sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Det finns anledning att lämna förslag till hur en utvidgning av för- valtningsområdet för samiska skulle kunna underlättas. Erfarenhe- terna från talar för att samordning och erfarenhets- utbyte mellan kommuner och myndigheter haft positiv effekt för genomförandet. Om de nya kommunerna och övriga förvaltnings- myndigheterna får ett organiserat stöd i sitt arbete med reformen, kan måluppfyllelsen och effektiviteten i genomförandet bli hög. Mot bakgrund av detta föreslår jag att tillsynsmyndigheten för de samiska minoritetsfrågorna ges uppdraget att i samråd med berörda kommuner utse en styrgrupp /arbetsgrupp som kan samordna genomförandet. I styrgruppen/arbetsgruppen bör lämpligen bl.a. representanter för , länsstyrelse, ett antal kommuner, större myndig- heter och företrädare för samer ingå. Kommuner som aktivt arbetar med minoritetsspråkig samhällsservice bör också fin- nas med så att erfarenheter kan tas till vara. Samordning av arbetet kan ske på många olika områden. I det följande lämnas förslag där gemensamma koordinerade åtgärder förefaller vara lämpliga i ett initialt läge: –Uppbyggnad av nätverk för kontaktskapande samarbete på olika nivåer. –Samordning av och utarbetande av metoder för att kartlägga samernas behov i respektive ny kommun i förvaltningsområdet. –Samordning av vissa upphandlingar, om sådana behöver göras. –Samordning av framtagande av gemensamt informationsmaterial och olika typer av mallar som kan anpassas till lokala behov. –En gemensam webbplats bör tas fram för att sprida kunskap till kommuner och andra intressenter. Genom att lägga ut framtaget material och mallar så att de finns lättillgängliga kan kommunerna arbeta med frågorna lokalt. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket –Identifiering av vilka översättningar som behöver göras och samordning av detta arbete. –Undersöka behovet av en gemensam tolk/översättningsfunktion för regionen. Detta bör ske i samarbete med statliga myndigheter och domstolar. –Samordning vid genomförandet av utbildningsinsatser. I planering och genomförande av utbildningsinsatserna bör man lämpligen även involvera universitet och högskolor i regionen som anordnar utbildningar rörande nationella minoriteter och t.ex. språkkompetenshöjande kurser till olika yrkeskategorier. Det är angeläget att myndigheten med tillsynsansvar för de samiska minoritetsfrågorna snabbt kommer i gång med sitt arbete och byg- ger upp en verksamhet som kan stödja kommuner och övriga för- valtningsmyndigheter i det minoritetspolitiska arbetet. Det är även viktigt att samarbetet kan fortsätta även efter det att introduktionsfasen är över för att sprida kunskaper om lösningar som fungerar väl och samordna kompetenshöjande insatser. 11Vårda och utveckla det samiska språket 11.1Samiskt språkarbete och nordiskt samiskt samarbete Avsnittet beskriver språkvårdsarbetet och det språksamarbete som pågår i Sápmi. En av huvuduppgifterna för enligt sametingslagen1 är att leda det samiska språkarbetet. Det står fritt att pröva olika vägar för att stärka och utveckla det samiska språket.2 Det sammanhållna arbetet för språkpolitik, språkvård och rådgiv- ning är knutet till . har valt två huvudvägar att inrätta en språkenhet samt att ansluta sig till det nordiska samiska språksamarbetet. Språkenheten har tre språkexperter/-konsulenter som handlägger språkfrågor, arbetar med språkvård/-utveckling och ger råd till all- mänheten med flera. I uppkomna språkfrågor bedrivs samarbete med universitet, institutioner och myndigheter på olika nivåer. Ett formaliserat samråd förekommer med Ort- namnsråd. Ett tidigare s.k. språkråd inom är för när- varande vilande. Det nordiska samiska språksamarbetet sker främst genom Samiskt parlamentariskt råd och dess . erhåller ett årligt ramanslag för den folkvalda delen och den löpande administrationen, inklusive språkarbetet. Myndig- heten lämnar in budgetunderlag med äskanden och reformförslag 12 kap 1 § Sametingslagen (1992:1433); se avsnitt 3.2. Om samerna och samisk kultur m.m. (1992/93:32). Vårda och utveckla det samiska språket för nästföljande budgetår. Det samiska språket är en verksam- hetsgren inom politikområdet samepolitik. Genom regeringens regleringsbrev styrs verksamhet via angivna mål, åter- rapporteringskrav och särskilda uppdrag. och regeringen ger med andra ord de ekonomiska förutsättningarna och målinrikt- ningen för språkarbetet. folkvalda församling fast- ställer därefter, på styrelsens förslag, en budget för verksamheten. prioritering av medel för det samiska språket har legat relativt stilla på . Övriga hithörande styrdokument för språkarbetet utgörs av antagna handlingsprogram: Start för en offensiv samisk språkpolitik, Plan för den samiska biblioteksverksamheten i Sve- rige och Mediepolitiskt program. En kulturpolitisk handlingsplan är under successiv uppbyggnad. Det huvudsakliga innehållet i språkpolitiska handlingsprogram refereras närmare i avsnitt 7.1 . beslutar enligt sametingslagen även om fördelning av statens bidrag och av medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer samt av andra medel som ställs till Same- tingets förfogande. För uppgiften svarar Samernas kulturråd som utses av . För språkarbete kan medel avsättas som bidrag till samisk kulturverksamhet, till studiefinansiering, forskarutbild- ning, forskning och utveckling. kan avsätta medel för projekt riktade mot bestämt geografiskt eller verksamhetsmässigt område, åldersgrupp etc. samt kan även stödja särskilda målinrik- tade insatsområden. har uttalat att språkprojekt är ett målinriktat insatsområde. 11.1.2Samiskt parlamentariskt råd / Sámi parlamentáralas rádi Samiskt parlamentariskt råd är ett samarbetsorgan mellan same- tingen i , och . Samerna i och Same- rådet (ideell organisation) har observatörsstatus. Rådet skall till- varata samiska intressen över landgränserna. Samiskt parlamen- tariskt råd har ansvaret för den gemensamma Samiska språk- nämnden och utser dess ledamöter. Andra frågor är samiskt konst- och kulturarbete, utbildning, forskning, slöjd- och annan närings- verksamhet. Därutöver tillkommer , , EU:s strukturfondsprogram Interreg och urbefolknings- Vårda och utveckla det samiska språket frågor, bland annat i FN-arbetet. Rådet med sekretariat finansieras över sametingens normala driftsbudgetar. 11.1.3Samisk språknämnd / Sámi giellalávdegoddi Sametingen i , och har slutit avtal om ett gemensamt samiskt språkarbete. Det sker i samråd med samerna i . Sametingen framhåller att det behövs ett språkvårds- arbete över nationsgränserna för att bevara och utveckla samiskt språk och kultur. skall tillvarata och utveckla det kulturarv som hör till den talade och skrivna samiskan och skall fungera som ett expertorgan, att samordna och att verka som informationsled mellan de nationella samiska språkorganen. Här ingår uppgifter såsom att ombesörja gemensamt terminologi- och normerings- arbete, att främja samisk språkforskning, att upprätthålla kontakt med andra institutioner i Sápmi och internationellt. skall dessutom verka för att samiskan får samma officiella status inom hela Sápmi. sammansättning speglar för när- varande 7–8 olika språkvarieteter och arbetet sker även sektionsvis (i språkgrupper). i bidrar med 1/3 av kost- naderna.3 är representerad i språkråd som är led- ningsgrupp för det nordiska språksamarbetet inom . Verksamheten syftar till att främja internordisk språkförståelse och språkbehärskning, stärka den nordiska språk- gemenskapen och kunskapen om språken i , främja en demokratisk språkpolitik och språksyn i samt stärka de nordiska språkens ställning i och utanför . De nordiska sameministrarna och sametingspresidenterna har inrättat ett nordiskt samiskt språkpris, Golle giella, guldspråks- priset. Priset kan ges till förtjänta enskilda personer, grupper eller organisationer som uppskattning för deras arbete för det samiska språket. Priset som är på delades ut första gången och delas sedan ut vart annat år. Vårda och utveckla det samiska språket 11.1.4Sameskolor och Samernas utbildningscentrum Den kvantitativt största delen av det organiserade samiska språkar- betet utförs i de samiska utbildningsvägarna. Sameskolstyrelsen är styrelse för de statliga sameskolorna och där- till hörande verksamhet. Styrelsen utses av . Styrelsen skall även främja och utveckla samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet och produktion av läromedel för samisk undervisning. Dessutom bör Sameskolstyrelsen bistå kommunerna när det gäller uppsökande verksamhet samt informera om same- skolan och om samiska undervisningsinslag i det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom. Genom avtal med kommuner bedrivs även förskoleklass, förskole- och fritidsverksamhet vid sameskolorna. Verksamheten regleras av skollagen och sameskolförord- ningen(1995:205). I skollagen fastslås att samers barn får fullgöra sin skolplikt i sameskolan istället för i den kommunala grund- skolan, i årskurserna 1 – 6. Utöver mål i läroplanen ska sameskolan också ansvara för att varje elev efter genomgången sameskola är förtrogen med det samiska kul- turarvet samt kunna tala, läsa och skriva samiska. För ämnet samiska finns en kursplan som är utformad för nio årskurser. Den skall användas även när samiska studeras som modersmål i vanliga . Kursplanen skiljer på samiska för elever som har samiska som första eller som andra språk. Med samma kursplan och betygskriterier i kan det dock ifrågasättas om undervisningen i samiska är likvärdig över landets skolor eftersom det finns kraftigt varierade timplaner. Den samiska undervisningen och samarbete med kommunala grundskolor beskrivs närmare i avsnitt 13. Samernas utbildningscentrum/Samij Åhpadusguovdásj Samernas utbildningscentrum (före detta Samernas folkhögskola) är en samisk utbildningsinstitution, organiserad som en stiftelse. är skolan att betrakta som privat utbildningsanordnare med statsbidrag och som har studiestödsberättigad undervisning. Vårda och utveckla det samiska språket skolan i erbjuds längre kurser och olika kortkurser. En alltmer utvecklad distansundervisning kompletterar numera utbudet liksom uppdragsutbildningar. Basutbudet består av sameslöjdlinje, samisk språk- och kulturlinje samt samisk före- tagar-/näringslinje på distans. Verksamheten bedöms ha mycket goda förutsättningar att spela en nyckelroll inom det språkliga revitaliseringsarbetet för vuxnas behov att lära sig läsa och skriva samiska samt för ren nybörjarutbildning. Ett fördjupat samarbete äger rum med Utbildningsradion för framtagning av moderna språkläromedel. Samiska elever från hela landet kan söka sig till den samiska inrikt- ningen vid den kommunala gymnasieskolan, i , d.v.s. ett riksintag. 11.2Samisk språkvård betonar språkutveckling Med språkvård menas här de handlingar som medvetet syftar till att styra språkutvecklingen som skall förbättra språket eller hindra det från att försämras. Språkvård gäller i huvudsak själva språksyste- met, det vill säga språknormen eller tillämpningen av språket i bruk och domineras av ord- och grammatikvård. Utarbetande av ord- listor, skrivregler, grammatikor, IT-baserade avstavnings- och grammatikprogram är typiskt arbete. Normering av ortografi och skrivtecken utmärker den skriftspråksinriktade verksamheten. Fackspråkvården räknas in i ord- och grammatikvården. Det bör vidare poängteras att språkvårdande arbete förutsätter utåtriktad verksamhet. Råd och regler måste göras tillgängliga för språk- användarna för att främja ett utökat och gott språkbruk. Uppgifterna för svenska språkenhet beskrivs som ett expertinriktat språkvårdsorgan med en utåtriktad service för rådgivning, information och upplysning i språkvårdsfrågor. Alla tre språkvarieteterna skall betjänas. Enhetens närmare uppgifter är att: följa samiskans utveckling i tal och skrift, vårda och utveckla samiskan genom normerings-, terminologi- arbete, standardisering och reglering, avstavning, uttal, ord- Vårda och utveckla det samiska språket böjning och meningsbyggnad, skapa uttryck för nya företeelser och begrepp. , säkerställa att samiska termer och uttryck kan skapas inom de domäner/sakområden där det samiska fol- ket vill kunna använda samiska, lägga vikt vid att så långt som möjligt skapa största möjliga användbarhet och förståelse mellan nord-, lule- och sydsamiska inom samt med grannländernas motsvarande språk- områden. Så långt det går, bör det finnas en strävan att så lika skrivtecken som möjligt kan användas mellan språkvarieteterna, dokumentera och normera samiskan i form av ordböcker, ord- listor, grammatikor, samarbeta med och stödja övrigt språkvårdsarbete på norsk, finsk och rysk sida. Detta gäller för uppbyggnad av orddata- baser/språkbanker samt arbetsområden där harmonisering anses vara av godo. Det sistnämnda inkluderar övriga språktek- nologiska insatser, upprätthålla kvalificerad rådgivning; råd, anvisningar, informa- tion och upplysning. Förmedla tolk- och översättarhjälp åt all- mänhet, myndigheter och institutioner m.fl. och löpande handlägga samiska ortnamnsfrågor. handlingsprogram Start för en offensiv samisk språk- politik anför att terminologi- och normeringsarbetet är av grund- läggande betydelse för utveckling av samiskan. Om samiskan skall vara ett komplett och samhällsbärande språk måste den gå att använda inom alla de områden där vi vill kunna göra det. En förutsättning är att det finns samiska ord och benämningar att använda. För att klara nya språkliga ämnesområden fordras en säkrad kontinuerlig språkutveckling.4 Språkvårdens arbete med språklig standardisering (koordinering, insamling och granskning av ord och termer) framhålls som en nödvändig del för arbetet med samiska orddatabaser och för språkteknologiska insatser. uttalar att man vill inrikta sitt stöd och medverkan i det samnordiska språkarbetet till insatser för: skapandet av gemen- sam samisk terminologi, harmonisering av språknormer, upp- 4 (2004) s 46. Vårda och utveckla det samiska språket byggandet av gemensamma orddatabaser och för övrig språktek- nologi. Dessa insatser skall gälla för alla språkvarieteter. Som ett skäl för terminologi- och harmoniseringsarbetet anförs också att man vill styra utvecklingen så att inte samiskan förändras i olika riktningar på grund av påverkan från respektive majoritets- språk. markerade engagemang för det nordiska språk- samarbetet betingas också av att inte splittra resurserna mer än vad dialektsplittringen och de skilda ortografiska principerna i sig ger upphov till. Standardisering, språkmodernisering och anpassning till nya teknikmöjligheter är tidskrävande och därmed kostnads- krävande processer där nordisk samverkan ger fördelar. Med språkteknologi menas allmänt en hantering av mänskligt språk med hjälp av informationsteknologi. har språk- teknologin blivit ett prioriterat område i de nordiska ländernas språkvårdsarbete. Möjligheterna med de nya teknikerna har upp- märksammats inom det samiska språkarbetet och inom utbildning. Möjligheterna att sprida och ta emot information ökar och fler kan nås med skriftliga budskap. I en värld där många små språk slåss för sin existens, anses tillgången till modernt IT-stöd som en av förut- sättningarna för överlevnad. Normering och standardisering får nya redskap såsom tillgängliga orddatabaser/-banker och lexikala resur- ser. Med hjälp av godkända samiska orddatabaser kan samiska språkstödfunktioner för t.ex. stavnings-, grammatik- och stilkon- troll införas . Förhoppningar knyts också till datorstödd språkinlärning och interaktiva läromedel. Så kallade flermediala läromedel finns i begränsad omfattning för samisk språkinlärning. Efter ett samnordiskt påtryckningsarbete har dataindustrin infört visst stöd för samiska i datorernas operativsystem. Det inne- bär att det går att hantera alla samiska språksituationer och samtliga bokstäver i de samiska språken.5 De finska, norska och svenska ministrarna för samiska frågor har gemensamt uttalat sin tillfreds- ställelse över denna utveckling och uppmanat förvaltningar, insti- tutioner och organisationer i de tre länderna att införa stödet i sina datorplattformar. Europeisk telekomstandard innehåller numera de 5 Eftersom det är fem samiska språk (nord-, lule-, syd-, skolt- och enaresamiska) som används på olika sätt i , och är det nio olika språksituationer med sammanlagt femton bokstäver som skiljer sig från de övriga nordiska. Vårda och utveckla det samiska språket specifikt samiska bokstäverna i de finska, norska och svenska språkinställningarna. Denna utveckling medför att textskrivning och textförmedling, t.ex. e-post och SMS vid mobiltelefoni avsevärt underlättas när sändar- och mottagarutrustningar talar samma språk. En allt mer utvecklad språkteknologi ger förutsättningar för att samiskan skall kunna fungera som administrativt skriftspråk i ett modernt samhälle. Språkutvecklingens betydelse för samiskan Språkutveckling är av stor vikt för samiskan, dels genom ökade möjligheter för språkbruket i allmänhet, dels för att språket kan användas inom allt fler sakområden (domäner). Utveckling av ny samisk terminologi är därför väsentlig. Som framgår i avsnitt 4 är de nuvarande ortografiska principerna fastställda relativt sent . Det finns ett omfattande behov av att fram- ställa moderna ordlistor inte minst för tillkommande begrepp och företeelser samt att överföra äldre skriftligt material till de nya standarderna. Motsvarande behov finns för att få till stånd korrekta ortsnamn m.m. för kartframställning och skyltning. Enligt bedö- mare har de numera etablerade ortografierna haft stor betydelse för utveckling av läromedel och för uppkomsten av skönlitteratur.6 Möjligheten att använda samiska vid kontakter med myndigheter och domstolar, medför ett uppenbart språkligt utvecklingsbehov. Rättssäkerheten vid myndighetskontakter ställer krav på att en klar och begriplig samiska kan användas. Inom pågår till exempel arbete med en förvaltningsordbok. 11.3En samlad svensk språkpolitik tog ställning för regeringens propo- sition Bästa språket – en samlad svensk språkpolitik7. Som natio- nella mål för en svensk språkpolitik anges: Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna moders- 6Hyltenstam (1999) s72. 2005/06:2. Vårda och utveckla det samiska språket målet och nationella minoritetsspråk och att få möjligheter att lära sig främmande språk .8 För språkvårdens del skall den centrala, statligt finansierade, språk- vården organiseras i myndighetsform och samordnas med myndig- heten (). Basen bör, förutom SOFI:s verksamhet, vara de verksamheter som bedrivs av Svenska och Sverigefinska språknämnderna samt Klarspråks- gruppen i . Den samordnade språkvården bör ha resurser för språkvård som rör det svenska teckenspråket och de nationella minoritetsspråken, resurser för att överblicka situationen för samtliga språk i och dessutom för terminologi- och språkteknologifrågor m.m. ansåg i sitt remissyttrande att samisk språkvård inte bör ingå i den nya språkvården utan förordar ett nära samarbete. Propositionen konstaterar att har fortsatt ansvar för att leda det samiska språkarbetet och dess språkvårdande verksamhet kommer därför inte att ingå i den nya centrala organisationen. för den nya organisationen bör dock i samråd med överväga eventuella framtida samarbets- möjligheter. Vissa av språkpropositionens övriga bedömningar kommenteras närmare i avsnitt 13. Enkätundersökningen och framförda synpunkter under utred- ningens gång visar på en tydlig viljeinriktning att stärka samiskan ställning genom språkutveckling och ett språkligt revitaliseringsar- bete. För språkvården finns en plattform och en organisation med expertfunktioner. Mitt intryck är dock att arbetet behöver intensifieras på flera plan . Eftersom språkbytet gått så långt finns det inget utrymme för att tappa ytterligare mark. Det gäller också att hinna med de möjligheter som den språkteknologiska utvecklingen erbjuder. Viktig teknik skall göras tillgänglig även för små språk. Det är lätt att konstatera att de ekonomiska och personella resurserna inom det samiska språkvårdsarbetet inte står i propor- tion till det stora arbete som behöver göras. 8 Det sistnämnda målet kommenteras under avsnitt 11.2. Vårda och utveckla det samiska språket ningar är det tveksamt om språkvården och språkutvecklingen hin- ner komma ikapp de behov som finns. Det framkommer exempel- vis att delar av det grundläggande språkvårdsarbetet, som i sig är lagstadgade uppgifter för , behöver finansieras genom externt sökta medel. Regeringen bör överväga att öka medelstill- delningen till för att språkvårdsarbetet skall kunna påskyndas. Den samiska plattformen för språkliga revitaliseringsinsatser ute i samhället är inte lika klar som för språkvården. De insatser som behöver göras är många, av skiftande karaktär och med olika aktö- rer inblandade. Det behövs arbetssätt som aktiverar och stimulerar alla åldrar. Formerna för fältarbetet måste arbetas fram av samerna själva. 12Åtgärder för att främja och stärka det samiska språkarbetet 12.1Att leda och fastställa mål för det samiska språkarbetet bör såsom folkvalt organ för samerna fastställa må- len för det samiska språkarbetet som myndigheten skall leda. Uppgiften bör lagregleras. har vissa begränsningar. Ett problem är Sameting- ets dubbla roller som folkvalt organ och som myndighet. Det har till uppgift att driva den samiska politik som kommit till uttryck genom valet till trots att det i sin egenskap av myndig- het lyder under regeringen. Som myndighet skall verk- ställa den politik och de beslut som fattas av riksdag och regering. diskuterar och samernas för- hållande till staten och föreslår åtgärder för att förstärka Sameting- ets självständighet. Vissa av dessa åtgärder avser ansvar för anvisade medel och att uppgifter anges i lag. Same- tingsutredningen anför: Sedan tillkomst har det skett en dynamisk utveckling av samernas folkrättsliga ställning. Det är alltså ostridigt att sa- merna har en rätt till kulturell autonomi och att detta förutsätter en viss grad av självstyre.1 Min bedömning är att möjlighet att fördela medel ur ett ramanslag är ett positivt exempel på deltagande i beslutsproces- sen och ett, om än begränsat, självbestämmande i egna angelägen- heter. känner bäst till sin verksamhet och är därför bäst skickat att fördela medel för språkarbete och andra verksamheter. Det framstår som rimligt att även formulerar och fastställer 1 roll i det svenska folkstyret, SOU 2002:77 Åtgärder för att främja och stärka det samiska språkarbetet mål för det samiska språkarbetet i stället för att regeringen anger mål i regleringsbrevet för verksamhetsgrenen Det samiska språket. Mål för att främja, vårda och utveckla samiska språket fordrar en demokratisk förankring som ett folkvalt organ kan ge. Från stats- maktens sida bör det i stället handla om att respektera den inrikt- ning av språkarbetet som de samiska förtroendevalda vill ha. Jag anser därför att ett tillägg bör göras i sametingslagen angående Same- tingets uppgifter enligt följande: 2 kap 1 § Sametingslag (1992:1433) 1 § skall verka för en levande samisk kultur och där- vid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. Till uppgifter hör särskilt att 3. leda och fastställa mål för det samiska språkarbetet, Åtgärder för att främja och stärka det samiska språkarbetet 12.2Delat ansvar för tillsyn av minoritetspolitiken Bedömningen i delbetänkandet angående ett tydligare statligt ansvarstagande för implementeringen av internationella åtaganden rörande nationella minoriteter kvarstår. Effekterna av nuvarande minoritetslagstiftning samt den utvidgade lagstift- ning som utredningen nu föreslår talar för denna bedömning. I delbetänkandet föreslogs att ett nationellt tillsynsansvar bör läggas på i .