kopplade till det nationella systemet i högre grad än de anställda hos större organisationer. Detta gäller t.ex. anslutning till det nationella socialförsäkrings- systemet. I överenskommelserna finns en klausul om mest gynnad organisation (jfr ovan). Syftet med denna klausul är att tillförsäkra att alla organisationer och deras anställda likabehandlas. Utgångspunkten är att den mest förmånliga överenskommelsen skall gälla. () uppfördes av 1979. är och inhyser ett flertal organisationer. Staden och staten äger hälften vardera. Formellt har rege- ringen hyrt ut komplexet till FN och () för 1 schilling (f.n. ) . I tillhandahålls sammanträdesrum för internationella organisationer utan kostnad. I anslutning till finns dessutom ett konferenscenter där organisationerna får hålla egna konferenser. Kostnaden för dessa står staten helt eller delvis för. Värdlandspolitik i några andra länder En fond har upprättats för underhållet av . Fonden finansieras av , staten och de organisationer som har sina högkvarter i . Organisationer som inte är inhysta i betalar en symbolisk summa om en schilling i hyra för mark och lokaler. Fastigheterna som tillhandahålls är förvärvade och ägs av gemensamt av och staten. Ett exempel på regional värdlandspolitik är stiftelsen , som är ett partnerskap mellan privata intressenter och offentliga organ (staden , Metropolitan Community, provinsen och den kanadensiska regeringen). Stiftelsens avdelning för internationella organisationer söker främja lokalisering till och bedriver bl.a. aktiv resediplomati i detta syfte. Som en aktuell framgång redovisas att staden i konkurrens med , , , och kunnat dra till sig två världssekretariat för design. Stiftelsen håller kontakt med internationella organisationer i staden och söker på olika sätt pröva hur deras önskemål skall kunna tillgodoses. 13 En aktiv svensk värdlandspolitik Utredningens förslag: bör bedriva en aktiv värdlands- politik. Det skall inrättas en funktion som särskild samordnare med ansvar för löpande kontakter med de mellanstatliga organisationerna i , bevakning av lokaliseringsfrågor som kan aktualiseras i det internationella samarbetet, samt beredning av värdlandsrelaterade initiativ inom och utom landet. En rad praktiska frågor som berörts i betänkandet kräver fortsatta överväganden och insatser. Ett särskilt uppdrag bör ges att belysa möjligheterna till regionala och lokala åtgärder för att förbättra betingelserna för internationella organisationer i . Det finns goda skäl att välkomna det växande mellanstatliga samarbetet. I det moderna samhället finns många brännande frågor som inte med framgång kan tacklas enbart inom ramen för nationalstaterna utan som därutöver kräver samverkan över gränserna. Svenska myndigheter har i allt vidare utsträckning börjat lösa sina uppgifter i kontakt med förvaltningen i andra länder. Många av dessa relationer kanaliseras genom de nordiska och europeiska organen, och inte minst efter vårt inträde i EU har allt fler frågor kommit att hanteras genom nätverk och gemensamma organ inom unionen. Härtill kommer många former av samverkan i andra geografiska konstellationer. Från svensk sida bör det ses som värdefullt att verksamheter av detta slag lokaliseras till eller, i den mån det handlar om nätverk, administreras från . Flera sammanhängande motiv kan anföras för detta: En aktiv svensk värdlandspolitik Ett första är samhälls- och statsekonomiskt. Det har i olika länder gjorts många försök att uppskatta de ekonomiska effekt- erna av mellanstatlig verksamhet, och även om dessa kalkyler är behäftade med breda latituder av osäkerhet råder det knappast någon tvekan om att balansen är positiv för de olika värd- länderna. Även om mellanstatliga aktiviteter åtnjuter befrielse från vissa skatter och en del av de anställdas inkomster spenderas i andra länder tillförs värdlandet genom organisation- erna ändå resurser från andra stater. I , där ett stort antal internationella verksamheter pågår, uppskattas organisa- tionernas verksamheter och de sekundära effekterna på kantonens ekonomi motsvara någon tiondel av den regionala bruttoinkomsten. Ett andra motiv skulle kunna beskrivas som regionalpolitiskt. Vid de försök som görs att bidra till regional utveckling genom olika former av ekonomisk specialisering (kluster) är internationella komponenter av stort värde. Det råder t.ex. ingen tvekan om att det maritima universitet bidrar till Malmös ställning som sjöfartsstad. Båda dessa fördelar ter sig emellertid marginella i jämförelse ett annat mål som utredningen i brist på bättre namn väljer att kalla internationaliseringspolitiskt. Det är av många skäl önsk- värt att utvecklar sin kapacitet att fungera som en attraktiv mötesplats och arbetsplats för högkvalificerade gräns- överskridande aktiviteter. Internationell social och kulturell kompetens håller på att bli allt viktigare komponenter i den nationella konkurrenskraften. Med tjänstesektorns växande tyngd i den globala ekonomin blir det därmed alltmer angeläget att inom landet stödja en internationell orientering i samhälle, kultur och näringsliv. Mellanstatliga organisationer har här mycket att tillföra. Värdländer får också en särskild vikt i det samarbete som utvecklas över gränserna. Det finns mot den bakgrunden starka främjandeskäl att stimulera en fortsatt expansion av internationell verksamhet i . Som påpekats i utredningen är omfattningen av den mellanstatliga verksamheten i än så länge blygsam, särskilt i relation till vårt mångsidiga internationella engagemang. Det borde emellertid finnas goda möjligheter att ta del i den förväntade fortsatta SOU 2006:26 En aktiv svensk värdlandspolitik expansionen på detta område. Utredningen förordar mot den bakgrunden en aktiv svensk värdlandspolitik. Utländska förebilder kan härvidlag ge viss inspiration, se kapitel 12. Varje försök att för svenskt vidkommande dra nytta av andra staters erfarenheter måste givetvis beakta skillnaderna i verksamhetens omfång. Länder som och må vara ungefär jämstora med men är långt mer betydande centra för mellanstatlig samverkan. Inte desto mindre finns det enligt utredningens uppfattning en del att lära av värdlandspolitiken i sådana länder. Utredningen vill förorda att regeringen tillsätter en särskild samordnare för mellanstatliga organisationer i och för svensk värdlandspolitik, förslagsvis med ställning som ambassadör. En sådan samordnare skulle ha flera olika uppgifter: 1.En viktig funktion som diskuterats närmare kapitel 11 skulle vara att hålla löpande kontakt med de mellanstatliga organisationerna i och vid behov ta initiativ till samordning i särskilda frågor med berörda departement och myndigheter. Organisationernas kontakter med det svenska offentliga systemet är med nödvändighet vittförgrenade. Inom reger- ingskansliet är olika departement ansvariga för relationerna med mellanstatliga organisationer inom resp. verksamhets- område. Vissa centrala funktioner ankommer på Proto- kollet inom UD. Organisationerna har därutöver kontakter med statliga myndigheter liksom med regionala och lokala förvaltningar. Dessa relationer kan inte centraliseras till någon one stop shop, men det kan i många sammanhang finnas behov av konsultationer med olika svenska instanser för att söka lösningar på uppkommande problem av mer generell art. Inte minst handlar det om uppmärksamma situationer i vilka tillämpningen av svensk lagstiftning kan leda till svårigheter att uppfylla de förpliktelser som har iklätt sig genom avtal med andra länder. Samordnaren skulle i sådana sammanhang kunna fungera som trouble shooter och ta ansvar för lämplig koordinering. 2.En andra funktion skulle vara att i kontakt med vissa icke- statliga organisationer söka lösa problem som uppstått bl.a. för den här behandlade personkretsen. Många av de prak- En aktiv svensk värdlandspolitik tiska svårigheter som påtalats för utredningen har samband med det svenska personnummersystemets vida användning i såväl myndighetskontakter som privata transaktioner. Utredningen har föreslagit att de anställda i mellanstatliga organisationer tilldelas personnummer, se avsnitt 3.2. I av- vaktan på en sådan förändring och givet att personnummer- problemen drabbar en avsevärt vidare krets än de interna- organisationernas anställda finns det skäl att ta upp överläggningar med bl.a. bankväsendet, teleoperatörer och kommuner och landsting. 3.En tredje uppgift vore att uppmärksamma den regionala och lokala dimensionen. Som exemplen och visar finns det ett betydande utrymme för aktiva ansträng- ningar att göra särskilda orter och områden attraktiva för lokalisering av internationell verksamhet. I finns utöver Invest in () även regionala orga- nisationer för etablering i olika regioner, såsom , och Näringsliv. Andra främjar kongresser och evenemang, såsom . Hur en mer aktiv regional värdlandspolitik skulle kunna utformas är på det här stadiet en utredningsuppgift. Det naturliga samarbetsorganet för sådana insatser vore respektive länsstyrelse. De etablerade internationella organisationerna finns huvud- sakligen i , men även och Malmö- regionen – som efter brons tillkomst blir allt mer sammanvävd med – kan vara aktuella. Utredningen föreslår att samordnaren ges i uppdrag att skissera ett förslag till regeringsuppdrag till i att utifrån ett generellt länsstyrelseperspektiv och i samråd med övriga storstadslän utreda vilka insatser som vore lämpliga för att förbättra villkoren för internationella organisationer. Utredningen har i denna fråga samrått med landshövdingen . 4.En fjärde funktion skulle vara att svara för en framåtriktad planering av svenska initiativ för att främja ställning som värdland för mellanstatliga organisationer. Överväganden om nya och vidgade aktiviteter pågår inom många olika grenar av det internationella samarbetet.