sou · GUB327d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Kommuner och Landsting (2006), Folktandvårdens priser 2006, PM 060124. Nytt tandvårdsstöd för vuxna Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lägga fram ett förslag till ett nytt tand- vårdsstöd för vuxna, som skall gälla från och med det år då man fyller . Stödet skall vara utformat så att det både främjar före- byggande insatser och ger ett tillfredsställande skydd mot höga kostnader. Stödet skall bestå av ett grundstöd som täcker större delen av kostnaden för det grundläggande behovet av undersök- ningar och förebyggande åtgärder, samt ett skydd mot höga kost- nader som innebär att en viss andel av behandlingskostnader som överstiger ett karensbelopp ersätts genom tandvårdsstödet. Behovet av ett särskilt stöd vid extremt höga tandvårdskostnader skall övervägas. En översyn av de regler som gäller om återkrav av tandvårdsersättning vid omgörning av fast och avtagbar protetik skall också genomföras. Utredaren skall lägga fram förslag till de författningsändringar som krävs för att införa det nya tandvårds- stödet och som i övrigt följer av uppdraget. Det nuvarande tandvårdsstödet som infördes har en hälsofrämjande inriktning som det också inne- håller ett visst skydd för dem som drabbas av höga kostnader. För- säkringskassan betalar i regel ut ett fast ersättningsbelopp per åtgärd till vårdgivaren. Av 4 § första stycket tandvårdslagen (1985:125) framgår att en vårdgivare får ta ut ersättning av patienten för undersökning och tandbehandling. Ersättningen skall vara skälig med hänsyn till behandlingens art, omfattning och utförande samt omständigheterna i övrigt. Som ett alternativ finns också möjligheten att patienten och vårdgivaren sluter ett avtal om s.k. abonnemangstandvård. Detta innebär att patienten betalar en fast årlig avgift för att få sitt behov av bastandvård tillgodosett . För varje sådant abonnemang betalar Försäkrings- kassan ut ett fast ersättningsbelopp om . kompletterades tandvårdsstödet med ett särskilt stöd som gäller fr.o.m. det år den enskilde fyller . Detta stöd utgörs av ett högkostnadsskydd för protetisk tandvård samt en högre ersättning för bastandvård än den som övriga åldersgrupper får. Högkostnadsskyddet innebär att ersätter patient- ens kostnad för protetik utöver ett karensbelopp om . Vissa materialkostnader får dock patienten själv stå för. För vissa patientgrupper finns det ett särskilt stöd som admini- streras av landstingen. Landstingen ansvarar enligt tandvårdslagen (1985:125) för uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för äldre och funktionshindrade med stort behov av vård och om- sorg samt för tandvård som utgör ett led i en sjukdomsbehandling. Patienten betalar i dessa fall en avgift enligt de bestämmelser som gäller för öppen hälso- och sjukvård. Närmare bestämmelser om detta finns i tandvårdsförordningen (1998:1338). Prisutvecklingen och enskildas tandvårdskostnader upphörde den statliga regleringen av tandvårds- priserna. därefter präglades av kraftiga prisökningar på tandvård. Prisökningarna tycks nu ha dämpats något, vilket bl.a. framgår av om prisutvecklingen , men de överstiger fortfarande i stor utsträckning den allmänna prisutvecklingen enligt konsument- prisindex. Då ersättningssystemet, med undantag för högkost- nadsskyddet för personer som är , bygger på fasta grundbelopp som inte har uppräknats har prisökning- arna direkt drabbat patienterna. Trots prisökningarna har dock flertalet patienter måttliga tandvårdskostnader. I en enkätunder- sökning , som ingick i en långtidsstudie från Forsk- ningsgruppen för samhälls- och informationsstudier (FSI), uppgav att de hade en ungefärlig tandvårdskostnad på I denna grupp ingick dock även de som inte hade någon tandvårdskostnad alls, t.ex. för att de avstått från tandvård av kostnadsskäl. uppgav att deras unge- färliga tandvårdskostnad översteg . De som har rik-tigt höga kostnader är alltså relativt få. För den som har behov av många lagningar, protetik eller annan mera omfattande behand- ling kan dock tandvårdskostnaderna uppgå till flera tusen eller t.o.m. . Ett flertal intervju- och enkätundersökningar som bland andra , och låtit utföra har visat att en klar majoritet av befolkningen regelbundet uppsöker tandvården, men att det också finns en andel som uppger att de, trots att de har haft behov av tandvård, inte har sökt tandvård av det skälet att de inte haft råd. De yngre vuxna har en förhållandevis låg besöksfrekvens, men undersökningarna upp- visar också stora skillnader mellan olika socioekonomiska grupper. Yngre vuxna hör i likhet med ensamstående kvinnor med barn, personer med social-bidrag och arbetslösa till de grupper där man finner den största andelen personer som avstått från tandvård av ekonomiska skäl. Stödet för personer som är eller äldre Högkostnadsskyddet för protetik som gäller fr.o.m. det år man fyller har gjort det möjligt för många äldre att få behandlingar som de annars hade tvingats avstå ifrån. Ett problem har dock varit att genomströmningstiderna hos vårdersätt- ningskontor i , som förhandsprövat samtliga ärenden om högkostnadsskydd, har varit oaccepta- belt långa. Det har vidare framförts kritik från patienter och vård- givare mot att patientens kostnad ibland har blivit mycket högre än karensbeloppet på , till stor del beroende på de dyra material som ofta används vid protetisk behandling. Det finns också indikationer på att vissa vårdgivare debiterar patienterna för materialkostnader på ett sätt som inte var avsett när stödet in- fördes. infördes en bestämmelse i 4 § förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa, som reglerar hur stor tandvårds- ersättning som kan utgå från till vårdgivaren för åtgärder som denne har utfört. Innebörden av bestämmelsen är att ersättningen från högst får motsvara folktand- vårdens pris i det landsting där vården utförs. Till följd av de stora prisskillnader som förekommer mellan landstingen kan därför även ersättningen till privata vårdgivare i olika delar av landet variera. Dessa föreskrifter tar dock inte sikte på förhållandet mellan vård- givare och patient. Detta förhållande regleras i 4 § tandvårdslagen (1985:125). ansåg i rapporten och konkurrens (rapportserie 2004:1) bland annat att en konkurrensneutral förhandsprövning borde införas och att det borde skapas incitament för patienter och vårdgivare att begränsa kostnaderna för vården. inledde en granskning av tandvårds- stödet för äldre som beräknas vara avslutad . tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en samlad utvärdering av tandvårdsreformen 1999 (Tand- vårdsöversyn 2000). Uppdraget redovisades i delbetänkandet Bättre tandvårdsförsäkring för äldre (SOU 2001:36) samt i slut- betänkandet Tandvården till (SOU 2002:53). I slutbetänkan- det föreslogs bl.a. ändringar i ersättningsnivåerna för bastandvård samt att ett högkostnadsskydd enligt samma modell som för åldersgruppen skulle införas för alla åldersgrupper med stora protetiska vårdbehov så snart som statsfinanser och vårdresurser tillät. Utredningens uppdrag var formulerat så att dess förslag i princip skulle utgå ifrån det nuvarande systemet. tillsattes en beredningsgrupp inom Socialdeparte- mentet med uppdrag att se över hur tandvårdsstödet skulle kunna förbättras. Syftet var att bibehålla den goda tandhälsa som grund- läggs genom den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården. Vid en hearing inhämtades synpunkter från tand- vårdens intressenter på tandvårdsstödets framtida inriktning och utformning. Återkrav av ersättning när en protetisk behandling görs om Enligt 16 § förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa har en vårdgivare som huvudregel inte rätt till tandvårdsersättning från när en protetisk behandling måste göras om inom (för avtagbar protetik och för fast protetik). Patienten har också möjlighet att vända sig till en annan tandläkare för den nya behandlingen. kan då återkräva den tandvårdsersättning som lämnats för den nya behandlingen från den vårdgivare som utförde den första behand- lingen eller dra av beloppet vid senare utbetalning av tandvårds- ersättning till denne. (numera ) har i en skri- velse till föreslagit att den aktuella bestämmelsen ändras så att inte får återkräva ett högre belopp av den vårdgivare som utförde den ursprungliga vården än vad denne fick i ersättning från tandvårdsförsäkringen för behandlingen. ansåg att den nuvarande lydelsen kan innebära risker för patienten ur flera perspektiv, t.ex. att vårdgivaren inte vågar göra enklare protetiska behandlingar eftersom han eller hon riskerar högre kostnader om behandlingen behöver göras om. Kostnaderna kan då öka för försäkringen efter- som vårdgivarna i allt större utsträckning väljer att göra mer om- fattande behandlingar i första skedet. En annan risk är att tand- läkarnas privata försäkringar för omgörning ändras och patient- skyddet försämras, eftersom nuvarande försäkringar är utformade utifrån förutsättningen att tandläkaren inte kan krävas på mer än ersättningen för den ursprungliga behandlingen. Även har begärt att reglerna ändras så att För- säkringskassan inte kan återkräva mer från den förste vårdgivaren än vad denne fick i tandvårdsersättning. En ny modell för tandvårdsstödet Förbättringar i tandvårdsstödet för de stora åldersgrupper som inte blir berättigade till någon större ersättning genom tand- vårdsstödet är en viktig välfärdsfråga. Ett förstärkt, generellt tand- vårdsstöd betraktas av regeringen därför som angeläget. Det är vidare av stor vikt att bygga vidare på de investeringar som görs i den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården genom att utforma ett ersättningssystem som främjar förebyggande insatser och regel- bundna kontakter med tandvården. Tandvårdsstödet bör konstrue- ras så att det fyller två viktiga funktioner, nämligen att dels upp- muntra till förebyggande åtgärder i den utsträckning som behövs för att uppnå och bevara en god tandhälsa, dels, till en rimligare kostnad än , möjliggöra reparativ behandling och protetik – även omfattande sådan – för dem som har behov av det. Det är viktigt att de insatser som görs inom tandvården så långt som möj- ligt är evidensbaserade. Genom effektiva förebyggande insatser finns det stora möjligheter att förhindra uppkomsten av framtida skador, vilka kan leda till stora kostnader. I valet mellan att bygga vidare på det nuvarande ersättnings- systemet, som uppfattas som komplicerat och svår- överskådligt, och att utforma en ny modell, har regeringen tagit ställning för det senare alternativet. Regeringen anser att det nya stödets konstruktion skall vara relativt enkel. En särskild utredare skall se över hur man i detalj kan utforma ett förslag som bygger på de huvuddrag som beskrivs i dessa direktiv. Den nya modellen för tandvårdsstödet skall huvudsakligen bestå av följande delar: Ett grundläggande ekonomiskt stöd till regelbundna undersök- ningar och förebyggande åtgärder. Ett karensbelopp som patienten betalar, vilket läggs på en sådan nivå att den enskilde visserligen får ta ett eget ansvar, men ändå inte riskerar att behöva avstå från nödvändig vård. För tandvårdskostnader över karensbeloppet lämnas en ersätt- ning genom tandvårdsstödet. Patienten skall dock betala en viss andel själv, så att ett val av en dyrare behandling också innebär en högre kostnad för patienten. Utredaren skall vidare överväga om det behövs ett särskilt stöd vid extremt höga tandvårdskostnader. Det nya tandvårdsstödet bör så långt som möjligt konstrueras på ett sådant sätt att kostnaderna för staten och patienterna kan förutses. Utredaren skall inledningsvis inrikta sig på att utforma ett förslag till ett grundläggande ekonomiskt stöd för alla vuxna . Stödet skall göra det möjligt för alla att få regelbundna undersökningar och förebyggande åtgärder utan hinder av kostna- den från och med det år då man fyller . Även den som är och därmed är berättigad till det särskilda stödet för äldre skall omfattas av detta stöd, eftersom det är viktigt att också de äldre har råd med regelbundna undersökningar och förebyggande åtgärder. Stödet bör vara tillräckligt högt för att den som behöver undersöka sin tandhälsa med ungefär 18 månaders mellanrum – vilket är ett vanligt tidsintervall – skall kunna göra detta samt få viss förebyggande vård utförd mot en patientkostnad som vid stödets införande är i nivå med dagens genomsnittliga kostnad för ett besök i den öppna hälso- och sjukvården. Utredaren skall dessutom överväga om det finns skäl att konstruera det ekonomiska stödet på ett sådant sätt att en urholk- ning på grund av kostnadsutvecklingen kan förhindras. Utredaren skall överväga lämplig utformning av grundstödet och presentera flera alternativa lösningar. Samtliga alternativ skall kost- nadsberäknas. Utredaren skall vidare föreslå de författnings- ändringar som behövs för att genomföra förslagen. Skydd mot höga kostnader Efter att ha redovisat sitt förslag till grundläggande stöd skall utredaren utforma förslag till skydd mot höga kostnader, som skall komplettera det grundläggande stödet. Skyddet skall innebära att en viss andel av behandlingskostnaden ersätts av sedan patienten betalat ett karensbelopp. Det nya tandvårdsstödet skall omfatta även dem som är eller äldre. För att kunna föreslå nivåer på karensbelopp och ersätt- ningsgrad för denna åldersgrupp skall utredaren först analysera hur det nya stödet bör förhålla sig till det befintliga systemet för dem som är eller äldre. Förslag till nivåer för denna grupp kan således presenteras efter det att utredaren har redovisat sitt förslag till grundläggande konstruktion av stödet samt nivåer för åldrarna 20– . Utredaren skall överväga om ett särskilt stöd vid extremt höga tandvårdskostnader behövs och hur detta i så fall skulle kunna utformas. Utredaren skall överväga om det bör ske en fortlöpande anpass- ning av stödet till kostnadsutvecklingen, till exempel genom för- ändringar av karensbeloppet. Utredaren skall ta ställning till vilka grundläggande kriterier som skall gälla för att en behandling skall omfattas av skyddet mot höga kostnader. Sådana kriterier kan till exempel avse bedömningen av vad som är odontologiskt motiverad tandvård. Utredaren skall överväga och kostnadsberäkna olika alternativ samt redovisa vilka författningsändringar som krävs för införandet av det nya stödet. Flertalet landsting erbjuder abonnemangstandvård i någon form och det är viktigt att möjliggöra en fortsatt utveckling av denna tandvårdsmodell som en del av det framtida tandvårdsstödet. En utgångspunkt för utredaren skall därför vara att införandet av ett nytt tandvårdsstöd inte får försvåra för de vårdgivare som vill erbjuda tandvård i form av abonnemang. Abonnemangstandvården skall kunna fungera parallellt med det nya tandvårdsstödet. Utreda- ren skall överväga hur tandvårdsersättningen för abonnemangs- tandvård kan utformas så att ersättningsnivåerna blir likvärdiga med dem som föreslås i det nya tandvårdsstödet samt lägga fram förslag till de författningsändringar som utredaren finner lämpliga. Garantier samt återkrav när en behandling måste göras om Utredaren skall kartlägga i vilken mån vårdgivarna lämnar garantier för utförd behandling och analysera situationen ur ett patient- säkerhetsperspektiv. Vid behov skall utredaren föreslå ändringar i regelverket. Utredaren skall vidare göra en analys av de regler som gäller för återkrav av tandvårdsersättning när behandlingar med fast eller avtagbar protetik måste göras om och bedöma hur denna fråga skall regleras i det nya tandvårdsstödet. Förslag till författningsändringar skall läggas fram. Det särskilda stödet vid sjukdom och funktionshinder Utredaren skall analysera hur det nya tandvårdsstödet skall förhålla sig till vad som gäller för de personer som har rätt till förhöjd ersättning på grund av ett långvarigt och väsentligt ökat tandvårds- behov till följd av långvarig sjukdom eller funktionshinder. Landstingens ansvar för uppsökande verksamhet, nödvändig tandvård och tandvård som utgör ett led i en sjukdomsbehandling enligt bestämmelserna i 8 a § tandvårdslagen (1985:125) och i tand- vårdsförordningen (1998:1338) berörs inte av utredningsuppdraget. Administration, genomförande och uppföljning Det nya tandvårdsstödet skall administreras av . Utredaren skall belysa förslagens administrativa konsekvenser och lägga fram förslag till de författningsändringar som behövs. Utredaren skall överväga om det finns behov av övergångs- bestämmelser eller andra åtgärder för att underlätta övergången till det nya stödet. Utredaren skall vidare redovisa utförliga kostnadsberäkningar för de förslag som lämnas. I beräkningarna skall även de sannolika effekterna på patienternas och vårdgivarnas beteende beaktas. Känslighetsberäkningar skall göras. En förutsättning för kostnads- beräkningarna skall vara att de materialkostnader som inte omfattas av tandvårdsersättningen, nämligen kostnader för ädel- och gjutmetaller, även i fortsättningen skall bäras av patienten. Det är viktigt att tandvårdsstödet kommer patienterna till godo även i ett längre perspektiv och utredaren skall därför lämna förslag på hur prisutvecklingen skall följas upp. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner, däribland företrädare för vårdgivarna, tandvårdens yrkes- grupper och patienterna. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. Utredaren skall i sin konsekvensanalys belysa förslagens effekter för små och medelstora företag. Utredaren skall vidare belysa hur förslagen påverkar konkurrensen på tandvårdsmarknaden. Utredarens uppdrag innefattar att ta fram förslag som leder till utbetalningar av stöd. Utredaren skall därför säkerställa att risken för felaktigt utnyttjande minimeras och att de uppgifter som ligger till grund för utbetalningarna kan kontrolleras. Utredaren skall vidare redovisa förslagens konsekvenser ur ett kontrollperspektiv och redogöra för hur detta perspektiv har beaktats vid fram- tagandet av förslagen. Utredaren skall slutligen lämna förslag som möjliggör informationsutbyte för de fall detta behövs för att säker- ställa att utbetalningarna kan kontrolleras. Utredaren skall redovisa den första delen av uppdraget, avseende ett grundläggande ekonomiskt stöd till under- sökning och förebyggande åtgärder. Redovisningen skall innehålla förslag till utformning av stödet, kostnadsberäkningar och förslag till ersättningsnivåer. Utredarens förslag till konstruktion av ett nytt tandvårdsstöd, inklusive ett skydd mot höga kostnader, skall redovisas . Denna redovisning skall bl.a. innehålla förslag till de författningsändringar som krävs för att införa grundstödet. Övriga författningsändringar behöver inte redovisas , men det skall framgå hur stödet avses vara konstruerat samt vilka nivåer på karensbelopp och ersättningsgrad som föreslås för åldersgruppen 20–. Utredaren skall redovisa förslag till samtliga författningsändringar som krävs för att införa det nya tandvårdsstödet, inklusive förslag till eventuella ändringar i fråga om återkrav vid omgörning av protetiska åtgärder, en utförlig redogörelse för hur stödet skall administreras samt utredarens analys och eventuella förslag i fråga om garantier för tandvårds- behandling. Karensbeloppets storlek och ersättningsnivåer skall föreslås för åldersgruppen eller äldre.