sou · GUB3104 · 2007-01-01 00:00:00 — Den nya ruraliteten rymmer också förändringar som vi känner på avstånd men som ännu inte trängt in i vårt medvetande. Klimatför- ändring och höjda energipriser reser frågor om hur vi ska bo och organisera vårt arbetsliv i ett samhälle med minimalt transportar- bete. Detta är närmast en icke-fråga när ökat dagligt resande är ett regionalpolitiskt mål. Det utspridda boendet i ett glest befol- kat landskap är inte en trolig framtid på lång sikt och knappast en tillräcklig vision. En strategi för landsbygdsforskning väcker detta frågor om landskap och naturresursernas användning. De areella näringarna kan snabbt få nya och okända förutsättningar. Den bild som dominerar i media, i det all- männa medvetandet och i politik och planering är att den svenska landsbygden har haft sin stora betydelse och kan vänta en grad- vis tillbakagång därför att dess resurser inte efterfrågas. Det är ingen särskilt vågad gissning att detta är en parentes i historien och att de biologiska resursernas avgörande betydelse kommer att bli tydligare än någonsin i takt med global befolkningstillväxt och kli- matförändring. Glesheten, som i den kortsiktiga ekonomin i huvudsak är ett problem, kan snabbt nog komma att uppfattas som en livsnödvändig tillgång därför att den erbjuder relativt sett stora biologiska resurser. Hur detta påverkar människans faktiska aktiviteter i landskapet vet vi ganska lite om. Vår utgångspunkt är att forskningens nytta är en central fråga. För att forskningen ska kunna berättigas måste den komma med nya perspektiv och nya kunskaper och klara att kommunicera dessa med det omgivande samhället. Det fordrar att den kan bedrivas i miljöer som främjar långsiktig teoriutveckling och kunskapsbild- ning med krav på generaliserbarhet, vetenskaplig validitet och öppenhet. Forskarna måste kunna resa sina egna frågor. måste de kunna hantera de förväntningar som växer fram i det omgivande samhället. Forskningens legitimitet och nytta hänger samman med dess förmåga att samverka med praktiker och beslutsfattare. Samhällsforskningens uppgift är både att producera fakta om olika samhällsfenomen och att medverka till en gradvis djupare för- ståelse av hur samhället förändras. Genom att pröva och utmana förhärskande synsätt har forskningen en upplysande funktion som gör det möjligt att se på nya sätt. Även om samhällsforskning- ens resultat kan framstå som svåra att tillämpa kan de mycket väl leda till förändringar . Begrepp från samhällsve- tenskap och humaniora anammas i det offentliga samtalet, ofta med en glidning i innebörd. Ett exempel med relevans för landsbygds- forskningen är begreppet socialt kapital som är omstritt inom forskarvärlden, men som fått en spridning i den allmänna debatten som en självklarhet som betonar tillitens betydelse i relationerna En strategi för landsbygdsforskning Andra begrepp är nätverk, innovationer och kanske även lokal förvaltning. och högskolor kan också ge mer direkta bidrag till utvecklingsprocesser. De förväntas alltmer medverka i utveck- lings- och handlingsinriktade verksamheter i specifika och avgrän- sade sammanhang. Forskning ses som ett medel inte bara för att stärka den nationella konkurrenskraften utan även för regional och lokal utveckling och tillväxt. Det finns starka förhoppningar knutna till FoU-verksamhet, regionala högskolor och decentralise- rade utbildningar som medel regional utveckling för likaväl som för landsbygders utveckling. blir det alltmer tydligt att de utmaningar som samhället står inför är komplexa och delvis stammar ur en samhällsutveckling som präglats av stora teknolo- giska och vetenskapliga landvinningar. Efterkrigstidens tillit till vetenskapen som genom att producera auktoritativ och generell kunskap ska leda samhället framåt i en stabil och alltmer förutsäg- bar utveckling har till stor del krackelerat. Frågornas komplexitet och kraven på handlingsinriktning inne- bär att universiteten måste hantera problem som går bortom de traditionella ämnesindelningarna. För att utveckla en ämnesö- vergripande forskning som exempelvis sammanför frågor om naturresursförvaltning, den areella produktionens företagande och landsbygders samhällsutveckling krävs tvär- och mångvetenskaplig samverkan mellan forskare liksom med aktörer utanför akademin. finns risken att sådan forskning domineras av specifika intressen, snäva partssamarbeten och konsensusperspektiv. Risken är också att forskningens förmåga att utmana förhärskande synsätt går förlorad i handlingsinriktad forskning om den blir för lokal, för instrumentell och för inriktad på kortsiktig problemlösning. Det är också viktigt att forskningen knyts till grund- och fors- karutbildning. Universitetens och högskolornas utbildning sker genom grund- och forskarutbildningar, men också via fortbildning och via praktiknära och praktikernära utvecklingsprojekt. Vid en universitetsinstitution sker både grundutbildning, uppdragsutbild- ning, forskarutbildning, tillämpad forskning, grundforskning och samhällskontakt. En hel del av den utvecklings- och handlingsin- riktade forskningen handlar till stor del om lärande, kompetens och metodutveckling som ligger i skärningslinjen mellan utbildning och forskning. är grund- och forskarutbildningarna de sätt på vilka nya generationer studenter och forskare får sin grundläggande utbildning och tränas i ett vetenskapligt tänkande. En strategi för landsbygdsforskning alltjämt det främsta sättet som universitetens forskning förmedlas till det omgivande samhället. Den svenska högskolan håller för när- varande på att anpassa sina utbildningar till Bolognamodellen för högre utbildning. Detta innebär bland annat att anställningsbar- het blir ett kriterium som utbildningsprogram ska uppfylla. Större vikt kommer att läggas vid studenters kontakter med arbetslivet . Det öppnar för möjligheter för samverkan mel- lan universitet och högskolor och olika samhällsaktörer inom ramen för utbildningsprojekt och programplanering. 1.4.1Insatser som tar fasta på sambanden mellan forskning, utveckling och utbildning Regeringen har uttryckt att det finns behov av en nationell forsk- ningsstrategi för landsbygdsforskning. Det är en bedömning som har stöd i de översikter som gjorts av området . Svensk landsbygdsforskning är en relativt tunn genre med liten internationell publicering och begränsat deltagande i internationella forskningssamarbeten. Det har också hållits några State of the art – konferenser bl.a. i regi av som även de har visat att svensk landsbygd- forskning är begränsad i omfattning jämfört med i andra europeiska länder och att den har svag internationell ställning. Svensk lands- bygdsforskning finns inom olika ämnen vid universitet och forsk- ningsinstitut och utbytet emellan dem är ganska begränsat. Det finns ingen miljö eller institution som fungerar som en nod med ett långsiktigt ansvar för koordination och utbyte forskare emellan. Det finns inte heller något etablerat forum där forskningsresultat läggs fram, ingen tidskrift för detta osv. har forskare från många olika discipliner och institutioner varit aktiva i de konferen- ser som trots allt arrangerats. Det visar att landsbygdens förhållan- den och utveckling knyter an till samhällsvetenskapernas hela bredd. Vi menar att en mer systematisk kunskapsuppbyggnad kring landsbygdens sociala och ekonomiska förhållanden skulle kunna spela en viktig roll både inom samhällsvetenskaperna och när det gäller landsbygdens framtida utveckling i . Förvaltningen av naturresurserna i bred bemärkelse kommer att växa fram som en livsavgörande fråga. En strategi för landsbygdsforskning Vi ser behov av: En kritisk, teorigenererande forskning om sociala och ekono- miska förändringar på landsbygder. En utvecklings- and handlingsinriktad forskning som stödjer, granskar och medverkar till utvecklingsinsatser och innovatio- ner som kan bidra till en hållbar landsbygdsutveckling. En mång- och tvärvetenskaplig forskning med inriktning på naturresursförvaltning och landsbygders samhällsutveckling. En praktiskt och empirisk inriktad forskning som kan infor- mera politiker och andra aktörer om handlingsutrymmet och konsekvenserna av olika insatser. Att ett nätverk etableras som skapar sammanhang för utbyte och samverkan mellan forskare från olika discipliner och forsk- ningsinstitutioner. En satsning för att bygga upp en svensk landsbygdsforskning behöver: Hantera både den disciplinära forskningen och skapa relationer över disciplingränserna och skapa såväl inter-disciplinära och inter-institutionella forskargrupper. Garantera en hög metodisk mångsidighet i forskningen. Det gäller både mellan discipliner och olika ansatser i samma disci- plin. långsiktig och skapa kontinuitet – annars kan man inte bygga upp ett starkt forskningsfält som till stor del bör vara mång- och tvärvetenskapligt. till att svenska forskare kan ta en mer aktiv plats i interna- konferenser om landsbygdsforskning, forskningspro- jekt och tidskriftspublicering. Ha anknytning till universitet och högskolor så att forskning på så vis har koppling till både forskar- och grundutbildning. Den svenska forskningen behöver anknyta till de forskningspro- gram som utlyses inom EU och den forskning som byggts upp internationellt. Det finns livaktig internationell forskning som vi har all anledning att ta fasta på och man kan se EU:s utlysningar och forum som t.ex. som motorer som driver denna forskning. Genom att anknyta till dessa så öppnar sig möjligheter till finansiering och akademiska framsteg. En strategi för landsbygdsforskning Dagens situation är att landsbygdsforskningen liksom de flesta andra forskningsområden får hålla sig till de allmänna utlysningarna och att det där avgörs om det finns kvalificerade fors- kare/frågeställningar och relevans som bär hela vägen. Det har inte gett upphov till en vital landsbygdsforskning. En något större ambition är en eller flera riktade utlysningar. Det innebär att forsk- ningsfältet drar till sig ett större intresse men risken är stor att det blir en engångspuff som inte ger de långsiktiga effekter som vi efterlyser. Någon form av mer långsiktigt stöd tycks behövas. Det kan vara miljöstöd som innebär att redan fungerande miljöer får en större och säkrare bas för att inrätta tjänster eller driva projekt. Det kan också vara programstöd som innebär ett stöd till större forsk- ningsprogram som innehåller flera projekt och samverkan mellan olika miljöer. Den allra mest institutionaliserade formen av kom- petensuppbyggnad skulle vara ett miljöstöd i form av etablerande av någon form av centrumbildning/institut/institution med natio- nellt ansvar. I de nordiska grannländerna finns en sådan starkare institutionell formering. I har forskningsråd ett långsiktigt åta- gande mot Norsk Senter för Bygdeforskning, en fristående forsk- ningsstiftelse som bildades och som har ett organiserat sam- arbete kring utbildningar med tekniska och Naturveten- skapliga universitet, NTNU. Norsk Senter för Bygdeforskning har under olika organisationsformer funnits och spelat en roll som nav för landsbygdsforskningen. Stiftelsen har ett 40-tal anställda och arbetar över hela och med bred finansie- ring. Senter för Bygdeforskning har en tydlig uppgift att utveckla och ta vara på samhällsvetenskaplig teoretisk och metodisk forsk- ningskompetens. arbetar man med utvecklingsuppdrag åt offentlig sektor och landsbygdsorganisationer. I finns som är ett oberoende institut med anknytning till . Institutet har ca 100 anställda och arbetar med forskning, universitetsutbildningar och utvecklingsprojekt. Institutet har en tvärvetenskaplig karaktär med professurer i både samhällsvetenskap och naturvetenskap. I har arch vid spelat en liknande roll. I finns vid i . Alla dessa institut har medverkat i EU-finansierad landsbygdsforskning och deras forskningsresultat har inneburit att En strategi för landsbygdsforskning det vuxit fram konturerna av en specifik landsbygdsforskning som befattar sig med specifika förhållanden. Det som förenar dessa institut är att de har en bred ansats vid sidan om jordbruket. I övriga finns också en mängd institut och centrumbildningar vid universitet men de är i högre grad knutna till jordbruket. Storbrittanninen intar en slags mellanställ- ning med en väl utvecklad landsbygdsforskning över hela fältet. Men där präglas landsbygden av tillväxtens frågeställningar vilket ger forskningen stora likheter med urbanforskningen. Det handlar om övertryck på olika slags resurser, intressekonflikter, fysisk pla- nering, snabb social omvandling osv. Det tycks som om den nordiska situationen med en dominans av gles befolkning, begränsade förutsättningar för livsmedelsproduk- tion, hårdare klimat, minskande befolkning osv. ger upphov till ett kunskapssökande i den form som instituten har. De är forsknings- baserade men har en aktiv roll i landsbygdsområdenas eget kunskapssökande. De efterfrågas på bred front och på olika nivåer i sina respektive länder. Skulle ett landsbygdsforskningsinstitut också i kunna uppfylla de mål som vi har ställt upp? Det finns tveklöst ett behov av någon slags nav i svensk landsbygdsforskning. Ett sådant nav skulle, i likhet med de nordiska kollegorna, rymma både forskning, forskarutbildning, anknytning till grundutbildning och relationer med det omgivande samhället. Ändå tror vi att en institutsbildning är fel väg att gå, åtminstone . Den landsbygdsforskning som finns i bedrivs i huvudsak inom universitet och hög- skolor där den befruktas av de olika disciplinerna. Det finns en potential i detta, värd att bygga vidare på. Risken är att etableringen av ett institut eller att huvudansvaret för samordning läggs på en specifik institution marginaliserar frågorna i övriga miljöer. De kan komma att uppfattas som en angelägenhet för den specifika insti- tutionen. Frågan är istället hur den potential som finns kan knytas samman till ett starkt forskningsfält. Detta leder oss till förslaget att Formas tar ansvar för en strategisk satsning på forskningsprogram som ansluter till de teman vi pre- senterat och att Formas anslår medel för en långsiktig uppbyggnad En strategi för landsbygdsforskning av forskningsfältet, stöd till internationalisering samt projektstöd. Sex forskningsprogram utlyses som anknyter till de teman som presenterats ovan. Ett forskningsprogram ska bestå av flera projekt som spänner över flera discipliner något som fodrar att flera olika institutioner samverkar. Kunna omfatta såväl disciplinära som ämnesövergripande pro- jekt. Bör omfatta projekt av grundforskningskaraktär såväl som handlings- och utvecklingsinriktade projekt. Garantera en metodisk mångsidighet i forskningen. Ha en internationell, och gärna en nordisk, anknytning. Medverka till kompetensuppbyggnad också i programmets omgivning, genom t.ex. genom forskarutbildning och forskares medverkan i grundutbildning. Programmen ska kunna omfatta doktorander och forskarskolor för att kunna generera en framtida generation av forskare med nätverk och forskning inom området. Utlysningarna av program bör gå i två steg med skiss och därefter full ansökan för de som väljs ut. Ett forskningsprogram bör omfatta med option på ytterligare tre efter utvärdering och fortsättningsansökan. Två program utlyses första året, två det andra och två det tredje. På så vis kommer alla sex att vara i gång . Det blir där- med en satsning som står på flera ben och som pågår . Programmen ska aktivt medverka i det nätverk för landsbygds- forskning som föreslås i följande punkt. En strategi för landsbygdsforskning 1.5.2Infrastrukturella åtgärder för uppbyggnad av forskningsfältet För att bygga upp och konsolidera landsbygdsutveckling som forskningsfält i , ta vara på den forskning som redan finns och stödja relationerna till det omgivande samhället behövs sär- skilda åtgärder: Vi ser behov av ett nätverk för utbyte och samverkan mellan fors- kare och mellan de program vi föreslår ovan. Tanken är att ett nät- verk etableras som bygger på de forskningsprogram som etableras, men som även är öppet för andra forskare. Att medverka i nätver- ket är alltså något som bör höra till uppgifterna inom respektive program. Viktiga uppgifter blir t.ex. konferenser, state-of-the-art rapporter över skilda områden och att man aktivt verkar för att främja internationaliseringen av området. Forskningsresultat måste kommuniceras både inom forskarvärlden och med det omgivande samhället. Ett sådant nätverk skulle exempelvis kunna samverka med de nätverk som skapas utifrån EU:s landsbygdsprogram. En tidskrift för forskning om landsbygdsutveckling med fokus på nordliga förhållanden. Stöd till att etablera en tidskrift för forskning om landsbygdsut- veckling med fokus på nordliga förhållanden kan bidra till ett kun- skapsutbyte inom och med , osv. I dessa områden är lantbruket i högrationaliserat, skogens roll har en viktig roll, de har likartade demografiska trender, liknande välfärdsregi- mer, och liknande frågor om naturresurs förvaltning. bör bestå av forskare från olika universitet och hög- skolor med olika ämnestillhörighet. Det bör även åligga denna kommitté att arrangera den årliga konferens som föreslås i nästa punkt. En årlig konferens. En årlig konferens om landsbygdsforskning med fokus på nordliga och europeiska förhållanden bör arrangeras. Detta blir grunden för det nätverkande och utbyte mellan forskare som vi anser behövs för att stärka fältet . En strategi för landsbygdsforskning Det behövs medel för att stärka det internationella utbytet. Det gäller t.ex. finansiering av post doc.tjänster dels för att ge unga forskare från andra länder möjligheter till forskning i och dels för att de som doktorerat i ska kunna forska utom- lands. Möjligheten att knyta utländska forskare till svenska forsk- ningsmiljöer är också viktig för att stödja utbytet med ledande internationella forskarmiljöer. Det är viktigt att både satsa på breda och tvärvetenskapliga pro- gram och på enstaka forskare som arbetar mer eller mindre ensamma. Projektstöd till landsbygdsforskning kan hantera frågor som uppstår under programmens gång och enstaka forskares initi- ativ . Tanken är ju att efter programperio- den ska medel i stort sett enbart gå via projektstöd. Därför behöver medel successivt växlas över till forskningsrådets ordinarie finansie- ringssystem. (Jo 2004:05), Formas och KSLA arrange- rade en tvådagars konferens som syftade till en bred dialog mellan forskare som bedriver studier om landsbygdsfrågor. Konferensens första dag inleddes med att de 45 deltagarna hälsa- des välkomna av ordförande , Formas huvudsekreterare samt KSLA:s f.d. preses . Resten av dagen ägnades åt gruppvisa diskussioner anknutna till de fyra huvudområden landsbygds- kommitténs arbetat med. Gruppdiskussionerna inleddes av i förväg tillfrågade forskare. De fyra grupperna var: 1.Näringsliv och entreprenörskap på landsbygden. Inledare och ordförande: 2.Demokrati, ansvar och helhetssyn. Inledare och ordförande: 3.Natur, kultur och miljö. Inledare och ordförande: 4.Kommersiell och offentlig service. Inledare och ordförande: Dagen avslutades med en återsamling där gruppernas diskussioner redovisades samt en plenardiskussion. Konferensens andra dag var upplagd som en workshop i form av ett Open Space-möte under ledning av och . Open Space är en metod som bygger på att del- tagarna föreslår och väljer teman för gruppdiskussioner utifrån ett gemensamt fokus. Fokus för denna workshop var: Vad behövs för att forskningen ska bidra till en hållbar landsbygdsutveckling? Vilka är de viktiga forskningsfrågorna? Hur kan forskningen stödjas? Vad behövs för att högskolor/universitet ska kunna samverka med regioner, kommuner, företag och andra aktörer? Följande rapport bygger på anteckningar förda av olika deltagare från första dagens inledning, gruppdiskussioner och plenarmöte sammanställda samt på de rapporter de olika grupperna gjorde . hälsade deltagarna välkomna och betonade att frågor om landsbygdsutveckling är en viktig del av KSLA:s bredd- ning. har akademin tagit flera initiativ på detta område. Det gäller t.ex. handlingsprogrammet , en över- sikt över forskning om landsbygdsutveckling och den fors- karkonferens som hölls på Aronsborg 2002. Man har även gjort en inventering av utbildningar och utbildningsbehov för landsbygds- utveckling. utgick i sitt anförande från att även om han i vanliga fall brukar fokusera på företagande, och att det kanske är det viktigaste både att verka för och forska kring, valde han välja annan tyngdpunkt, nämligen att vi behöver veta mycket mera om sociala och kulturella aspekter. Några aspekter han lyfte fram som borde vara relevanta både för och för forskare var: Synen på landsbygden i en allt mera urbaniserad värld. Som ett talande exempel på detta jämförde hur rikstidningen på 4-5 helsidor belyst hur försöket med trängselskatten när det infördes, med hur stormen och dess konsekvenser bevakats. Mötet mellan traditionella och nya landsbygdsbor och de kon- flikter och samarbeten som detta kan leda till. Samhällets organ kontra frivilliga krafter, något som demon- strerades under där frivilliga krafter spelat en stor betydelse. Hur ser gemensamhetskittet ut på den nuvarande landsbyg- den? i bondesamhället var allt i mycket högre grad gemensamt. försvinner mycket av det som bidrog till denna gemenskap: Folkrörelser, samlingslokaler, biografer, bibliotek. Finns det nya kulturinslag som kompenserar? Hur utvecklas demokratin på landsbygden? Nästan all natur förvaltas av landsbygdsbor som är en minoritet men där det ofta är majoriteten i storstäder som bestämmer och som tycker till. Vad kan detta leda till? 2.3Rapporter från första dagens diskussioner 2.3.1Näringsliv och entreprenörskap på landsbygden Ordförande och inledare: . inledde med att konstatera att det råder enighet om att landsbygden måste få utvecklas. Det forskas i ämnet, vilket är bra. Två olika föreställningar om utvecklingens mekanismer står emot varandra. Den förhärskande tankemodellen handlar i hög grad om innovationssystem, högteknologi, internationell kompe- tensorientering och nära kontakter mellan forskning och näringsliv. Synen omfattar funktioner som behov – kapital – relationer – hög utbildning – kontakt med high-tech-fronten. är ett uttryck för detta synsätt. Mot detta synsätt står den utveckling som återfinns i tillväxtregioner, se . Den karaktäriseras av verksamhet utanför storindustrin och bygger på socialt kapital som skapar demokrati och entreprenörskap. En svensk motsvarighet är , med sitt frikyrkligt färgade föreningsliv. Den sociala strukturen och den lokala ekonomin är viktig för entrepre- nörskolan och motsäger teserna om moderna innovationssystem. I denna modell finns ingen koppling till starka kapitalintressen eller high-tech-fronter. Det finns ett anarkistiskt drag – entreprenören som nomad, den obändige. I litteraturen finns ganska mycket material som beskriver vad som skapar framgång. är det ganska oväntade företeelser: Ishotellet i och är två exempel från turist- respektive musikindustrin. Diskussionen om landsbygdsutveckling måste förhålla sig globa- liseringen och dess effekter. Den är oberoende av lokala förutsätt- ningar och kulturella vanor. Nationalstaterna får mindre möjlighe- ter att kontrollera utvecklingen. Produktionen kan flyttas. Globali- seringen kan skapa en lönepress. Vårt näringsliv har varit knutet till tillverkningsindustrin, men minskar sysselsätt- ningen i denna industri. Det postindustriella samhället har kommit och enligt får vi leva med detta. Frågan ställdes: varför ägnas detta så lite politisk uppmärksamhet? Ingelstam summerade inledningen i fem punkter: 1.Förstå den lokala kulturen och skapa intelligenta kombinatio- ner av verksamheter. 2.Hitta och uppmuntra entreprenörer. 3.Överge det föråldrade synsättet att utveckling bygger på indu- strisamhället. 4.Globaliseringen skapar möjligheter, men lokal kultur och tradi- tion är viktig. 5.Vi bör ha ett brett och tidsgeografiskt betraktelsesätt på lands- bygdsutvecklingen.