sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Då behövs högt utbildade och engagerade vuxna som ger verkliga möten, verklig dialog. De kan också se till att verksam- heten ger insikter, reflektion, utveckling och samarbete, inte tävling och utslagning. Att nå alla barn rent konkret är svårt i praktisk mening – att nå alla barn så att de blir berörda och intresserade är än svårare. Det kräver ett respektfullt lyssnande och att det vi presenterar är angeläget och meningsfullt för de unga. Vi måste lyckas ge upplevelsen så att den inte blir en läxa med ett facit som avkräver en rätt tolkning. Barnets upplevelse ska respekteras som privat, unik och icke förhandlings- bar. I magisteruppsatsen jag hittade från i 2004:73 har forskaren studerat hur förskolebarns bilderbokssökning samspelar med de vuxna på . Forska- ren visar på att barnen väljer böcker som de känner igen, antingen från vad de tidigare hört och sett på förskolan eller från sin medie- värld. Barnen pratar med varandra, jämför och kollar av andras val innan de bestämmer sig för vad de vill låna. Forskaren konstaterar också att barnens val inte alltid respekteras av eftersom hon vill ha böcker som fyller en funktion för henne – de ska gå att läsa högt. Att barnen läser böckerna på annat sätt har inget ut- rymme i den förskolans arbetsmodell. fördelar stöd till (enspråkiga) böcker på invandrar- och minoritetsspråk. Stödet kan också gå till översättning av barn- böcker. fick följande barnböcker stöd: Känner du ? och , bygger och första dag på dagis. Vad vet vi om barns kulturintressen? bra att dessa böcker översätts men det är önskvärt att utbudet blir större och att även nyare barnböcker översätts. 13.5Barns kulturvanor och önskemål om kulturaktiviteter De nationella styrdokument som formulerar barns kulturella rättig- heter skriver in kulturen i ett utvecklingssammanhang. De natio- nella kulturpolitiska målen, samt skolans och förskolans läroplaner alla tre säger att barn behöver språkliga och kulturella redskap för att utvecklas, för att kunna utnyttja sin ytt- randefrihet och bli medborgare med möjlighet att påverka sina egna liv. Styrdokumenten lägger stor vikt vid barns eget skapande, men betonar också att barn har samma rätt som vuxna att delta i det konstnärliga och kulturella livet. Barn har, precis som vuxna, rätt att höra många sorters musik, läsa böcker som skildrar helt olika erfarenheter och så vidare. Men frågan är hur barns egna åsikter om konst och kultur samlas in och tas till vara. Vad tycker barn och unga egentligen om den kultur som erbjuds? Och har de några verkliga möjligheter att på- verka? gjorde en enkätundersök- ning i sina kontaktklasser och frågade om inflytande. 1 185 elever i och på gymnasiet besvarade enkäten. Frågorna var inte inriktade på kultur specifikt, men svaren är tankeväckande: På frågan om de som bestämmer i kommunen ska fråga barn och unga innan de fattar beslut om frågor som angår barn och ungdomar svarar av eleverna ja, absolut och kanske. anser dessutom att det är viktigt eller mycket viktigt att de vuxna som bestämmer i kommunen träffar grupper av ungdomar och diskuterar viktiga frågor. På frågan om beslutsfattarna i kommunen har frågat dem om vad de tycker svarar nej och vet ej, för barnets rättigheter (barnrättskommittén) har redan efter första rapport till kommittén lyft fram vissa om- råden som är särskilt centrala för barns och ungas inflytande. Det gäller samhällsplanering, beslut på lokal nivå och beslut och planering i skolan. I de fall där de kommunala beslutsfattarna faktiskt inhämtat ung- domars synpunkter ska åsikterna tillmätas betydelse enligt artikel 12 i . Detta understryker ytterligare vikten av att ut- Vad vet vi om barns kulturintressen? veckla metoder för att låta barn och unga komma till tals i frågor som berör dem. Det kan också vara viktigt att återkoppla till ungdomarna hur deras uppfattning har påverkat besluten.2 Trots den dystra bild som målas upp ovan finns det förstås exempel på hur man kan arbeta för att stärka barns inflytande – både på enskilda kulturinstitutioner och i kommuner och regioner. I det här avsnittet tar vi upp några exempel på verksamheter där man tar hänsyn till vad barn och unga tycker. Här presenteras också en stor enkätundersökning, besvarad av barn från årskurs 4 i till årskurs 3 på gymnasiet, som Aktionsgruppen har gjort tillsammans med . ger vi ett referat av de synpunkter vi fått in från ett antal ungdomsorganisationer. 13.5.1Barns och ungdomars kulturvanor i skolan och Aktionsgruppen för barnkultur konstaterade i kartläggningen Det ser lite olika ut att den återkommande statistiken över barns och ungdomars kulturvanor är bristfällig3. Framför allt saknas uppgifter om barns och ungdomars eget skapande och vad de själva skulle vilja göra. Uppgifterna om hur mycket kultur som eleverna tar del av via skolan är allt annat än heltäckande. För att få in ett nytt underlag kontaktade Aktionsgruppen ombudsmannen som har väl utvecklade metoder för att samla in synpunkter från barn och unga. Samarbetet resulterade i en enkät- undersökning som gick ut till kontaktklasser . Enkäten besvarades av ca 1 100 barn i årskurs 4 i till och med årskurs 3 i gymnasiet. av de svarande är pojkar och är flickor. brukar svaren var jämnt fördelade mellan pojkar och flickor, vilket indikerar att just den här enkäten varit av större intresse för flickor än för pojkar. Eleverna i årskurserna fyra till sex utgör av det totala antalet res- pondenter, eleverna i årskurserna sju till nio . Gymnasieeleverna, slutligen, utgör av det totala antalet svarande. 2Ur remissvar på (SOU 2005:77) Får jag lov? Om planering och byggande. 3 Det ser lite olika ut, s. 133. Vad vet vi om barns kulturintressen? av alla respondenterna har föräldrar födda i . av dem har föräldrar som båda är födda i ett annat land. har vidare angett att en förälder är född i och den andra föräldern utomlands. Ett fåtal respondenter har angett att de inte vet var deras föräldrar är födda. av respon- denterna har slutligen angett att de har något funktionshinder, att de inte har något sådant. av respondenterna bor i storstadsregioner, i mellanstora städer och resterande i mindre kommuner och i glesbygden. Enkäten innehåller frågor om vilka kulturaktiviteter eleverna har gjort i skolan och , vilka aktiviteter de skulle vilja pröva och om något hindrar dem från att delta. har stått för faktainsamling och bearbet- ning av materialet som också presenteras i en separat rapport från BO. Nedan följer en sammanfattning av svaren på ett urval av enkätfrågorna. Vi har koncentrerat oss på de svar som rör kulturkonsumtion och eget skapande. En utförligare sam- manställning av enkätsvaren finns i bilaga 2. En av frågorna i enkäten handlar om vilka aktiviteter eleverna har gjort på skoltid . Svaren ger ingen upp- lyftande bild av kulturens och det egna skapandets genomslag i skolan. När man läser svaren bör man komma ihåg att av de svarande går på gymnasiet. De elever som svarar att de har spelat, sjungit, målat och arbetat i textil och trä har för- modligen gjort det inom den schemalagda undervisningen i bild, slöjd och musik. Om den tolkningen stämmer förekommer alltså ingen större användning av skapande arbete i andra skolämnen. av de svarande uppger att de har läst böcker – men delar man upp svaren efter kön så svarar av pojkarna och av flickorna att de har läst böcker. Att så många som av pojkarna uppger att de inte har läst böcker på skoltid är anmärkningsvärt. Att skriva egna texter är mindre vanligt än att läsa böcker. av pojkarna och av flickorna svarar att de har skrivit egna texter. Andra skapande aktiviteter förekommer i en fallande skala: SOU 2006:45 Vad vet vi om barns kulturintressen? har målat, tecknat, arbetat i trä, lera eller textil har spelat instrument eller sjungit har använt dataprogram som powerpoint eller photoshop har filmat eller fotograferat har spelat teater eller övat på cirkuskonster. Enkätsvaren visar att betydligt fler elever i storstadskommuner och närförorter till storstäder har dansat, spelat teater, spelat instru- ment eller sjungit i skolan jämfört med elever från mindre kommu- ner. Men eleverna i mindre kommuner har haft större möjligheter att fotografera och filma. Eleverna fick också en fråga om vilka aktiviteter de skulle vilja göra på skoltid. Svaren visar att filma och fotografera står högst på elevernas önskelista. av pojkarna och av flickorna vill göra det – att jämföra med siffran ovan som visar att verkligen har filmat eller fotograferat. Få elever anser att de har inflytande över vilka aktiviteter de ska få göra på skoltid. Nästan hälften svarar att de kan vara med och bestämma om de ska läsa böcker på skoltid, men när det gäller övriga aktiviteter tycks graden av medbestämmande följa hur vanlig aktiviteten är, det vill säga att ju ovanligare aktiviteten är desto färre svarar att de kan vara med och bestämma att de ska få göra den. Att uppleva konst och kultur på skoltid hör inte till vanlig- heterna enligt eleverna. På frågan om vilka upplevelser de har varit med om på skoltid svarar eleverna så här: lyssnat på levande musik Skillnaderna mellan storstadsregioner och glesbygd är relativt små, sånär som på två undantag: Betydligt fler elever i storstadskom- muner än i glesbygd har besökt , jämfört Vad vet vi om barns kulturintressen? Storstadseleverna har också haft större möjligheter att lyssna på levande musik. Vad tycker eleverna om besöken? Att se film är den vanligaste aktiviteten i skolans regi. av eleverna är nöjda med det. I övrigt är eleverna inte särskilt nöjda med sina besök bortsett från de som varit på cirkus, där samtliga uppger att de är nöjda. Andelen nöjda elever: Lyssnat på levande musik De låga siffrorna kan ha att göra med att eleverna faktiskt inte har gjort något besök alls. Vi har inget material som visar hur eleverna har tolkat frågan, som ställdes så här: Vilka upplevelser har du varit nöjd med på skoltid ? Andelen nöjda elever är dock lägre än andelen som svarat att de varit på olika aktiviteter – så även bland dem som fått göra ett besök finns missnöjda elever. Det skulle vara mycket intressant att följa upp svaren med intervjuer för att få veta mer om vad eleverna var missnöjda med och hur de själva skulle vilja att ett besök på till exempel ett bibliotek eller en teater skulle se ut. Är det själva visningen eller föreställningen de är missnöjda med, eller är det annat runtomkring som har gjort upplevelsen mindre lyckad? Och hur stor betydelse har det att eleverna har fått göra en aktivitet ? Film är den kulturupplevelse som de flesta har fått prova på – och det är den aktivitet de är mest nöjda med. Missnöjet är i alla fall inte ett tecken på att eleverna inte vill att kulturupplevelser ska vara en del av skolans vardag. Betydligt fler vill ta del av olika kulturupplevelser än de som får möjlighet att göra det. Vad vet vi om barns kulturintressen? Störst är intresset för att se film på skoltid, vill göra det. För de flesta övriga aktiviteter är intresset större bland flickor än bland pojkar. Andel elever som vill kunna göra en aktivitet på skoltid: Lyssna på levande musik Eleverna har också fått svara på frågan om vilka hinder som finns för att de ska kunna göra de kulturaktiviteter de vill på skoltid. Drygt hälften av eleverna anser att kostnader är ett hinder vilket tyder på att eleverna har en bild av att skolan har begränsade resurser. Drygt en tredjedel svarar att läraren inte vill, svarar att de inte har tid och att det är svårt att ta sig till aktiviteten. anger bristande fysisk tillgänglighet som ett hinder och hindras av att deras föräldrar inte tillåter att de deltar. Film och musik är de konstarter som intresserar de flesta. Det finns några tydliga skillnader mellan pojkars och flickors fritids- aktiviteter. Fler flickor än pojkar ägnar sig åt aktiviteter inom kulturområden som litteratur, dans och konst. Resultaten visar också att elever med utlandsfödda föräldrar dansar i högre utsträck- ning än elever med svenskfödda föräldrar. Skillnaderna mellan könen är mindre tydliga vad gäller musik och teater. Enkätsvaren antyder att barn och ungdomar utan funktions- hinder har fler fritidsaktiviteter än barn och ungdomar med funk- tionshinder. Färre funktionshindrade svarar att de brukar träffa kompisar, an- vända datorer, spel och internet, sporta och träna med mera. Vad vet vi om barns kulturintressen? tionshindret fungerar antagligen begränsande för en del barn och ungdomar i de här sammanhangen. Tv, datorer, internet, video och dvd finns tillgängligt varhelst man bor. Aktiviteter som att träffa kompisar, läsa läxor, sporta och shoppa ägnar sig också barn och ungdomar åt i ungefär samma utsträckning oavsett hemkommun. Några aktiviteter som att spela instrument, sjunga, dansa och läsa böcker är betydligt vanligare i storstadsregionerna än i övriga landet. Att spela teater, filma och fotografera är emellertid lika vanligt (eller rättare sagt ovanligt) bland barn och ungdomar oavsett var de bor. Frågan om vilka kulturaktiviteter som barn och unga ägnar sig åt på sin fritid hade 27 svarsalternativ, där också annat än kultur- aktiviteter ingick. Hela listan med svaren finns i bilaga 2. Här har vi valt att enbart lista kulturaktiviteterna för att ge en bild av hur vanliga olika aktiviteter är. Brukar du själv göra något av följande på din fritid? Se på tv, dvd, video Använda dator, spel, internet Spela musikinstrument, sjunga, spela i band, sjunga i kör Gå på konsert/festival Sy, sticka, pyssla, snickra Svaren visar att flickor generellt är mer aktiva än pojkar – skill- naderna är så stora att man kan fundera över om det också är så att flickor ägnar sig åt flera olika aktiviteter medan pojkar lägger mer tid på ett fåtal aktiviteter. Tabellen ger dock inga svar på hur mycket tid som ägnas åt olika aktiviteter – en fråga som det skulle vara värdefullt att få veta mer om. Vad vet vi om barns kulturintressen? Den största skillnaden mellan pojkar och flickor finns i aktivi- teter som läsning, att skriva egna texter, dansa, pyssla/sticka/sy/ snickra samt måla och teckna. Om svaren delas upp efter var barnen bor framträder vissa skill- nader. Att spela instrument, sjunga, dansa och läsa böcker är be- tydligt vanligare i storstadsregionerna. Datorer, spel och internet, tv, video och dvd intresserar majo- riteten av barnen och ungdomarna. Här råder alltså en ganska god överrensstämmelse mellan vad man vill göra och vad man också gör. Undersökningen visar att det finns ett intresse också för mer skapande aktiviteter. Även om relativt få elever brukar dansa, spela teater, filma och fotografera visar svaren här att det faktiskt finns ett intresse för sådana aktiviteter. Nästan hälften av flickorna skulle vilja dansa medan ungefär en tredjedel av dem också gör det. Nästan hälften av flickorna skulle vilja filma och fotografera medan endast en fjärdedel av dem också gör det. Som jämförelse kan näm- nas att av pojkarna anger att de ägnar sig åt sport och idrott. av dem nämner att de vill ägna sig åt sport och idrott. Efterfrågan på aktiviteter inom kulturområdet förefaller vara större än utbudet, sport och idrott har i vilket fall en mer självklar plats i ungas fritid. Det vanligaste svaret på frågan om vilka hinder som finns för att barnen ska kunna göra vad de vill på sin fritid är att de inte har tid. av flickorna och av pojkarna anger tidsbrist som skäl. Näst vanligast är att aktiviteten är för dyr. av flickorna och av pojkarna anger för höga kostnader som skäl. Ungefär en fjärdedel svarar att aktiviteten ligger för långt bort, får inte för sina föräldrar och har svårt att ta sig in i lokalen. Ett annat hinder är bristen på information om vilka möjligheter som finns. svarar nej på frågan om de har fått infor- mation om vilka aktiviteter som finns i kommunen där de bor och vet inte om de har fått sådan information. De flesta har inte lämnat förslag till sin kommun om aktiviteter som de skulle vilja ha tillgång till – har lämnat in sådana förslag. På frågan om förslaget genomfördes svarar ja och svarar att de delvis har fått igenom sitt förslag. Vad vet vi om barns kulturintressen? Vad gör barnen med sina familjer? Vi har redan sett att kulturaktiviteter är relativt ovanliga i skolan, men kulturkonsumtionen i familjerna är ännu lägre. I enkäten tillfrågas barnen vilka kulturaktiviteter de har gjort tillsammans med sin familj en eller . Majoriteten, , har sett på film tillsammans med sin familj och 40 pro- cent har spelat tv- eller datorspel. I övrigt är kulturaktiviteter ovanliga i familjerna: har lyssnat på levande musik tillsammans har spelat instrument eller sjungit har varit på museum har gått på teater har sett på dans har spelat teater. De här svaren skulle också behöva en uppföljning, gärna i form av intervjuer både med barnen och med deras föräldrar. I hur stor utsträckning beror de låga siffrorna på brister i utbud och till- gänglighet, vilken betydelse har föräldrarnas egna kulturvanor, hur ser bemötandet av barnfamiljer ut på de kulturinstitutioner man har tillgång till? För att göra en djupare analys av orsakerna till att så få väljer att göra kulturaktiviteter familjevis behövs ett betydligt större faktaunderlag. 13.6Små barns konstnärliga upplevelser Att intervjua de allra yngsta om hur de upplever konst och kultur och vad de själva har lust att göra på kulturområdet är en uppgift som kräver en mycket kunnig vuxen intervjuare. Barn i förskolan och på lågstadiet är inte med i enkätundersökningen som vi gjorde tillsammans med , och Aktionsgruppen ansåg inte att vi hade tillräckliga kunskaper eller resurser för att samla in ett sådant material från små barn. Men barn i skolåldern har lika stora rättigheter att komma till tals och att få tillgång till kultur och eget skapande, så vi valde att istället kontakta tre personer med djupa kunskaper på området och med olika perspektiv på barn- Vad vet vi om barns kulturintressen? De har skrivit varsin text som finns med i sin helhet i bi- lagorna 3 5. är professor i teatervetenskap och föreståndare för . Hon skriver ur forskarens perspektiv. som arbetar med visningar och verkstad för små barn på skriver ur perspektiv. forskar om barn på . Hon är konstnärlig ledare för på , filmregissör och professor i regi på . Hennes utgångspunkt är konstnärens. skriver om teater för spädbarn med utgångs- punkt i modern spädbarnsforskning bland annat modern. Hon tar upp begreppet förståelse och vad det kan innebära för ett litet barns teaterupplevelse. I projektet på Unga har fördjupat sitt arbete med teater för de allra yngsta i samarbete med barnläkare och barnanalytiker: min uppfattning är att när vi till fullo inser vad spädbarnet är redan vid och före födseln kommer vi att radikalt få tänka om vad gäller resurser kulturpolitiskt och socialt. Kvarstår gör – det späda barnets totala beroende av förstående vårdare – barnet är inte vårt objekt. Babyn är en människa att respektera och försöka förstå. skriver om att konstupplevelsen saknar ålders- gränser – också mycket små barn får en upplevelse och skapar mening när de möter konst. Hon hänvisar också till forskning som visar att just i småbarnsåren är människan som mest kreativ och öppen för olika konstnärliga uttryck: Vuxenvärlden är ofta skep- tisk inför det lilla barnets rätt till konstnärliga upplevelser. Jag tror att det hänger samman med vår vuxna fixering vid förståelse och begriplighet. utgår från sina erfarenheter som pedagog på . Barn tänker mer i bilder än i ord menar hon. Vi behöver inte lära barn att måla för lusten att måla finns redan som en inneboende kraft i barnet. Att få uttrycka sig och erbjudas en miljö för reflektion kring det man upplever är förutsättningen för att kunna planera sin framtid. 14Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Det finns ingen standardlösning för hur man ska arbeta med barns och ungdoms medverkan i kulturverksamheter. Hur det ska gå till måste anpassas efter verksamhetens innehåll, barnens ålder och så vidare. I detta kapitel tar vi upp exempel från kommunala och regionala kulturinstitutioner där man hittat former för ett mer djupgående samarbete med unga. Vi lyfter också fram två av de kommuner som har reserverat en pott pengar för att låta ungdomar själva genomföra ett projekt. och är exempel på kommuner som avsätter öronmärkta pengar för ungdomars egna aktiviteter. har byggt ihop sitt nya konserthus med gymnasiet, och har därmed byggt in ungdomarna i kulturinstitutionen. På stadsbiblio- tek fungerar ungdomar som en länk mellan nyinflyttade Malmöbor som behöver tolkhjälp och – och bidrar ung- domarna med idéer och erfarenheter som saknade. När bjuder in barn och unga att spela i sin sportlovsorkester är det inte bara barnen som får veta mer om hur det är att vara yrkesmusiker – musikerna i orkestern påverkas också av mötet med barnen. I har man också hittat ett arbetssätt för hur barn kan komma in i planprocessen – där man också tar vara på förskolebarnens tankar och önskemål om när- miljön. När Aktionsgruppen har samlat fakta om de här exemplen har vi också samlat in synpunkter från barn och unga som deltar i verk- samheten. Deras kommentarer finns med i anslutning till beskriv- ningarna, i ett par fall har de själva lämnat in texter. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet 14.1Stöd till ungdomsaktiviteter utanför föreningslivet En majoritet av landets kommuner stöder enbart ungdomsakti- viteter som är föreningsbaserade eller sker på fritidsgård och saknar därmed möjlighet att stimulera och stötta barns och ungas akti- viteter och initiativ som ligger utanför det traditionella förenings- livet1. Det finns dock kommuner som avsätter pengar för ett snabbt och obyråkratiskt kontantstöd till unga som vill förverkliga sina idéer, bland dem med Påse pengar-projektet (Påpp), med Ungdomsakuten och med stipendiet snabb slant. Namnen skiljer men grundförutsättningarna är lika i de kommuner som har dessa pengar det ska vara enkelt att söka, nära mellan idé och genomförande, arrangemangen ska vara utåtriktade och bygga på de ungas egna idéer. 14.1.1Pengapåsen central i Piteås fritidsverksamhet sjönk intresset för kommunens fritidsgårdar och ungdomsarrangemang i och med anledning av det gjorde en stor ungdomsutredning med både ett lokalt perspektiv och ett omvärldsperspektiv. Utredningen visade att kommunens ungdomsverksamhet ofta uppfattades som åtgärder mot ett negativt beteende hos de unga och inte stimulerade till ungdomars växande och ansvarstagande. Det fanns också behov av en större mångfald av aktiviteter. Utredningen ledde till att verksamheten omstrukturerades utifrån ett nytt förhållningssätt och med nyckelbegrepp som eget ansvar, växande, möte mellan människor och delaktighet. Man hämtade också inspiration från Porsgrunn i där man har ett system för barns och ungas inflytande och ett genomfört barnperspektiv i kommunens arbete. En central del av det nya blev Påse pengar-projektet en pott pengar som unga, 13 , kan söka bidrag från till egna aktiviteter. Ansvariga för Påpp är UNG, en avdelning inom . För att nå ungdomarna i och för att få ut information om Påpp samarbetar UNG med grundskolorna. Man träffar alla elever i årskurs 7 och genomför också elevrådsutbildning med 1 Källa: Enkätundersökning från 2003, se Aktionsgruppens kart- läggning avsnitt 2.4.6. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet elevråden på Piteås grundskolor. Ambitionen med utbildningen är att påverka ungdomars attityder och värderingar och få ungdomar mer engagerade i demokrati och elevinflytande. I det samman- hanget passar Påpp-modellen väl in med sin grundtanke om att ge ungdomar möjlighet att göra det de själva vill som man försäkrar sig om att de unga får det stöd de behöver. I Påpp- modellen är pengarna och coachningen lika viktiga.