sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Programmen är ofta dramatiserade barnböcker och håller hög kvalitet. 1 Se avsnitt 3.2 i Det ser lite olika ut. Aktionsgruppen menar trots detta att SR borde kunna vara mer nyskapande när det gäller sändningarna för barn. Vi önskar att SR skulle våga satsa på nyskriven dramatik, öka inslaget av musik- program för barn och satsa på längre och fler sändningstider. Många av de synpunkter vi redovisat avseende gestaltande produk- tion i SVT gäller också gestaltande radioproduktion. SR har dock ett eget ansvar som den enda producenten av kvalitativ barnradio i . Om det inte produceras inom SR – så produceras det ingen annanstans heller. När det gäller musikprogram finns det anledning att satsa på program med en stor musikalisk bredd, för att ge barn och ung- domar möjligheter att upptäcka andra genrer än den populärmusik som dominerar utbudet både i de kommersiella kanalerna och i P3. påpekar i sitt kommande betänkande att barn har mycket små möjligheter att möta publikt smala men hög- kvalitativa musikaliska genrer i radio och tv. SR bör också öka möjligheterna för barn och ungdomar som tillhör någon av de fem nationella minoriteterna att höra barn- program på sitt eget språk. För att barn och unga ska kunna lyssna på SR:s program på tider som passar dem är det viktigt att SR undersöker hur ny teknik kan bidra till att sprida bra radioprogram för barn till fler lyssnare, till exempel via webb- och podradio. SR avser att satsa särskilt på de lyssnargrupper som inte lyssnar på SR:s kanaler. Här är barn en typisk grupp. SR har sett att den satsning man gjort på en webbplats för barn har gett stort gensvar och man planerar därför att bygga vidare på den, med de yngre skolbarnen som främsta målgrupp. 8Förskolan, skolan och musik- och Överväganden: Aktionsgruppen anser att förskolan och skolan bör utöka sitt samarbete med det professionella kulturlivet. Aktionsgruppen menar att samverkan med det lokala och regionala kulturlivet bör skrivas in i kursplanerna för bland annat svenska, musik, bild och slöjd. Även för förskolan bör samverkan med kulturlivet följas upp. bör få ett uppdrag att samverka med Myndigheten för skolutveckling så att utvecklingsuppdrag och uppföljningskriterier överensstäm- mer. Aktionsgruppen bedömer att skolbiblioteken har en svag ställning i skolan. Aktionsgruppen anser därför att skol- biblioteken bör skrivas in som en resurs för lärandet i kurs- planen för svenska. I detta kapitel har vi koncentrerat oss på skolans samarbete med kulturlivet – den professionella kulturen på institutioner och i det fria kulturlivet men också musik- och kulturskolor och andra lokala aktörer på kulturområdet. Inom skolan finns en stor kulturverk- samhet – främst inom de estetiska ämnena. Att på ett utförligt sätt belysa skolans egen kulturverksamhet har vi bedömt vara en alltför stor uppgift, som ligger vid sidan av vårt uppdrag att utreda hur barnkulturområdet kan stärkas. Vi vill betona att det inte ligger någon värdering i detta – skolans egna lärare utför ett stort arbete för att barn ska få skapa själva och fördjupa sig inom olika konst- områden. Men vi har sett som vår uppgift att närmare gå in på hur den offentligt stödda kulturen kan vara en resurs för förskolan och skolan – och hur förskolan och skolan kan ge alla barn möjlighet att ta del av kulturen utanför skolan. Som vi har visat i det inledande bakgrundskapitlet har Myndig- heten för skolutveckling ett regeringsuppdrag att ta tillvara erfaren- heterna från regeringens satsning Kultur i skolan. Förskolan, skolan och musik- och skriver till Aktionsgruppen att allt fler kommuner strävar efter att samordna sina insatser vad gäller kultur och skola. Myndigheten verkar för ökad medvetenhet bland lärare och förskollärare i förskola och skola om kulturens och estetikens roll i skolans alla ämnen. har ett hundratal kommuner fått stöd från Myndigheten för skolutveckling för att utveckla området. Aktionsgruppen för barnkultur ser positivt på det utvecklings- arbete som drivs av Myndigheten för skolutveckling. Det är glädjande att de insatser som gjorts under satsningarna på kultur i skolan nu har börjat utvecklas till permanenta verksamheter. Men vi tror att det fortfarande återstår mycket arbete för att alla barn ska få lika möjligheter att möta och utöva kultur. Därför tror vi att myndighetens insatser bör kom- pletteras med ytterligare satsningar på samarbeten mellan skola och kulturliv. är dokumentationen av förskolans och skolans samverkan med kulturlivet bristfällig. Det material som vi har är dock till- räckligt för att göra bedömningen att den offentligt stödda kul- turen inte tillräckligt utnyttjas som en resurs av förskolan och skolan, trots att skolans läroplaner innehåller tydliga skrivningar om att kultur ska ingå i skolans vardag. Skolan är en men den har också ett sam- hällsuppdrag för fostran samt demokratiuppdrag. Menar vi på allvar att varje barn ska ha möjlighet att utveckla sin egen röst och kreativitet för att kunna använda sin yttrandefrihet som med- borgare så är kraftiga satsningar inom förskolan och skolan nöd- vändiga. Förskola och skola når i stort sett alla barn och unga och har som ingen annan institution möjlighet att se till hela barnets utveckling. När vi i det här kapitlet tar upp hur skola och kulturliv kan samverka så gör vi det utifrån ett allmänt resonemang som är tillämpbart på alla skolformer. Förskolan har fått ett eget avsnitt eftersom det finns vissa problem som är specifika för de minsta barnen medan den obligatoriska skolan, inklusive särskolan och gymnasiet, behandlas tillsammans. Inom den obligatoriska skolan finns profilklasser med estetisk inriktning liksom gymnasiet har estetiska program och kurser med olika estetiska inriktningar. Vårt resonemang har naturligtvis inte samma aktualitet för dessa klasser. Förskolan, skolan och musik- och 8.1Den professionella kulturens roll i skolan I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) står att varje elev innan de lämnar ska ha utvecklat sin för- måga till kreativt skapande och fått ett ökat intresse för att ta del av samhällets kulturutbud. Trots det visar Kulturbaro- meter att ju äldre barnen blir desto mindre tar de del av den kultur som samhället erbjuder. Detta måste stämma till eftertanke. Vi förutsätter att alla vuxna runt barnen, i och utanför förskolor och skolor, vill att barnen får ett kvalificerat och inspirerande lärande. I teorin om den radikala estetiken har utvecklat tankarna om skolans este- tiska praktik och behovet av reflektion, samtal och forskning kring det meningsskapande i barnens lärande. De menar att skolan be- höver ändra förhållningssätt till konsten och estetiken för att göra lärandet meningsfullt. Genom att använda konstens metod av undersökande, ifrågasättande och gestaltande av världen ur ett mänskligt perspektiv når eleverna en helt annan insikt och kunskap än genom skolböckernas traditionella ideal av opersonlig objektiv kunskap. Myndigheten för skolutveckling påpekar att kultur i skolan ska utgå från skolans uppdrag och kulturlivet ska vara en resurs för skolan med förankring i skolans organisation. Det innebär att aktörerna inom kulturlivet behöver utbildning och fortbildning i skolans uppdrag, styrdokument och organisation. Det innebär också att skolans personal behöver utbildning och fortbildning i kultur, konstnärligt arbete och estetiska lärprocesser. De bägge sektorerna måste här lära av varandra. Lärarna känner barnen och har pedagogisk kompetens. Kulturlivet kan tillföra modeller för samverkan och projekt utifrån sina kunskaper och erfarenheter av estetiska processer. Det gemensamma arbetet kan då ske i skolan, på museet, teatern eller . Tillsammans skapar man den kreativa lärmiljön. För att varje barn ska ha möjlighet att möta och pröva olika konstformer är det viktigt att insatser sker i skolan och förskolan. Musik- och och det lokala kulturlivet är ett stöd för förskolornas och skolornas arbete och kan tillföra kompetens och kreativa arbetssätt. För att barn och unga ska kunna fördjupa kun- skaperna och utvecklas inom en speciell konstart eller område behövs samverkan mellan olika lokala aktörer såsom musik- och Förskolan, skolan och musik- och kulturskolor, bibliotek, kulturinstitutioner, studieförbund, Barn- kulturcentrum och föreningar. Det är viktigt att framhålla att det arbete som bedrivs från konstnärsorganisationerna, inte minst från centrumbildningarna – har inneburit att det finns kreativa och väldokumenterade metoder när det gäller att arbeta med kulturen i skolan. Ett fritt kulturliv måste också ha utrymme att presentera och skapa modeller för samverkan och projekt utifrån sina egna erfarenheter och kunskaper. Vi menar därför att skolan också behöver kulturlivet. Vi vill betona att skolan också bör ta tillvara den kunskap som finns inom kulturinstitutionerna. Ett möte mellan skola och kulturliv måste ske på bådas villkor. 8.1.1Den radikala estetiken – konstens metod som förebild för skolan Under den nationella satsningen på kultur i skolan 1999 2003 gjordes flera av varandra oberoende undersökningar av vad skolan läser in i kulturbegreppet. har rapporterat sitt forskningsarbete i hög- skolans skriftserie och i Skolan och den radikala estetiken av , och , Student- litteratur 2004. Författarna vill se skolan som en demokratisk offentlighet. En plats där människor med olika erfarenheter och värderingar diskuterar tidens avgörande frågor och för en öppen dialog om värdet av olika politiska, ekonomiska, religiösa, konst- närliga, kulturella och vetenskapliga idéer och fenomen. Författarna myntar begreppet den radikala estetiken, ett be- grepp som binder samman kultur, estetik och lärande med ytt- randefrihet, offentlighet och demokrati. Ordet kultur ersätts med estetik som beskrivs ha olika innebörd. De konstaterar att skolan domineras av en modest estetik, som bygger på en uppsättning oreflekterade kulturbegrepp. För att få en god skola anlägger man antingen ett fostrande perspektiv där den goda kulturen ska mot- verka ett antal oönskade beteenden hos eleverna. Eller så arbetar man för att vid sidan av de allvarliga kunskapsämnena lämna plats för barnens uttrycksbehov, lek och fria skapande utan krav på särskilt kunskapsinnehåll. Parallellt med skolans estetik finns marknadsestetiken. Där finns ekonomin som gör att den kan dominera och kunskapen Förskolan, skolan och musik- och om hur man kan locka, fascinera och forma produkter och män- niskor. Vi omges alla, av dessa uttryck och vi tar alla mer eller mindre intryck av dess drömbilder. Skolan förhåller sig van- ligen till marknadsestetiken antingen genom att inte alls ta del av den utan ensidigt försvara traditionella estetiska värderingar och konstformer eller genom att hänga med och mer eller mindre okri- tiskt anamma marknadsestetikens uttryck. Som alternativ till den estetiken och marknadsestetiken vill Thavenius, och Aulin-Gråhamn se att en radikal estetik tillämpas i skolan. De menar att: skolan domineras av en rationalitet som karaktäriseras av att det är de teoretiska praktikerna som har företräde. Det gynnar främst ett abstra- herande kunskapssökande och motsägelsefri kunskap. Det är en ratio- nalitet som bäddar för en detaljplanerad och förutsägbar undervisning. Den blir i sämsta fall ytlig kunskapsförmedling och elevernas erfaren- heter och kultur spelar mycket liten roll för arbetet. Skolan lär kort sagt eleverna att hantera saker lösryckta från sitt konkreta samman- hang. Konsten skulle – i bästa fall – kunna lära dem att i stället se saker i konkreta sammanhang. Det är denna starka pedagogiska rationalitet med sin systematik och förplanerade form som reducerar kunskaps- sökandet. Det är mot den som en brett uppfattad estetik skulle kunna vara en motvikt. Det positiva med den estetiska sfärens frihet är att den inte behöver sysselsätta sig med färdiga och förment beständiga kunskaper. Styrkan hos konsten är tvärtom att nyfikenheten och frå- gorna, motsägelserna och osäkerheten får finnas. Det estetiska skulle i den här vida betydelsen inte stå i någon motsättning till förnuftet utan i stället i sig innefatta fantasi, känslor och intellekt. Det vardagliga och det som alla kan delta i skulle inte vara uteslutet från den estetiska praktiken och frågan om hög och låg kultur skulle inte vara avgjord på förhand. En radikal estetik skulle inte utesluta det konfliktfyllda eller oförutsägbara. Den skulle kunna utmana konventionerna och vane- tänkandet genom att främmandegöra sådant som vi uppfattar som självklart, vända på perspektiven och ställa saker på huvudet. ( ) Detta är ett arbetssätt som redan praktiseras när elever och lärare arbe- tar öppet och skapande med egna och andras kunskaper, vetenskapens likaväl som erfarenhetens och konstens. Det finns en tradition för sådant arbete i undervisning inspirerad av Bauhausrörelsen, Levande verkstad, Freinet, Reggio och det som kallats projektunder- visning och erfarenhetspedagogik. (Skolan och den radikala estetiken, s. 120 121) Förskolan, skolan och musik- och 8.2Kulturens roll i skolan – en nulägesbild Det finns 4 963 grundskoleenheter och 763 gymnasieskolor i . I Aktionsgruppens kartläggning kunde vi se att skrivningarna om kultur i läroplanerna och kursplanerna har brister i den praktiska tillämpningen. Vid samtal med Myndigheten för skolutveckling påpekar man att det ser för olika ut mellan skolorna och att det i princip framträder tre nivåer i skolornas kulturmed- vetande. 1.Många skolor ser kulturen som ett avbrott i skolans vardag. Man går kanske på teater eller konsert under läs- året, man läser skönlitteratur lika mycket som ett sätt att öva avläsning och läsförståelse som för upplevelse och insikt. Bild-, slöjd- och musikundervisningen är avkoppling som sker fri- kopplad från skolans övriga ämnen. 2.Rätt många skolor har utvecklat samverkan mellan skolans ämnen i temaarbeten där musik, bild eller slöjd ingår. Man har kortare projekt med danspedagoger, museipedagoger, drama- pedagoger eller konstnärer. Man planerar in besök för att ta del av det kulturutbud som finns lokalt och regionalt. 3.I några kommuner har man i samverkan mellan utbildnings- och kulturförvaltningarna genomfört ett strukturerat arbets- sätt. Där finns kulturplaner för förskola och skola, särskilda uppdrag till musik- och kulturskolor, uppföljningar och utvär- deringar och kontinuerlig fortbildning inom området för all personal. Förskola och skola använder sina egna kulturkom- petenser i skolans hela arbete och har stöd från sina skolledare och kunniga kultursamordnare och tillgång till expertstöd av kulturpedagoger, författare och konstnärer och ett varierat ut- bud av professionell kultur. I dessa kommuner finns en med- veten strävan att varje barn verkligen ska få utveckla sitt skapande och få tillgång till professionell kultur integrerat i vardagen. Där blir förskola och skola en del av kommunens hela kulturliv och lokala samordnare och kulturombud verkar för att information och kommunikation inom systemet och mellan nivåerna fungerar. Förskolan, skolan och musik- och Hur många skolor finns i respektive grupp? Vi vet inte. Vi grundar vår kunskap på mångårig erfarenhet och kontakter med förskolor, skolor, kultursamordnare, kulturutövare och myndigheter i hela landet. Några genomgripande översikter och undersökningar av vare sig kvantitet eller kvalitet finns, så vitt vi kunnat utröna, inte. Inte heller hur kulturuppdraget är kopplat till andra uppdrag inom skolan så som yttrandefrihet och demokrati eller hur kopplingen är till kvalitetsarbetet. Vad händer med eleverna och lärandet, med lärarna och skolan när kultur och estetik integreras i skolans verk- samhet? Även skolledarnas roll för det lokala kultur i skola arbetet behöver belysas tydligare. Denna brist på kunskap är ett starkt bi- dragande hinder för utveckling mot en mer jämlik utbildnings- situation för våra barn och unga. Vi behöver också fördjupad kunskap om vilka effekter mötet mellan kulturliv och skola får på barnens lärande och utveckling. Aktionsgruppen anser därför att ett absolut prioriterat område är att stärka forskningen inom området kultur i förskola och skola. 8.3Förskolan, leken och skapandet Det finns 8 746 förskoleenheter i landet och nästan alla barn 1 går i någon form av förskoleverksamhet. Små barn ser, reflekterar och bearbetar sina intryck. Allt de ser blir en erfarenhet och bygger deras världsbild. Skapande och gestaltande är lek i mer eller mindre organiserad och utvecklad form och en nödvändig förutsättning för att kunna lära och utvecklas till en hel människa. Om man vill se vad det är för med- borgare vi vill ha, och kommer att få, , då är det i för- skolan man ska titta. Att satsa på de minsta barnen är den bästa investering man kan göra för framtiden. Aktionsgruppens kartlägg- ning visar dock att vi vet minst om de små barnens tillgång till kultur och eget skapande. Kartläggningens forskningsöversikt visar också att förhållandevis få forskar om förskolan och ännu färre intresserar sig för de allra minsta. måste förskolan göra kvalitetsredovisningar och Aktionsgruppen förutsätter att detta kommer att innebära att vi får bättre kunskap om förskolans arbete med kultur och ska- pande och därigenom förbättrade möjligheter till förstärkningar. Förskolan, skolan och musik- och Leken och det fria skapandet har en lång och stark tradition i svensk förskola men utvärderingar pekar på stora olik- heter mellan förskolorna i kvalitet.1 Aktionsgruppen menar att den diskussion som pågår om kultur i skolan i mycket högre grad också bör involvera förskolan. Vi kon- staterar att större barngrupper, färre pedagoger per barn och långa avstånd till bibliotek och samlingslokaler för att se film, teater, dans och lyssna på musik har medfört att de små barnen har fått sämre tillgång till samhällets kulturutbud. Detta gäller i glesbygd men även i storstäderna där många samlingslokaler både i inner- städerna och i förorterna har försvunnit. Tillgång till material för skapande, tid samt kompetens hos per- sonalen i förskolan varierar. Även möjligheten att anlita kultur- pedagoger och huruvida det finns ett tillgängligt bokbestånd eller inte på förskolan varierar. Få musik- och kulturskolor har en verksamhet som vänder sig till förskolan och Aktionsgruppen har fått uppfattningen att de mindre barnen i och utanför förskolan inte omfattas av samma kulturella ambitioner från samhällets sida som de äldre barnen. Aktionsgruppen menar att förskolan behöver stora förstärkningar för att små barns rätt till kultur och eget skapande ska kunna tillgodoses. Myndigheten för skolutveckling driver projektet , i samarbete med bland annat Kultur- rådet. Satsningen handlar om samverkan mellan förskola och bibliotek och utvecklingsarbete pågår nu i ett hundratal kommuner i samarbete med sex lärosäten. 8.4Brist på dokumentation och statistik Aktionsgruppen bedömer att statistiken över samverkan mellan kulturliv och skola behöver utvecklas. Det finns ingen samlad dokumentation eller statistik över samverkan mellan kultur och skola. Ett steg på vägen mot ökad kunskap är att utveckla den statistik som hämtas in från förskolor och skolor. Detta bör ske genom samverkan mellan de olika myndigheter och organisationer som har statistikinhämtning inom skola och kultur så att möjlig- heterna ökar att få en samlad bild av läget utan att dubbelarbete sker och en för stor administrativ börda läggs på skolorna. 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. Förskolan, skolan och musik- och rådet, , Lärarförbunden och SmoK torde ha goda förut- sättningar att tillsammans utarbeta regler och rutiner för sådan återrapportering. 8.5Hitta vägar för att konst och pedagogik ska mötas Under arbetet med de olika kultur-i-skolaprojekt som pågått har diskussionerna och konflikten mellan konsten som ett verktyg (för lärande, mot mobbning etcetera) och konsten som ett värde i sig varit en evig och olöst fråga. Ett av de projekt som fick medel från satsningen Kultur i skolan var Brytpunkt. Åtta fria teatergrupper gick samman i ett nätverk och erbjöd skolor, elever och lärare i biljetter, prak- tikplatser, studiebesök, lärarfortbildning, workshops och föreläs- ningar. Visionen var att mötet mellan teatern och skolan skulle utvecklas från besök till samarbete. I utvärderingen av projektet konstateras att mötet har förhindrats på grund av myter och fördomar om varandras verksamheter. Mötet mellan den konstnärliga och pedagogiska praxisen var en ständig diskussionsfråga. Från Brytpunkt ställdes frågan om teaterarbetar- na skulle vara gäster eller lärare. Lärarna å sin sida uppfattade Bryt- punkt mer som kulturdistributör än som en resurs i det peda- gogiska arbetet. Under det nationella uppdraget Konst och vetenskap vid Länsteatern undersökte två forskare vid kulturmötet mellan skolan och teatern. Genom att följa två av teaterns uppsättningar och hur de togs emot av de lärare som kom med sina klasser till teatern liksom hur teatern tog emot skolan får vi syn på brytpunkten. Resultatet redovisas i boken ska vi på teater. Det kan förändra ditt liv. Om barnteater som meningsskapande i skolan. Studien visar att teatern med stor respekt och hög konstnärlighet riktar sig till barnpubliken med ett meningsskapande innehåll. Däremot tar teatern inte hänsyn till den skolkontext barnet befinner sig i när det möter föreställningen. Bristen på intresse för skolans sammanhang, och för lärarna som den viktiga länken mellan skola och teater försvagar villkoren för det goda meningsskapandet. visar studien att den över- vägande delen av lärarna är fångna i ett språk som begränsar deras möjligheter att möta det som teaterföreställningen har ambition att ge. Då dessa lärares intresse för teater har karaktären av nyttotän- Förskolan, skolan och musik- och kande eller förströelse begränsas villkoren för lärarnas inbegripande av teater som meningsskapande. En begränsad grupp lärare ser möjligheten i det frirum som läroplanen ger att, tillsammans med eleverna, utforma den undervisning som känns mest relevant i förhållande till elevernas behov och vad teaterföreställningen kan ge. Studien formulerar slutsatsen att såväl skolan som teatern har ett pedagogiskt ansvar att skapa villkor för lärande i termer av meningsskapande. Utmaningen för teatern är att se lärarna som den nödvändiga länken mellan eleverna och teaterupplevelsen och att finna former för dialog med dem. Traditionella förhandsvisningar och lärarhandledningar måste kompletteras med reflekterande möten dit lärarna inte kommer för att få de rätta svaren utan där det finns utrymme för en dialog som sätter egna erfarenheter i rörelse. Meningsskapande och förståelse av djupt mänskliga frågor går inte att mäta och utvärdera. På frågor om liv och död har inte läraren bättre svar än eleverna och vissa elever har inte bättre svar än andra. Därmed tenderar existentiella frågor att förskjuta makt- positionerna i klassrummet på ett sätt som innebär att läraren är den som vet mest och bäst. De båda exemplen är hämtade från teatern men likartade reso- nemang gäller naturligtvis inom alla konstområden och fält där skola och kultur möts. Aktionsgruppen tror att teorin om den radikala estetiken som beskrivs ovan kan bidra till att lösa kon- flikten mellan estetik och pedagogik. Egentligen finns ingen mot- sättning mellan konst och lärande. Myndigheten för skolutveckling står bakom flera insatser för att skapa nya former av kompetensutveckling där kultur och estetik är en del i det språkutvecklande arbetet. Som exempel kan vi nämna Kultur och reflektion i lärandet ett samarbete mellan , och , SmiLE, Skol- möjligheter i lärandet för elever i samarbete med samt Lust i Läsandet, om läslust och estetiska lärpro- cesser för i samverkan med . Förskolan, skolan och musik- och 8.5.1Avsätt mer tid för samverkan Det är viktigt att förskolor och skolor kan organisera sin tid på ett sådant sätt att det finns regelbundna möjligheter för lärarna att planera och reflektera tillsammans.