sou · GUB3109 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en bred översyn av bestämmelserna inom parkeringsområdet och utarbeta förslag till den reglering som bedöms nödvändig. förordnades numera f.d. riksdags- ledamoten att vara särskild utredare. Som experter har medverkat numera kanslirådet , trafikingenjören , polisinspektören , projektledaren , trafikingenjören och parkeringschefen . Som expert har medverkat rättssakkunniga . Som adjungerade experter har medverkat bolagsjuristen , förbundsjuristen samt förbunds- juristen . kammarrättsrådet har varit sekreterare i utredningen till och med . Hovrättsassessorn har varit sekreterare i utredningen . Utredningen har antagit namnet (N 2004:21). Härmed överlämnar utredningen sitt betänkande Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering (SOU 2006:109). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Begreppen stannande och parkering....................................... Det offentligrättsliga systemet................................................ 2.2.1 Bestämmelser som reglerar förhållandet mellan enskilda och det allmänna ............................................ Lagen om felparkeringsavgift....................................... Förordningen om felparkeringsavgift ......................... 2.2.6 Lagen om parkeringsövervakning............. Det civilrättsliga systemet ....................................................... 2.3.1 Bestämmelser som reglerar förhållandet mellan 2.3.2 Lagen om kontrollavgift vid olovlig parkering ........... Huvudsakliga skillnader mellan systemen.............................. Flyttning av fordon i vissa fall................................................. Några tidigare utredningar av intresse 3.2Departementspromemorian Vissa frågor om kontroll av 3.6Vägverkets rapport med förslag till nya Några grundläggande rättsliga frågeställningar............... Förutsättningarna för att få ta ut parkeringsavgift................. 4.2.1 Bakgrunden till kommunala avgiftslagen .................... 4.2.2 Begreppen allmän plats och offentlig plats.................. 4.2.3 Platsen skall stå under kommunens förvaltning ......... 4.2.4 Parkeringsavgifterna och lokala trafikföreskrifter.... 4.2.5 Särbehandling av vissa grupper eller fordon.............. Gränsdragningen mellan skatt och avgift ............................. 4.3.3 Miljöstyrande vägavgifter i tätort............................... Övervägandena angående trängselskatt ..................... 4.3.5 Något om trängselskattens behandling i 4.4Gränsdragningen mellan det offentligrättsliga och det 4.5 Utredningens överväganden .................................................. En moderniserad parkeringslagstiftning ...................... Utgångspunkter för en modern parkeringslagstiftning....... 5.1.1 Grundläggande krav på rättssäkerhet ........................ Samhällsfunktionerna bör renodlas ........................... 5.1.3 Åtgärder mot oseriös verksamhet ............................. En samlad lagstiftning ................................................ Argument för ett enhetligt sanktionssystem ....................... Ett enhetligt sanktionssystems rättsliga karaktär ................ 5.3.1 Ett offentligrättsligt eller ett civilrättsligt 5.3.2 Ett civilrättsligt sanktionssystem med offentligrättslig grund?............................................... Den fortsatta framställningen ............................................... Allmänt om polisens arbetsuppgifter ................................... Behovet av renodling av polisens arbetsuppgifter................ 6.2.2 promemoria med anledning Polisens befogenhet att utfärda parkeringsanmärkningar... Den rättsliga regleringen............................................ 6.3.3 Hur stor del av parkeringsanmärkningarna utfärdas av polisen?..................................................... 6.3.4 Vilka förseelser omfattas av parkeringsanmärkningar utfärdade av polisen?......... Polisens övriga uppgifter ....................................................... Den rättsliga regleringen............................................ 6.4.2 Bör polisiära resurser tas i anspråk för hantering av felparkeringsavgifter?............................................. 6.4.3 som motpart i Den praktiska hanteringen ......................................... 6.4.5 Polisens övriga uppgifter inom Synpunkter från några aktörer inom polisväsendet ............. 6.6.1 Polisens hantering av rättelser och bestridanden 6.6.2 Polisens befogenhet att utfärda administration av felparkeringsavgifter ............. Den rättsliga regleringen ............................................ 7.1.2 Närmare om administration av 7.1.3 Överföring till kommunerna av ansvar och uppgifter angående 7.1.5 Utredningens samrådsmöte med ............. övriga uppgifter inom parkeringsområdet ........ Ett enhetligt sanktionssystem .................................... 8.1En gemensam sanktion vid felparkering på gatumark 8.2Markägares rätt att besluta om förbud och andra Vissa gränsdragningsproblem mellan LFP och Markägares möjlighet att meddela förbud mot stannande och parkering ............................................ Möjligheterna att ta ut felparkeringsavgift................ Avgränsningen mot straffbara överträdelser............. Ansvaret för att avgiften betalas ........................................... Ett subsidiärt ägaransvar för felparkeringsavgifter... Ett strikt ägaransvar för felparkeringsavgifter .......... Utfärdande av felparkeringsavgift......................................... Vem får utfärda parkeringsanmärkning? När får felparkeringsavgift inte tas ut?................................. Vad händer om felparkeringsavgiften inte betalas? Allmänna och enskilda mål.................................................... 8.10.1 Gällande ordning ........................................................ 8.10.2 Särskilt om betalningsskyldigheten för 8.10.3 Ärenden om felparkeringsavgifter bör handläggas som enskilda mål hos kronofogdemyndigheten....... Begäran om rättelse................................................................ 9.3Ett alternativt förfarande för prövning av Några tidigare överväganden...................................... En jämförelse med tvistlösning inom En möjlighet till alternativ tvistlösning av Bör en avgift tas ut för den alternativa Vilken karaktär bör avgörandena ha?......................... Beslutets innehåll m.m................................................ Det utomrättsliga organets karaktär.......................... En eller flera nämnder?............................................... 9.3.13 En nämnd inrättad av branschorganisationen eller 9.3.14 Kan uppgifterna hanteras av en befintlig 9.3.15 Utredningens förslag .................................................. Allmän domstol eller förvaltningsdomstol?.............. Rätten att föra talan om felparkeringsavgift bör 9.5Överprövning av beslut enligt lagen om flyttning av Parkeringsverksamheten på gatumark .................................. 10.1.1 Kommuner och Landstings statistik ........... 10.1.2 Avgiftsbelagd parkering.............................................. 10.1.5 Parkering för rörelsehindrade .................................... Parkeringsverksamheten på tomtmark................................. 10.2.3 Marknadens sammansättning..................................... 10.2.4 Kontrollavgifter och inkasso...................................... Den rättsliga regleringen av parkeringsbolagens 10.3.2 Lagen om bevakningsföretag ..................................... 10.3.4 Lagen om ersättning för inkassokostnader m.m. och förordningen om ersättning för 10.3.5 Datainspektionens allmänna råd................................ 10.4 Synpunkter på hur verksamheten bedrivs ............................ 10.4.1 Datainspektionens översyn av 10.4.2 Frågans behandling i .................................. 10.4.3 Övriga synpunkter på de privata 10.5 Frågan om införandet av ett auktorisationsförfarande........ 10.5.2 Skäl för och emot ett auktorisationsförfarande........ 10.5.3 En tänkbar utformning av 10.5.4 Utredningens bedömning .......................................... Frågan om krav på parkeringsvakters utbildning och 10.6.1 Nuvarande krav enligt LFP........................................ 10.6.2 Nuvarande krav enligt LKOP.................................... 10.6.3 Utredningens bedömning .......................................... 10.7 Parkeringsvakters befogenheter och arbetsmiljö................. Flyttning av fordon.................................................... föreskrifter och allmänna råd om flyttning av fordon ................................................................. Några tidigare lagstiftningsärenden m.m.............................. 11.2.1 Proposition 1967:107.................................................. 11.2.2 Propositionen 1981/82:65 med förslag till lag om flyttning av fordon i vissa fall..................................... 11.2.3 Departementspromemorian Felparkering på tomtmark (Ds K 1980:14).......................................... 11.2.4 Propositionen 1983/84:104 med förslag till lag om kontrollavgift vid olovlig parkering m.m. ........... 11.2.5 Propositionen 2002/03:105 – Ändringar i lagen om flyttning av fordon i vissa fall, m.m..................... 11.3.1 Effektivare bötesverkställighet av trafikbrott 11.3.2 Propositionen Fortsatt arbete för en säkrare Synpunkter från några aktörer............................................... Särskilt om s.k. notoriska parkeringssyndare ....................... 11.6.1 Utökade möjligheter till flyttning av fordon ............ Allmänt om möjlighet att överföra straffverkställighet till utlandet ............................................. 12.2.1 Närmare om internationell verkställighet av 12.2.2 Parkeringsanmärkningar utfärdade i kommun för norskregistrerade fordon...................... Verkställighet av privaträttsliga fordringar i annan stat....... 12.3.1 Internationella bestämmelser om verkställighet av 12.3.2 Indrivning av kontrollavgifter utomlands................. Allmänt om utmärkning........................................................ 13.1.1 Den rättsliga regleringen............................................ 13.1.2 förslag till ny vägmärkesförordning....... Stannande och parkering ....................................................... 13.2.3 Rättspraxis angående utmärkning.............................. Några tidigare överväganden................................................. Synpunkter som framförts till utredningen ......................... 13.5.1 Grundläggande krav på skyltning .............................. 13.5.2 Den närmare utformningen av olika vägmärken ...... Parkering vid korsning........................................................... 15.2.1 Statsfinansiella konsekvenser..................................... 15.2.2 Samhällsekonomiska konsekvenser........................... 15.2.3 Konsekvenser för näringslivet, särskilt små 15.2.4 Konsekvenser för brottsligheten och det 15.2.5 Övriga konsekvenser .................................................. Förslaget till felparkeringslag ................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar ............................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:558) om Förslaget till förordning om felparkeringsavgift.................. 16.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2004:1034) med instruktion för Allmänna 16.6 Övriga författningsförslag ..................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Uppdraget och utredningens arbete Utredningen har haft i uppdrag att göra en bred översyn av bestämmelserna inom parkeringsområdet. Huvudsyftet med över- synen har varit att förenkla, modernisera och effektivisera regelsystemet på sådant sätt att det uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet och vinner förståelse hos vägtrafikanterna. I uppdraget har särskilt ingått att beakta dels de tankar som Åklagarutredningen-90 fört fram om att inrätta ett gemensamt regelsystem på parkeringsområdet som innefattar både den offentligrättsliga och den civilrättsliga parkeringen, dels justitie- utskottets uttalande om att sysslor av administrativ karaktär inte bör utföras inom polisorganisationen. Utredningen har under arbetets gång lagt ner mycket arbete på att ta till sig synpunkter från andra. Bl.a. har utredningen samrått med ett fyrtiotal aktörer inom parkeringsområdet, från vilka utredningen inhämtat förslag och idéer till regelförändringar. Utredningen har valt att fokusera arbetet på att utarbeta ett förslag till ett reformerat sanktionssystem. En förutsättning för det har varit att först behandla vissa grundläggande principiella frågor. Därutöver har utredningen lyft fram vissa andra frågor som ansetts ha särskild betydelse. Det har i tidigare utredningar framförts tankar om att inrätta ett gemensamt regelsystem på parkeringsområdet som innefattar både den offentligrättsliga och den civilrättsliga parkeringen. Utredningen menar dock att vissa skillnader bör bestå. Framför allt kan nämnas att uttaget av parkeringsavgifter även fortsättningsvis bör vila på olika rättsliga grunder. Det kan också nämnas att utredningens bedömning är att den s.k. kommunala avgiftslagen () bör behållas. Det finns nämligen risk för att parkerings- avgifter som tas ut enligt en ny lag som ersätter skulle kunna komma att betraktas som skatter, vilket i sin tur skulle innebära att ett kommunalt uttag av avgiften skulle strida mot regeringsformen. På grund av detta är utredningen inte beredd att föreslå att ersätts av ny lagstiftning. Utredningen har därtill valt att inte föreslå ytterligare undantag i för t.ex. miljöbilar. Utredningen har funnit att parkerings- avgifter inte bör differentieras med anledning av ett fordons miljöegenskaper eller andra egenskaper som exempelvis dubbdäck. Ytterligare undantag i riskerar att urholka lagens huvudregel om att en kommun får ta ut parkeringsavgifter i den omfattning som behövs för att ordna trafiken. Om det införs alltför många undantag finns risken att de problem som beskrivits i föregående stycke aktualiseras. Utredningen har för övrigt svårt att se varför just ett fordons miljöegenskaper skall innebära att en fordonsägare särbehandlas. Däremot har utredningen funnit att de nuvarande sanktions- systemen bör läggas samman till ett enhetligt system, se nedan. Med begreppet sanktionssystem avser utredningen den icke straffrättsliga reglering som anger grunderna för beivrande av felparkering. Det nya sanktionssystemet bör som utgångspunkt utformas enligt de regler som gäller för det civilrättsliga området. En sådan förändring uppfyller de krav som angetts i föregående avsnitt. Det har i tidigare sammanhang framförts synpunkten att sysslor av administrativ karaktär inte bör utföras inom polisorganisationen. Utredningen, som delar denna uppfattning, har därvid funnit att polismyndigheterna inte längre skall handlägga ärenden om felparkeringsavgifter och att polisen inte längre skall utfärda parkeringsanmärkningar. Detta ligger även i linje med utredningens förslag till ett enhetligt sanktionssystem vilande på civilrättslig grund. Därtill är det enligt utredningens uppfattning naturligt att i större utsträckning involvera kommunerna i den efterföljande hanteringen av felparkeringsavgifter. Av motsvarande skäl föreslår utredningen även att inte längre skall svara för indrivningen av kommunala felparkeringsavgifter. Utredningen föreslår istället att dessa uppgifter skall utföras av kommunerna. De uppgifter som framför allt blir aktuella för kommunerna att hantera i enlighet med utredningens förslag är således parkerings- övervakning, indrivning av obetalda felparkeringsavgifter och bemötande av klagomål på utfärdade felparkeringsavgifter. Hur detta närmare skall hanteras organisatoriskt är en fråga som varje enskild kommun får ta ställning till. Dessa nya uppgifter kommer dessutom vara ett frivilligt åtagande för kommunerna. Utredningen föreslår vidare att skall pröva parkeringsärenden. Utredningen har valt att använda namnet av parkeringsärenden. Utredningen föreslår att det skall bli lättare att flytta felparkerade fordon. Utredningen föreslår även att det införs en möjlighet till s.k. klampning av fordon som tillhör notoriska parkeringssyndare. Utredningen föreslår att en ny lag, lagen om felparkering m.m., införs och att lagen skall ersätta fyra nuvarande lagar: lagen (1976:206) om felparkeringsavgift, lagen (1984:318) om kontroll- avgift vid olovlig parkering, lagen (1987:24) om parkeringsövervakning m.m. samt lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall. Den nya lagen utgör ett enhetligt sanktionsförfarande för alla felparkeringar. Den gäller således för såväl felparkering på gatumark (vilket framför allt regleras av lagen om felparkeringsavgift) som felparkering på tomtmark (vilket framför allt regleras av lagen om kontrollavgift vid olovlig parkering). Den huvudsakliga sanktionen för felparkering, i vardagligt tal ofta kallat parkeringsböter, benämns felparkerings- avgift. Därutöver finns även regler om flyttning och klampning av fordon, se nedan. Sanktionssystemet är i huvudsak utformat med det civilrättliga förfarande som gäller för parkering på tomtmark som förebild. Av utredningens förslag följer utökade befogenheter för markägare. Markägare får meddela förbud eller andra villkor för parkering i den mån sådant förbud eller villkor inte omfattas av kommunens eller andras föreskrifter. Markägare får dessutom i vissa fall möjlighet att ta ut felparkeringsavgifter i fråga om överträdelser av bl.a. lokala trafikföreskrifter. ning för detta är att kommunen inte tar ut felparkeringsavgift för samma överträdelse. Utredningen föreslår även gemensamma regler för parkerings- vakter. Framför allt kan nämnas att det av utredningens förslag följer att varje parkeringsvakt skall ha genomgått lämplig utbildning för uppgiften och att ges ansvaret att närmare reglera utbildningskravet. De enhetliga reglerna omfattar även möjligheterna till överprövning. Felparkeringsavgifter får i fortsättningen drivas in i enlighet med det förfarande som gäller för vanliga civilrättsliga fordringar och för felparkeringsavgifter som utfärdas enligt lagen om kontrollavgift vid olovlig parkering. Det kommer därför i fortsättningen inte vara möjligt att begära rättelse hos polisen. Det innebär alltså istället att kommuner eller markägare, som vill driva in en felparkeringsavgift som inte betalats i vederbörlig ordning, har att vända sig till kronofogdemyndigheten och/eller tingsrätten. Om felparkeringsavgiften är tvistig behöver den inte betalas redan under en pågående tvist. Istället gäller – på samma sätt som för andra civilrättsliga fordringar om fordringen är tvistig – att den enskilde tvingas betala felparkeringsavgiften först när det finns ett sådant beslut eller en sådan dom som vunnit laga kraft. Utredningen föreslår att även skall pröva parkeringsärenden. Utredningen har valt att använda namnet av parkerings- ärenden. Tvister om felparkeringsavgifter skall alltså kunna underkastas en utomrättslig prövning på motsvarande sätt som gäller för många andra typer av tvister. En förebild är den norska Parkerings- klagenemda. Med utomrättslig prövning avses i detta hänseende att det är en prövning som inte ersätter en sådan prövning som görs exempelvis i domstol. ställningstaganden är inte formellt bindande och den part som vill fortsätta tvisten i domstol är fri att göra det. skall vara sammansatt av företrädare för de olika intressen som finns representerade i parkeringsärenden, som exempelvis kommuner, parkeringsbolag och trafikantorganisa- tioner. Utredningen föreslår att finansieras genom en årlig avgift som åläggs alla fordonsägare. Enligt utredningens bedömning bör den årliga avgiften bli . Utredningen föreslår att ett parkerat fordon får flyttas , istället för nuvarande , om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. Bestämmelserna om flyttning skall i övrigt gälla som tidigare, vilket bland annat innebär att beslut om flyttning även fortsättningsvis skall fattas av myndigheter och att flyttningsbeslut inte skall kunna överklagas. Utredningen föreslår att det införs en möjlighet till s.k. klampning av fordon. Med klampning avses att använda mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul. Det skall endast vara tillåtet att klampa ett fordon som tillhör en person som har ett stort antal obetalda felparkeringsavgifter, dvs. en s.k. notorisk parkeringssyndare. Det kan därvid nämnas att det enligt statistik tillgänglig för utredningen framgår att fler än 4 000 personer har restförda felparkeringsskulder om eller mer. I princip skall motsvarande regler som gäller för flyttning av fordon även gälla för klampning, vilket bl.a. innebär att beslut om klampning skall fattas av myndigheter och att klampningsbeslut inte skall kunna överklagas. Utredningen föreslår dock den speciella regeln för klampning att en klampning inte skall behöva upphävas förrän kostnaden för klampningen samt klara och förfallna felparkeringsavgifter som fordonsägaren är skyldig den aktuella markägaren eller kommunen betalats. 1.1Förslag till lag om felparkering m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om felparkeringsavgift, flyttning av fordon m.m. 2 § I denna lag avses med fordon; varje anordning som är eller har varit försedd med hjul, band, medar eller liknande och som inrättats huvudsakligen för färd på marken på annat sätt än på skenor, registrerat fordon; fordon som är upptaget i vägtrafikregistret, motsvarande utländska register eller i det militära fordonsregistret, eller som brukas med stöd av saluvagnslicens, fordonets ägare; den som vid tiden för felparkeringen var antecknad som fordonets ägare i vägtrafikregistret, motsvarande utländska register eller i det militära fordonsregistret, eller den som senare har antecknats i ett sådant register som ägare av fordonet vid tiden för felparkeringen, eller i fråga om fordon som brukas med stöd av saluvagnslicens, den som innehade licensen, markägare; den som äger mark eller genom avtal eller motsvarande disponerar mark eller anläggning för trafik, föreskrifter om stannande och parkering; sådana föreskrifter om stannande och parkering som regeringen bestämmer, parkeringsvakt; den som övervakar efterlevnaden av föreskrifter om stannande eller parkering, eller förbud att parkera eller villkor för parkering som beslutats av markägare, fordonsvrak; fordon som med hänsyn till sitt skick, den tid under vilken det har stått på samma plats eller andra omständigheter måste anses övergivet och som uppenbarligen har ringa eller inget värde, klampning; användande av mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul. 2 kap. Markägares rätt att besluta om förbud och andra parkeringsvillkor 1 § Markägare får förbjuda parkering eller bestämma villkor för parkering på mark eller anläggning som markägaren äger eller disponerar i den mån sådant förbud eller villkor inte omfattas av föreskrifter om stannande eller parkering. 2 § Förbud eller villkor som meddelas av en markägare skall tydligt märkas ut genom skyltning på platsen. Skyltningen skall utföras med vägmärken. När får felparkeringsavgift tas ut? 1 § Felparkeringsavgift får tas ut i fråga om överträdelse av 1. föreskrifter om stannande eller parkering, eller 2. förbud eller av villkor som en markägare meddelat enligt 2 kap. 1 §. Felparkeringsavgift får endast tas ut vid överträdelser som sker med registrerade fordon. Vem får ta ut felparkeringsavgift? 2 § Felparkeringsavgift får tas ut av 1. kommunen i fråga om överträdelser av föreskrifter om stannande eller parkering om överträdelsen inte är belagd med straff och