sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Jo, det har det varit. Det finns både såna som skapas och förblir, och såna som skapas och korrigeras // Vissa bilder som man skapar kan vara ganska ofarliga, oförargliga. Att Centerpartister är så här, till exempel. Men att ha åsikter som innebär att alla invandrare begår brott. Att ha den åsikt gör ju att ens politik blir ganska konstig också, så av den anledningen kan jag tänka mig att det är lättare att gå in och korrigera då om man känner en sån åsikt att Vänta nu här. i beskriver att i den grupp av 30–40 aspiranter som han gått utbildningen tillsammans med, där ungefär hälften är nya medlemmar, har en del till exempel hävdat att alla invandrare är kriminella. Vi kan konstatera att det förefaller som om man från de kursansvarigas sida inte systematiskt och i någon högre utsträckning motverkat de tendenser till omfattande för- domar som förekommit. Även om de flesta medlemmar visserligen har låtit bli att ge uttryck för sin åsikt i denna fråga tror dock att de som haft sådana åsikter utgör en minoritet i gruppen: (I) Det var alltså inte hela gruppen som sa att det var fel? Nej, men de andra kan ju ha tyckt så. Men det var ju några stycken som gick i spetsen för att säga emot. Han tror också att det möjligen kan känneteckna mer främlings- fientliga personer att man inte drar sig för att öppet ge uttryck för sina åsikter. , som också deltagit i en av partiets aspirant- utbildningar, uppger sig dock inte minnas att något främlingsfientligt skulle ha sagts: (I) Så de säger vad de tycker? (I) På gott och ont? Ja, haha. Jag vet inte lyssnar jag ibland inte. Man har hört så många olika människor, i mitt jobb träffar man så många människor. Man kan inte ta till sig allt. Det får stå för den personen, den får tycka vad den vill. kan det vara nåt intressant, man vill lära sig: Jaha så tänker du, ja man kan tänka så. Men om det är nåt bara strunt så är det in genom ena örat och ut genom andra. (I) Det är svårt att ta åt sig ? Någon som är bitter. (I) Vad kan det handla om? Ja, det är mycket här i med polisen, mycket som händer, otrygghet i stan. är det någon som är överfallen här, oprovocerat våld. (I) Upplever du att det kan vara generaliserande uttalanden? Det är mycket missnöje. Det är för slappt samhälle. Ny som partimedlem 2006:53 (I) Men du har inte upplevt i aspirantgruppen att det varit vissa uttalanden som du minns? Inga fördomar eller så. Inte som jag kommer ihåg det. Jag har inte med mig mina anteckningar. (I) Men det är inte vad folk har sagt ? Nej, de säger inte såna personliga saker. Det är mer allmänt. Men jag är precis i början av min politiska karriär. Så jag är så där smidig och tar till mig, och lyssnar. Det kan av förklarliga skäl vara svårt att som ny medlem vittna om förekomsten av diskriminering inför denna undersökning. Som exempel kan också nämnas utfallet av den testfråga som ställdes till , i avsikt att testa tolkningen av begreppet diskriminering i förhållande till fördomar. Denne medlem, som redan tidigare i intervjun beskrivit inslag av öppet uttryckta, sterotypa och nedvärderande attityder mot personer med invandrarbakgrund, förefaller inte vilja tolka detta som uttryck för diskriminering: (I) Förekommer det diskriminering mot invandrare i partiet? Att man diskriminerar invandrare inom partiet? Nej det skulle jag nog inte vilja säga. Det har jag känt i alla fall att de är nog väldigt välkomna. I och med att det är en så uttalad strategi också att få in mer invandrare. Att man inom , liksom i viss mån även i andra partier, kan ha problem med nedvärderande och förminskande attityder och uttalanden riktade mot personer med invandrarbakgrund är något som beskrivs i nästa kapitel; detta av såväl representanten från partiets nomineringskommitté i som i , medan Malmös representant framhåller att problemen kan vara särskilt stora just i . Även i har dock iakttagit att det ett antal gånger framkommit kommentarer som att: Jaha, då blir det väl valstugereportaget igen. Man syftar då på det reportage från SVT:s samhällsprogram som sändes inför valet , där exempel på mycket fördomsfulla bilder av invandrare framkom från politiker från flera partier, men där moderata företrädare ut- märkte sig särskilt ofta i fråga om att ge uttryck för främlings- fientliga åsikter. tar dock upp att valstugereportaget verkar ha fått effekten att öppna uttryck för främlingsfientlighet och fördomar gentemot invandrare oftare bemöts : Man är lite mer vaksamma på såna här åsikter, så att man gärna tar den diskussionen innan man kommer ut i valstugorna. Så att alla vet vad som gäller. Fördomar och främlingsfientliga uttalanden behöver förstås inte enbart vara ett problem för partierna när de kommer från partiernas egna medlemmar utan partimedlemmen kan även möta problem i fråga om attityder i det utåtriktade arbetet. i berättar att hon i samband med den första gången hon deltog i flygbladsutdelning konfronterades med ett främlingsfientligt bemötande från en person. Till skillnad från vad hon uppger om uttalandena i sitt parti så beskriver hon att hon tagit mycket illa vid sig av denna konfrontation. När jag delade ut på bibliotek inför valet så blev jag avsnäst av någon som hatade invandrare. Det gjorde ont, men jag kände att han var inte normal men hur man bemöter såna. Psykiskt obalanserade männi- skor, det borde vi få mer av. Denna moderatmedlem säger också att hon saknar information och samtal på aspirantutbildningen om hur liknande situationer i mötet med allmänheten kan hanteras. Hennes reaktion illustrerar hur illa man kan komma att ta vid sig som medlem av en minoritetsgrupp – även om hon förefaller att helst inte vilja tolka detta som uttryck för en del i ett större mönster, utan som orsakat av psykiska pro- blem hos en enskild person. Även om händelsen inte har fått denna nya medlem att vilja undvika utåtriktade politiska aktiviteter, så kan den eventuellt belysa en potentiell risk för just personer med invandrarbakgrund i det utåtriktade politiska deltagandet. I det tidigare avsnittet, där vi ställt frågor om grupptill- hörighetens betydelse för hur man blir bemött, har främst den nya medlemmen i beskrivit förekomsten av fördomar. När vi det senaste avsnittet istället undersökt i vilken mån medlem- marna på den direkta frågan svarat att fördomar förekommer i partierna, har dock även främst den infödde medlemmen från i givit en bild av en uppenbar förekomst av öppet uttryckta, stereotypa och fördomsfulla attityder gentemot personer med invandrarbakgrund. I övrigt har de nya medlem- marna vanligen framhållit att fördomar nog är mindre vanligt förekommande i sina partiorganisationer. I har de nya medlemmarna, åtminstone , inte upplevt förekomsten av fördomar och detsamma gäller för de två med- lemmarna från socialdemokraterna. medlemmar arbeta med antidiskrimineringsfrågor. I fråga om de socialdemokratiska föreningarna kan just urvalet av föreningarna vara betydelsefullt, genom att andelen personer med invandrarbak- grund i de föreningar där vi hämtat våra intervjupersoner har beskrivits vara ovanligt hög. På den aspirantutbildning som den infödde medlemmen från gått uppges endast någon enstaka person med invand- rarbakgrund ha deltagit, medan invandrare uppges ha saknats på de möten som den nye medlemmen i besökt. I både och är det tänkbart att diskussioner med personer med invandrarbakgrund närvarande hade visat ett mindre inslag av öppet uttalade fördomar. Vi har i detta kapitel intresserat oss för hur partierna presenterar sig för sina nya medlemmar och vilka rutiner man har för att knyta medlemmar till sig. En implicit fråga är därmed om möjligheter finns för att förbättra den del i partiernas rekryteringsverksamhet som handlar om partiernas mottagande. Vi kan konstatera att de flesta av de nya medlemmarna, utifrån sina första möten, har beskrivit bemötandet i föreningarna som överlag välkomnande, men både vissa allmänna och mer invandrar- specifika svårigheter i mötet med den lokala partiföreningen har framkommit. Som exempel på allmänna svårigheter kan nämnas att en av de nya medlemmarna upplevde att hennes förening, med en stor andel äldre män, framstod som sluten och att man vant sig vid att alla tycker likadant. Denna nya medlem upplevde också att man som ny i föreningen riskerar att bli närmast ignorerad. En annan förening har beskrivits som en klubb av beundrare, som är svår att komma in i. Några nya medlemmar har gjort erfarenheten att det verkar vara en nödvändig förutsättning att man själv aktivt ser till att komma in i föreningen, och man har också saknat kort- fattade introduktioner av föreningens verksamhet. Det har nämnts att detta kan vara särskilt viktigt för de medlemmar som upplever att de inte har med sig kunskapen om systemet hemifrån. Vid sidan om de aspekter av mötet med partierna som kan ha betydelse för såväl medlemmar med invandrarbakgrund som för infödda medlemmars har det även framkommit invandrarspecifika erfarenheter. En del av dessa har hänförts till betydelsen av andelen personer med invandrarbakgrund i föreningarna. En ny medlem som själv har invandrarbakgrund menar att andelen personer med invandrarbakgrund i föreningarna har underlättat för henne att känna sig hemma i sin förening. En ny medlem med invandrar- bakgrund beskrev även hur hon vid sitt första möte möttes av en förvånad och inte så välkomnande attityd, vilket hon kopplar samman med att den förening hon sökte sig till hörde till ett väletablerat område, där andelen personer med invandrarbakgrund är låg. Som påpekats tidigare kan ett bristande mottagande tänkas vara särskilt problematiskt för underrepresenterade grupper, för vilka partiföreningarnas sociala struktur kan verka mindre inbjudande. Ett särskilt positivt resultat är dock att man i partierna tycks vara medveten om åtminstone en del av de svårigheter de nya medlemmarna möter. Enligt ombudsmannen från socialdemo- kraterna i har syftet med de centralt anordnade introduk- tionsutbildningarna varit att just undvika att de nya medlemmarna stöts bort av vad man kan uppfatta som lokala partiföreningars avskräckande verksamhet. En ny medlem från socialdemokraterna framhåller här också att inslaget av ett mindre fyrkantigt, politiskt språk varit särskilt positivt. När vi undersökt öppenheten inför avvikande åsikter visade det sig att de nya medlemmarna, utifrån sin första tid i partierna, bara i enstaka fall iakttagit bristande öppen- het. Det har här heller inte gått att utläsa några skillnader mellan medlemmarna med invandrarbakgrund och de infödda medlem- marna. Vi har också, med hjälp av medlemsintervjuerna försökt få en uppfattning om den upplevda betydelsen av kön och ålder, för att sedan sätta detta i relation till etnicitet. Vi har konstaterat att kön och ålder tycks kunna ha en viss betydelse för förmågan att känna gemenskap i föreningarna, men också för mottagandet i dessa. Att intervjupersonerna befinner sig under genomsnittsåldern i fören- ingarna förefaller ha haft betydelse såtillvida att de många yngre medlemmarna kunnat uppleva att detta givit mindre möjligheter till socialt utbyte och att känna gemenskap. Men exempel har också givits på att ålder i sig inte behöver vara ett hinder utan även kan vara en tillgång. Kön i kombination med ålder har uppfattats kunna ha betydelse för ett bristande bemötande i en förening med många äldre män. Vad gäller betydelsen av etnicitet ger medlemmarna en vari- erande bild. De flesta beskriver att de inte iakttagit några negativa konsekvenser av invandrarskapet, medan ett par personer ser det som en fördel för bemötandet om man har invandrar- bakgrund, vilket här särskilt motiveras med att man i partierna har uttryckt ett intresse för att rekrytera invandrare. har problem med fördomar och främlingsfientlighet från egna medlemmar beskrivits. Problemet har tydligast visat sig hos , men även antytts i . En möjlig slutsats redan utifrån denna mindre del av vår undersökning är att utsag- orna om förekomsten av fördomar tyder på att problemen med stereotypa och nedsättande attityder kan vara ett allvarligt problem i partierna, och att dessa därigenom kan bidra till exkludering av de medlemmar med invandrarbakgrund som söker sig till partierna. Man får anta att invandrarkritiska uttalanden inom ett parti generellt bör kunna vara till skada för viljan hos många personer med invandrarbakgrund att delta i och identifiera sig med det berörda partiet. Om medlemmar med invandrarbakgrund känner sig indirekt trakasserade på grund av förekomsten av en speciell jargong i partiorganisationen, vore det närmast en självmotsägelse för dem att känna tillhörighet med en sådan organisation. Däri- genom kan partierna, med deras etablerade majo- ritetsetniska identitet, tvingas att hantera en spänning när man söker utveckla praktiker för att fungera i dagens mångetniska samhälle. De diskussioner som pågår om vad som är politiskt korrekta uttryck och vad som inte är det, och som en del av de nya medlemmarna givit oss inblick i, illustrerar de utvecklings- och anpassningsprocesser som partiorganisationerna genomgår. 4Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur och rangordningen av kandidater Som nämnts i inledningskapitlet är personer med invandrarbak- grund tydligt underrepresenterade på förtroendeuppdrag i politiska församlingar. Representationen av utrikes födda i kommunfull- mäktige är till exempel fortfarande hälften av en proportionell representation (SCB 2003). avviker från detta generella mönster genom att man till och med har en viss över- representation av utrikes födda. av ledamöterna i kom- munfullmäktige är utrikes födda mot i befolkningen. Motsvarande siffror för är utlandsfödda i kommunfullmäktige respektive i befolkningen, vilket innebär att man följer mönstret av underrepresentation (ibid.). Processen där kandidater nomineras till förtroendeuppdrag är i helt underställd partiernas inflytande. Genom den politiska underrepresentationen bland personer med invandrarbakgrund är det av vikt att försöka kartlägga hur de partiinterna nominerings- processer ser ut som leder fram till de kandidatlistor som presen- teras för väljarna. Detta gör vi med hjälp av intervjuer med nomi- neringsansvariga i och . Vår ambition är inte att göra en jämförande studie mellan de två kommunernas partiorga- nisationer, utan vi är i första hand intresserade av vad som kan upp- fattas som grundläggande gemensam drag i fråga om partiernas nomineringsprocesser. Tidigare studier som behandlat invandrarkandidaters möjligheter i partierna har utgått ifrån dessa kandidaters egna erfarenheter av sin tid i partiet och de möjligheter man upplevt sig ha (2004; 2005). Dessa studier har visat sig betydelsefulla för att bland annat indikera att direkt negativ särbehandling av minoritetskandidater inte är ovanlig. I fråga om inslaget av negativ särbehandling av personer med invandrarbak- grund saknas dock i stort sett kunskap om hur de aktörer som Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... ansvarar för rekryteringen till partiernas kandidatlistor agerar och resonerar (och 2005). I vår undersökning har företrädare som utsetts till att ha det övergripande ansvaret för partiernas nomineringsprocesser till kommunfullmäktige, det vill säga ordförandena/de sammankall- ande i valberedningarna i riksdagspartierna i och , fått beskriva både de formella men också de mer informella regler och beslut som styr partiernas nomineringsprocesser. Vi intresserar oss för de regler och rutiner som påverkar utformningen av de slutliga kandidatlistorna, och vilka effekter dessa får för invandrare i egenskap av en underrepresenterad grupp i partierna. Vi kommer även rikta ljuset mot om, i vilken utsträckning, partierna särskilt verkar för att stärka representationen bland personer med invandrarbakgrund. De institutionella regler som styr nomineringsprocessens ut- formning, och som kommer att undersökas i detta kapitel, kan spaltas upp i flera olika kategorier. En av dessa är de organisatoriska lösningar som tillämpas i de olika faserna av nomineringsprocessen, bland annat i form av användandet av provval, det vill säga en allmän medlemsomröstning, i rangordningen av kandidater. En annan är sammansättningen på de positioner i partierna som har inflytande över nomineringsprocessen. En tredje kategori av bety- delse är de kriterier som tillämpas vid urvalet och rangordningen av kandidater. En fjärde handlar om hur centrala frågor diskuteras och hur problembilder kring partiernas nomineringsprocesser formuleras. I partiernas nomineringsprocesser ingår som ett centralt inslag kvalitets- och egenskapsbedömningar. De önskvärda kvalifikatio- ner som uttrycks i denna process kan förväntas vara påverkade av partiernas traditionella identitet i olika avseenden, med därtill hörande krav på lång inskolningstid och att man ska passa in och ha de lämpliga värderingarna. Detta kan även skapa ett visst tryck mot enhetlighet och viss likriktning i bilden av den rätta kandidaten. Här kan inrymmas inslag av avvaktande hållning mot presumtiva kandidater som inte automatiskt uppfyller krav på likhet och enhetlighet; detta bör inte minst gälla kandidater från underrepre- senterade grupper i partiorganisationen, vilka därmed i mindre utsträckning tenderar att passa in i bilden av den normale eller genomsnittligt. Sådana processer innebär lätt en form av insti- tutionell särbehandling, eftersom ett oreflekterat genomförande av Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... sådana kriterier får konkreta konsekvenser i form av negativ sär- behandling. Krav på att passa in har också, som vi tidigare konstaterat, varit något som i ökad utsträckning kan förekomma i partierna, genom inslaget av misstänksamhet mot nya medlemmar och mot eventuella lycksökare; och detta är något som kan ha ökat med minskande medlemsantal. Också frågan om partiernas organisering som professionella organisationer och den snabba politiken med dess ökade medieorientering kan påverka hur kandidaternas egenskaper värderas. Genom valet att fokusera på nomineringar har vi valt att inte studera villkoren för dem som redan är förtroendevalda och därmed till exempel få kunskap om i vilken mån organisations- kulturella faktorer har del i att ledamöter hoppar av. Dessa studier är viktiga men kanske är en ännu mer central fråga för att öka invandrares representation de villkor som gäller för att bli aktuell för förtroendeuppdrag. Även om tidigare studier sett uppenbara svårigheter även här, som bland annat kan beskrivas i termer av härskartekniker som liknar de som används utifrån kön (kommuner och landsting 2004), så har här också vissa positiva tecken iakttagits, till exempel i fråga om att andelen avhoppen bland kommunalt förtroendevalda med invandrarbakgrund inte avviker från andelen bland infödda kandidater (2001). Beskrivningar av partiernas rekryteringsrutiner och institutionella lösningar kan , utöver de direkta konsekvenser de får för representationen av personer med invandrarbakgrund, även antas vara uttryck för positiva och negativa aspekter av organisations- kulturen i stort – aspekter som sedan även påverkar arbetsvillkoren som förtroendevald. 4.1.1Centrala och känsliga processer Nomineringsprocesserna kring val brukar ofta beskrivas som centrala processer för hanterandet av de motsättningar och konflikter som finns i partierna (). Nominerings- processen kan ha betydelse både för partiernas interna makt- fördelning och för partiets inflytande i förhållande till andra partier. Konflikterna kan handla om såväl personliga som mer politiska aspekter i valet mellan kandidater. Även om partierna haft ökade svårigheter att hitta intresserade kandidater kan det Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... konstateras att det i valen till riksdag, kommun- och lands- tingsfullmäktige generellt finns betydligt fler intresserade kandi- dater bland partiernas medlemmar än valbara platser (2001). Genom det betydligt större antalet valbara platser i kom- munfullmäktigevalen bör nomineringsprocesserna till just kom- munfullmäktige, som utgör fokus i denna studie, kunna rymma en bredare flora av motsättningar och därmed sannolikt en jäm- förelsevis god bild av de konflikter som partierna har att hantera. Hur uppfattar då partiernas nomineringsansvariga inslaget av motsättningar i samband med dessa nomineringsprocesser? Den bild som flera intervjupersoner ger uttryck för är att nominerings- processerna är både betydelsefulla och inte sällan kan uppfattas som känsliga. En nomineringsansvarig säger: Det var oerhört viktigt hur högt upp man stod, särskilt om man var i karriären och ville komma fram i partiet.// Jag blev i stort sett osams med alla här tack vare att ingen fick den position de ville ha. Även om de flesta nomineringsansvariga inte beskriver inslaget av så framträdande konflikter som presenterats i citatet ovan så är det tydligt att nomineringsprocesserna ofta omgärdas av mycket diskussioner. I de partiorganisationer där konkurrensen om platserna är tydligt begränsad förefaller konflikterna ofta vara mindre. Men att de olika personvalen inom partiorganisationerna även i mindre organisationer kan vara känsliga beskrivs av den nomineringsansvarige för i : Det är alltid känsligt när det är såna här personval så när man argumenterar för någon annan så blir det per automatik någon sorts misstroendeförklaring mot den som faktiskt kandiderar. Så det är alltid känsligt med såna här listor att argumentera för någonting annat då.//Men om vi har ett möte med 10–15 medlemmar, så ofta blir det en samtalston. Jag kan inte påminna mig att vi inte skulle ha kunnat sköta det på ett humant sätt. Det framgår att en viktig orsak till varför nomineringsprocesserna uppfattas som känsliga och viktiga bland medlemmar i partierna är att de är starkt kopplade till personbedömningar. Denna omständ- lighet avspeglar sig i särskilda rutiner, som att de medlemmar vilkas kandidatur diskuteras ofta lämnar rummet, att man ofta inte argumenterar direkt mot någon, samt att man använder slutna omröstningar vid personval. Att motsättningarna därmed inte är så öppna ska dock inte tolkas som att nomineringsprocesserna rymmer ett begränsat inslag av konflikter. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... som enskilda medlemmars karriärmöjligheter kan kollidera, och nomineringsprocesserna kan till exempel inbegripa konflikter kring hur medlemmar ser på vilka grupper partiet bör värna om, eller vilka egenskaper som är eftersträvansvärda. Hur man i partierna hanterar dessa motstridiga krav i fråga om olika kategorier av medlemmar är beroende av både partiernas formella och informella institutioner för nomineringar av kandi- dater, det vill säga de processer, normer och regler som styr nomineringarna. Vi kommer senare i detta kapitel att behandla de mer informella processerna för nomineringar i fråga om vilka kriterier som tillämpas vid urvalet av kandidater. I det kommande avsnittet behandlas i stället vad som kännetecknar de mer formella regler och institutioner som sätter ramarna för nominerings- processerna, varefter de nomineringsansvariga i det därpå följande avsnittet bedömer effekterna av dessa strukturer. 4.1.2Valberedningarnas sammansättning – effekter på representationen Rutinerna för hur man arbetar med nominering av kandidater till listor varierar mellan olika partier. Vissa gemensamma drag gäller dock för samtliga partier. Innan partiernas nomineringsprocesser inleds tillsätts, vanligen genom årsmöte eller särskilt möte i kommunorganisationen, en särskild beredning eller kommitté som ansvarar för nomineringsprocessen. I de partier som traditionellt räknas till vänsterblocket kallas denna grupp för valberedning, medan den i de borgerliga partierna getts benämningen nomine- ringskommitté. Vi väljer dock i fortsättningen att använda begreppet valberedning, vilket också är den vanligaste termen i tidigare forskning.