sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — För Ekonyheter visade det sig där- emot att framför allt social position har betydelse för användningen så till vida att användningen är mer utbredd bland högutbildade och i högre tjänstemannafamiljer. Dagstidningsläsning skiljer sig för morgon- och kvällstidning. var det mest utbredda nyhetsmediet i den svenska befolkningen, oavsett befolkningsgrupp. Bland pensionärer läste i stort sett alla tidningen, medan läsningen var mindre utbredd, och sakta minskande bland unga människor. Morgon- tidningsläsningen är i viss mån också en resursfråga. Kvällstidnings- läsningen var tvärtom mer utbredd bland unga människor, och också i viss mån vanligare i arbetarfamiljer. Nyhetsvardagen består som regel av kombinationer i användan- det av nyhetskanaler. Framför allt två dimensioner kunde utläsas: en public service- och en kommersiell dimension beträffande TV- föll, tack vare den breda spridningen, inte ut i någon av dessa dimensioner på något självklart sätt. Däremot sammanföll oftare användning av Ekonyheter med morgontid- ningsläsning som kvällstidningsläsning bland många användare kombinerades med nyheter i radions P4. Den generella vanan att använda internet har blivit allt mer utbredd åren . undersökning var det runt en tredjedel av befolkningen som använde internet minst . Användningen var betydligt mer utbredd bland ungdomar och i högre tjänstemannafamiljer än bland pen- sionärer och i arbetarfamiljer. Internetanvändningen var också mer utbredd bland personer med högt samhällsengagemang medan skillnaderna som initialt fanns mellan män och kvinnor och mellan stads- och landsbygdsbor har jämnats ut. Internet användes framför allt till vardagssysslor och för kom- munikation. E-post och informationssökning var de vanligaste användningssyftena, bankärenden och andra tjänster ökar , medan nöje fått en minskad betydelse i förhållande till andra syften. Den generella internetanvändningen och alla inriktningar på denna är betydligt mer utbredda bland personer i bredbandshushåll än bland dem som har modemuppkoppling. Det allmänna intrycket är att det finns en positiv spiral i användandet: en bra uppkoppling leder till mer användning, till breddning av användningsområdena och bredare användning genererar mer användning. Nätnyheter hade, i relation till andra användningsområden på internet, ungefär samma betydelse som . mätning skedde emellertid en kraftig nedgång som sannolikt kan förklaras med att synen på nätnyheter som användningsområde och dess betydelse i förhållande till andra områden är beroende av skeenden i verkligheten. I 2001 och mätningar inträffade stora händelser – terrorattackerna i 2001 och mordet på utrikesminister 2003 – som gjorde att många besökte nyhetssajter. efter dessa händelser gick undersökningarna i fält, och många användare värderade troligtvis nyheterna högre dessa år än utan extraordinära händelser. Nyheter var ett betydligt vanligare användningsområde bland personer som har en bred internetanvändning – som ägnar sig åt flera olika användningsområden. Syftet var också mer utbrett bland informations- och tjänsteinriktade användare än bland nöjesanvän- dare, men skillnaderna i nätnyhetsvana beroende på användnings- område har minskat . se så till vida att nyheter var ett mer utbrett användningssyfte bland bredbandsinnehavare än bland modemanvändare. Som använd- ningssyfte betraktat är nyheter underordnat den generella internet- användningen snarare än ett allmänt nyhetsintresse. Utvecklingen för nätnyhetsvanor såg däremot något annorlunda ut. I hela befolkningen ökade andelen användare och ungefär en tredjedel var nätnyhetsanvändare . Bland inter- netanvändare var det drygt hälften som använde någon nyhetssajt minst – en ökning på drygt 10 pro- centenheter jämfört med . Nätnyhetsvanan var mest ut- bredd bland män och bland yngre och medelålders personer. En förklaring till detta kan vara att de här grupperna var tidigt ute på nätet och har haft på sig att etablera vanor. Skillnaderna beroende på social resurs och politiskt intresse var inte lika stora. I gruppen som kan betraktas som internets kärntrupp, de som varit med längst (15 till och internetanvändande högre tjänstemän) var nätnyhetsanvändningen något mer utbredd än hos den genomsnittlige användaren. Användningen av nätnyheter var betydligt mer utbredd bland personer som använde nätet än bland de som använde . Den mest regelbundna användningen – sex till – var betyd- ligt vanligare bland personer med bredbandsuppkoppling än bland modemanvändare. Informanterna i intervjuundersökningen bekräf- tade att nätnyhetsanvändningen tog fart när de gick över till bredband. Olika kända dagstidningars sajter var de mest besökta nyhets- sajterna. Störst publik hade . I stort sett alla använ- dare inkluderade denna sajt i sin nätnyhetsanvändning. Kombina- tionerna av sajter var förhållandevis lika i olika användargrupper: förutom hade man en blandning av andra sajter. De största skillnaderna fanns för och som var mer använda bland högre tjänstemän. Nätnyheter var i stort sett det- samma som traditionell tidning på nätet. Tidnings- och kanske framför allt kvällstidningsformatet var det som publiken ville flytta över till datorn. Det är ett format som känns igen och som inte ändrar sig nämnvärt på internet. Nätnyheter upplevdes attraktiva framför allt för tillgänglighetens skull. Andra nya möjligheter som arkiv- och länkfunktioner var av underordnad betydelse. Innehållsligt tenderade preferenserna vara liknande på nätet som på pappret. Att nätnyheterna var gratis tycktes upplevas som en självklarhet och betalningsviljan var begränsad. Nätet stod sig bra som nyhetsförmedlare men upplevdes inte i någon större utsträckning ta positioner från traditionella nyhets- förmedlare. Förtroende för sajter var måttligt utbrett bland allmän- heten, men betydligt högre bland nätnyhetsanvändare. Användarna förväntade sig samma prestationer och hyste samma typ av för- troende för nätpublikationer som för traditionella nyhetskanaler. Publikutvecklingen för olika nyhetskanaler har sett lite olika ut . Morgontidningsläsningen gick ned som kvällstidningsläsningen ökade. Radionyhetspubliken minskade i kanaler medan tv-kanalerna hade en stabilare utveckling av nyhetspubliken. I relation till andra kanalers publik- andelar hamnade nätnyheterna på samma nivå som kvällstidnings- läsningen. Morgontidningsläsningen minskade mest bland 15- till 30- åringar och kvällstidningen vann publik i åldrarna . internet- och nätnyhetsvanor hade viss betydelse för den här ut- vecklingen. Det minskade morgontidningsläsandet återfanns bland regelbundna nätnyhetsanvändare som det var i den här gruppen som kvällstidningarna vann flest läsare. Vid kontroll av både individuella bakgrundsfaktorer och internetvanor visade det sig att morgontidningarnas publiktapp återfanns bland internet- användande högre tjänstemän. Resultaten stärks ytterligare i en analys av den s.k. kärntruppen där morgontidningen var den nyhetskanal som minskade signifikant . Radionyheter i form av Ekot och lokala nyheter i P4 tappade i störst utsträckning sina unga lyssnare. Men också i nätets kärn- trupp var det en förhållandevis stor andel som övergav Eko- nyheterna. Däremot var publikandelarna för tv-nyheter i både SVT och TV4 förhållandevis stabila även i kärntruppen. När publiken fick ta ställning till nätnyheter i relation till andra nyhetskanaler och huruvida de nya nyheterna på olika sätt skulle kunna ersätta de gamla var intresset svalt. Det var dock tillräckligt stora andelar som satte nätnyheterna främst för att, teoretiskt sett, generera minskade publiknivåer för dagstidningar, radio och tv. Bland nätnyhetsanvändarna upplevdes en något minskad använd- ning av traditionella nyhetsmedier och då framför allt dagstid- ningar. Allra mest utbrett var detta bland högresurspersoner och bland personer . Intervjustudien visade på både dem som lättvindigt skulle överge papperstidningen, på några som redan gjort det och på personer som absolut inte kunde tänka sig detta. De flesta har ökat sin sammanlagda nyhetskonsumtion . Ökningen återfanns både bland traditionella nyhetskanaler och nätnyheter. Män och äldre ökade användningen inom traditionella medier, personer i hög social position inom den nya nyhetsförmedlingen och unga människor inom både gamla och nya nyhetsformer. Precis som fanns några tydliga dimensioner i valet av nyhetskanaler: nyheter i SVT å ena sidan och nyheter i TV4 å den andra. Nyheter på internet hittade först in i tidningsdimensionen men har flyttat från morgon- tidnings- till kvällstidningsdimensionen. Tidpunktsmässigt konkurrerade inte nätnyhetsanvändning med någon av de andra nyhetsmediernas prime time. Användningen var utbredd med tendenser till toppar . Användningen av nätnyheter på arbetsplatser var utbredd. I det perspektivet var radionyheter mest konkurrensutsatta. Det har inte skett några revolutionerande förändringar av våra nyhetsvanor men det finns tendenser mot en minskad användning av framför allt morgontidning och radionyheter. Allra tydligast syntes detta i nätnyhetsintensiva grupper. Nyheter på internet utgjorde helt klart ett alternativ till nyhetskanal för vissa människor och det finns alla skäl att påstå att nätnyheterna har tagit en ordinarie plats i vår nyhetsvardag. Det finns också skäl att betrakta nätnyheter som något annat än nyheter i traditionella massmedier. Användningskontexten på internet ger nyheterna en underordnad funktion och de återfinns i ett användningsflöde som består av snabbhet och en kombination av underhållning, vardagskontakter och -bestyr. Detta i kombina- tion med den utbredda arbetsplatsanvändningen gör nätnyheter till en annorlunda aktör på nyhetsarenan. Bestämmelser om presstöd återfinns i presstödsförordningen (1990:524), se bilaga 2, och föreskrifter om presstöd (KRFS 1997:13 och 2002:1), se bilaga 4 och 5. Bestämmel- serna är teknikneutrala såtillvida att de är tillämpliga oavsett om tidningarna distribueras på papper eller elektroniskt. särreglering som finns är jämkningsregeln i 2 kap. 11 a § presstöds- förordningen, där det föreskrivs för elektroniskt distribuerade dagstidningar att driftsstödet får jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distribution. Kommittén har genomfört en enkätunder- sökning, i vilken kommittén efterfrågade synpunkter på gällande regelverk för driftsstöd sett utifrån möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Härutöver efterfrågade kommittén synpunkter på hur regelverket borde vara utformat för det fall det nuvarande regelverket avseende driftsstöd inte anses anpassat till de marknads- och utgivningsmässiga förhållanden som gäller för elektroniskt distribuerade dagstidningar. Det kunde här gälla t.ex. vilka kriterier som borde vara uppfyllda för att elek- troniska dagstidningar skall vara stödberättigade, hur stödet borde vara utformat samt vilken omfattning stödet borde ha. Enkäten har skickats till ett flertal myndigheter, organisationer och personer med intresse av frågorna. Svarsfrekvensen på enkäten har emellertid varit låg. I det följande ges en utförlig redovisning av innehållet i flertalet svar som kommittén erhållit. IT-politiska strategigruppen, som arbetar under Näringsdeparte- mentet, skall vara rådgivande till regeringen och en pådrivande kraft för att uppnå det IT-politiska målet om ett informations- samhälle för alla. En viktig uppgift för gruppen är att arbeta för att tillsammans med andra aktörer i samhället förvalta tät- position på IT-området. Gruppens arbete inriktas på att betrakta IT-politiken ur ett bredare perspektiv, där nytta, behov och verk- samhetsutveckling inom alla politikområden och samhällssektorer är centrala begrepp. Strategigruppen arbetar pådrivande kring frågor som rör t.ex. tillväxt, konkurrensneutralitet, kultur/media, utvecklingen av nätkulturer, teknikens möjligheter och statens roll för att möjliggöra ett informationssamhälle för alla. Den IT-politiska strategigruppen har lämnat mera generella syn- punkter på hur lagstiftningen på presstödsområdet bör utvecklas, och den har anfört att den i detta läge inte vill styra den exakta utformningen av berörda lagar och förordningar. Gruppen menar emellertid att dagens regelverk inte är anpassat för elektroniskt publicerade dagstidningar eller för den mångfacetterade av nättidskrifter som finns tillgängliga via internet. Härutöver har strategigruppen anfört följande. En fortsatt spridning av internet på arbetet och i hemmet kommer tillsammans med ett ökat medieutbud att fortsätta att för- ändra medielandskapet. Allt fler människor kommer att ha möjlig- het att själv påverka sin mediekonsumtion och utvecklingen kan möjligen gå mot ökade valmöjligheter och ett större inflytande för enskilda mediekonsumenter, vilket i sin tur skulle kunna leda till ökat deltagande bland medborgare i det offentliga samtalet. En nättidskrift är så mycket mer än en tidskrift. Den kan vara ett forum för dialog och debatt, en databank över specifika ämnen, en portal för kontakt med kultur eller näringsliv, etc. En nättidskrift kan även vara interaktiv där läsaren själv kan styra innehållet och utformningen av tidskriften. har möjlighet att vara mera djupa i sin nyhetsförmedling, då tekniken ger utrymme för många lager av information baserat på vilket specialintresse läsaren har. En styrka med nättidskriften är att den, relativt lätt, kan anpassas för människor med nedsatt syn eller hörsel, med ökad fontstorlek och kontrast eller med inläst och syntetiskt tal. Denna tillgäng- lighetsaspekt är central för utvecklingen av ett informations- samhälle för alla. Ur ett mångfaldsperspektiv är kravet att en dagstidning till skall spridas inom landet är olycklig. Exempelvis skulle en nättidskrift som riktas till språkliga minoriteter. t.ex. samer, ha läsare bl.a. i , och . Det finns också ett uttalat politiskt mål att nå ut med information om till övriga världen. Målgruppen kan då inte finnas huvudsakligen i . När det gäller kostnader finns det ett antal likheter och skill- nader mellan den pappersbaserade dagstidningen och den nätbase- rade tidningen. Bland likheterna märks bl.a. redaktionspersonal som är fast eller löst anknuten till tidningen och som arbetar med IT-teknik för att producera artiklar, göra layout och arkivera. Som exempel på skillnader kan det lyftas fram att de pappersbaserade tidningarna har stora kostnader för tryck och fysisk distribution, och att de traditionellt sett även använt sig av gemensamma lokaler, medan personalen hos den nätbaserade tidningen oftare arbetar ideellt och i nätverk där de virtuellt möts för att skapa innehållet i tidningen. Den stora kostnaden för nättidskrifter består bl.a. av bevakningen, att tjänsten finns tillgänglig på nätet och hålls uppdaterad fortlöpande under dygnets timmar. I den bemärkelsen är en nättidskrift lik en nyhetsbyrås verksamhet. Den interaktiva delen i verksamheten, t.ex. moderatorledda debattfora, är resurs- krävande för den nätbaserade tidskriften då debattinläggen ständigt måste kontrolleras avseende språkbruk och innehåll. Det krävs även mer tekniska och personalmässiga resurser för att arbeta med interaktiva tillämpningar och att kombinera text, bild och ljud. Dagens presstöd snedvrider konkurrensen på marknaden efter- som nättidskrifterna exkluderas från presstöd och därmed ges sämre förutsättningar på marknaden än pappersbaserade dagstid- ningar. Det borde vara innehållet som värderas, inte hur innehållet förmedlas. Det finns ett antal begrepp i dagens regelverk som inte är appli- cerbara på den nya tekniken och på användningen av nyhetstjänster med sådan teknik. Begreppen sidantal och spaltmeter är två exem- pel på sådana begrepp. Begreppet omfång skulle här kunna användas i stället. Vidare kan det ifrågasättas om begreppen riks- spridning och täckningsgrad är applicerbara på nättidskrifter, med hänsyn till att det inte går att kontrollera varifrån användaren tar del av informationen om det inte finns en lista på abonnenterna. En nättidning kan endast ses som geografiskt bunden i den mån det redaktionella materialet har en specifik geografisk anknytning. betecknar sig som en politiskt och ekonomiskt obun- den veckotidning som distribueras elektroniskt på internet. På tidningens hemsida anges det att redaktionen står fri från staten, intresseorganisationer och det privata näringslivet, att tidningen och artikeldatabasen inte har någon utomstående ägare och att tidningen inte är beroende av annonsmarknaden. Vidare framgår det att ägs av journalisterna på redaktionen och att dess ekonomi bygger på prenumerationsintäkter. , genom , har anfört följande. Det är rimligt att behålla den grundläggande principen i dagens regelverk, nämligen att elektroniska tidningar skall vara berättigade till presstöd om de uppfyller samma kriterier som pappers- tidningar. Kriterierna behöver dock formuleras annorlunda, efter- som många formuleringar och begrepp i Presstödsförordningen och föreskrifter inte är anpassade till vad som gäller för elektronisk publicering. Regelverket behöver förses med modernare och tydligare begrepp. har svårt att ta fullt betalt av läsar- na/prenumeranterna vilket ökar deras annonsberoende. Detta beroende är allra farligast för mindre tidningar som kan stå och falla med annonskonjunkturen, nyckfulla annonsörer eller upp- trappad priskonkurrens på annonsmarknaden. Situationen är emel- lertid ännu hårdare för en elektroniskt utgiven nyhetstidning (som inte har pappersutgåva), eftersom de traditionella papperstid- ningarna publicerar stora delar av sitt material på webben utan att ta betalt. Detta har medfört att marknaden dumpats och att män- niskor vänjer sig vid att nyhetsrapporteringen på internet är gratis. Möjligheten att finansiera en mindre elektronisk tidning med annonser är obefintlig. Vidare är det utomordentligt svårt att finansiera en elektronisk nyhetstidning med enbart prenumera- tioner, dock inte omöjligt. En finansiering som bygger på en kombination av prenumera- tionsavgifter och presstöd kan vara en realistisk modell som gör det möjligt att starta elektroniska nyhetstidningar utan stora kapital- insatser. Om flera nya tidningar startar på denna grund skulle några förmodligen bli framgångsrika och växa sig starka, för att senare klara sig på egen hand, och kanske även övergå till att komma ut på papper, som traditionell dagstidning. Detta skulle ligga i linje med presstödets syfte, dvs. att bidra till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning. För att underlätta utgivningen av elektroniska tidningar har presenterat konkreta förslag till förändringar av dagens regelverk: Endagstidningar skall enligt nuvarande regler utkomma med 50 nummer/år, med möjlighet att göra ett dubbelnummer. Kravet är alltså 49 utgåvor/år. För en liten nystartad tidning kan det vara svårt att upprätthålla utgivningen . Några fler dubbelnummer bör därför accepteras. Dagens definition av redaktionellt innehåll bygger på en rimlig grundprincip, men beräkningen (antal spaltmeter med 45 mm bredd) behöver kompletteras med någon måttenhet som är användbar för nättidningar. En exakt översättning från papper till webb är inte rättvisande eftersom papperstidningar vanligtvis kan räkna luft, bilder och olika grafiska element som redaktionellt innehåll. En textorienterad nättidning skulle med TS nuvarande regler vara tvungen att producera mycket större textmängder än motsvarande papperstidning. Med abonnerad upplaga menas i dagens regelverk mottagare som genom individuell beställning och betalning efterfrågar tidningen. delar uppfattningen att tidningen – på papper eller i elektronisk form – alltid skall vara efterfrågad av individen/läsaren. Dagens kriterium, att en arbetstagare ska kunna välja fritt mellan flera tidningar är emellertid orealistiskt. Det bör räcka med att individen är fri att tacka ja eller nej till erbjudandet. Vad som menas med utgivningsfrekvens för papperstidningar kan inte appliceras på nättidningar, som ju vanligtvis publicerar artiklar löpande. Kriterierna för allmänt driftsstöd behöver korrigeras. Dagens kriterium, att det krävs en upplaga på minst 2 000 exemplar bör justeras så att trappan börjar vid 1 000 exemplar. Nästa steg kan vara 1 500 exemplar, och de följande kan vara 2 000, 3 000, 4 000, 5 000, 6 000, 7 000 exemplar, etc. En trappa som börjar längre ner och som är mer kontinuerlig skulle hjälpa nystartade elektroniska tidningar och motverka behovet av bidragstaktiska beteenden i tidningsmiljön. Det lägsta priset skulle kunna sänkas något med tanke på att be- talningsviljan för nättidningar är mycket låg (pga. den dumpade marknaden). Kravet redaktionellt material som gäller för papperstidningar skulle kunna minskas för nättidningar som inte har bilder, blaffiga rubriker, luft, tv-tablåer, sportresultat, börs- listor mm. För tidningar som utkommer finns trappsteg vid 10 000, 9 000, 8 000 och 7 000 exemplar. Sedan är det ett hopp ner till 2 000 exemplar där presstödet är drygt två mnkr. Detta belopp bör höjas och trappan bör göras mer kontinuerlig. Bestämmelsen i 2 kap. 11 a § presstödsförordningen föreskriver att driftsstödet för elektroniskt distribuerade dagstidningar får jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnader för produktion och distribution. Denna formulering ger utrymme för ett olyckligt godtycke. Vi föreslår att jämkning endast får ske uppåt för att utesluta godtycklig strypning av stöd. När formuleringen tillkom tog den förmodligen sikte på att elektroniska tidningar inte har tryck- eller portokostnader, vilket förvisso är sant, men nättid- ningar har samma kostnader för det journalistiska arbetet och där- utöver andra kostnader som papperstidningarna inte har; att utveckla och underhålla en kvalificerad webbplats är till exempel kostsamt. Intäktssidan är minst lika viktig som utgiftssidan, och här har nättidningen inga favörer. kan inte ta ut samma pris som papperstidningen och möjligheterna att annons- finansiera verksamheten är starkt begränsade. Detta talar för att presstödet till elektroniska tidningar inte ska kunna jämkas nedåt. Dagens ETC, genom ansvarige utgivaren , har inkommit med följande synpunkter. I regelverket borde tryck- metoder ersättas med publiceringsmetoder, eftersom tryck är enda metoden att publicera tidningar. I presstödsnämnd- ens föreskrifter skulle det kunna tilläggas att nyhetsförmedlingen också kan se genom ljud och rörliga bilder, då en digital dags- tidning möjliggör en kombination av text, ljud och rörliga bilder för att optimera nyhetsberättandet. Det borde vara en mera rimlig nivå att en dagstidning skall ha av innehållet skrivet på svenska än dagens krav på , eftersom antalet utlandsfödda är växande och antalet språkkunniga bland yngre är oerhört mycket större. Till saken hör också att en digital utgivning ger helt andra möjligheter till inter- aktion med läsare på andra språk än en vanlig tryckt tidning och att ett alltför högt krav på svenska innebär en onödig diskriminering av material från minoritetsgrupper. Ett exempel kan vara aktuell information från en konflikt i , där materialet skulle må bra av att rapporter kan sändas på spanska. Ett annat exempel kan vara rapporter från globaliseringsdebatter där engelska normalt är det språk som används både av debattörer, läsare och deltagare. En digital tidning kan distribueras över hela världen. Dagens krav att en dagstidning till skall distribueras inom landet är därför ointressant och så länge större delen av materialet i tid- ningen är skrivet på svenska borde utlandsläsare inte vara något negativt. Att en fådagarstidning vars redaktionella innehåll till övervägan- de del är inriktat på avgränsade intresseområden eller delar av sam- hället såsom näringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor med anknytning till kyrkoliv och religion inte betraktas som en dagstidning i press- stödssammanhang framstår som en obegriplig och godtycklig avgränsning.