sou · GUB311 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta torde gälla såväl om den nuvarande regleringen av den svenska marknaden skulle bestå som vid förändringar på olika sätt – såsom att privata anordnare tillåts, att folkrörelserna får anordna vadhållning etc. Omvänt torde inskränkningar av olika slag i möjligheterna att från anordna spel via interaktiva media innebära sådana nackdelar ur konkurrenssynpunkt att marknadsutvecklingen för de svenska anordnarna blir sämre än hos deras utländska konkurrenter. Det är förmodligen den utveckling vi ser , när de utländska spelbolagen erbjuder bättre odds och en högre vinståterbetalning än de svenska anordnarna. 4.1Hur definieras spelberoende? Spelmani är en klinisk definition. är termen pathological gambling upptagen i American Psychiatric Association1 (DSM III) där patologiskt spelande klassas som en impulskontrollstörning. Enligt DSM IV kännetecknas spelberoende av att man: återkommande visat olämpligt spelbeteende som tar sig uttryck i minst fem av följande kriterier: Tänker ständigt på spel (t.ex. upptagen av att tänka på tidigare spelupplevelser, av att planera nästa speltillfälle eller av att fundera över hur han eller hon kan skaffa pengar att spel med). Behöver spela med allt större summor för att han eller hon skall uppnå den önskade spänningseffekten. misslyckats med att kontrollera, begränsa eller sluta upp med sitt spelande. Blir rastlös eller irriterad när han eller hon försöker begränsa sitt spelande eller sluta upp med att spela. Spelar för att slippa tänka på sina problem eller för att söka lättnad från nedstämdhet (t.ex. hjälplöshetskänslor, skuld, ångest och depression). Efter att ha spelat bort pengar återvänder han eller hon ofta en annan dag för att revanschera sig (jagar förluster). Ljuger för anhöriga, terapeuter och andra personer för att dölja vidden av sitt spelande. Har begått brott som förfalskning, bedrägeri, stöld eller förskingring för att finansiera sitt spelande. Diagnostic and statistical manual of mental disorders, 3 uppl. Äventyrat eller förlorat någon viktig personlig relation, anställning, utbildnings- eller karriärmöjlighet på grund av spelandet. Förlitar sig på att andra kan ordna fram pengar för att lösa en finansiell krissituation som uppstått på grund av spelandet. B. Spelbeteendet kan inte förklaras med att spelaren är inne i en manisk episod. I International Classification of Diseases (ICD 10)2 karaktäriseras spelberoende av frekventa och upprepade spelepisoder som dominerar patientens liv på bekostnad av sociala, yrkesmässiga eller familjerättsliga förpliktelser. Lite mer sammanfattande brukar spelberoende personer beskrivas som personer som har uppenbara svårigheter att avhålla sig ifrån spel och vars spelande har fått flera allvarliga konsekvenser och problemspelare som personer som har fått mer än enstaka problem på grund av sitt spelande, men som inte helt nått upp till kriterierna för spelberoende. Det finns en mängd olika instrument för att mäta spelproblem men i används ofta ett frågeformulär som grundas på DSM III:s diagnostiska kriterier, nämligen South Oaks Gambling Screen (SOGS-R) som ger mått på både problem i livet och problem . Med hjälp av frågeformuläret kan de intervjuade delas in i tre kategorier 1.personer som inte spelar samt personer som spelar, men som inte har några spelproblem (0–2 poäng) 2.problemspelare (3–4 poäng) 3.troliga patologiska spelare (5–20 poäng) Allteftersom de diagnostiska kriterierna förändrats har också har mätmetoderna utvecklats. Ett frågeformulär med tio frågor bygger på DSM IV, Fischerscreen. Liksom vid SOGS-R definieras personer med 3–4 poäng som problemspelare och personer med 5 poäng eller mer som spelberoende. Metoden enligt DSM IV är något strängare än SOGS-R och ger normalt lite lägre värden. När man talar om spelproblem används ett flertal termer. I svensk litteratur används bl.a. begreppen problemspelare, patologisk 2 International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, 10 uppl. spelare, spelberoende, spelmani och spelmissbrukare. tycks begreppen patologisk spelare och spelberoende användas synonymt. I studier som baseras på SOGS-R, t.ex. nedan nämnda studie, Spel och spelberoende i Sverige3 används begreppet troligt patologisk spelare för att markera att klassifikationen bygger på svar i studien och inte på en regelrätt kliniskt psykiatrisk diagnos. I forskning kring spelberoende används ofta begreppet prevalens, t.ex. prevalens av spelproblem eller prevalensstudie. Med prevalens avses andel av befolkningen som har en viss sjukdom eller problematik. Man skiljer på livstidsprevalens (andel personer som haft problem i livet) och aktuell prevalens (andel personer som haft problem ). 4.2Forskning kring omfattningen av spelproblem publicerades vetenskapliga studier om spel- problem, främst i . I började frågor om spelberoende uppmärksammas . presenterade en rapport , Spelandet i Sverige4, där man försökte uppskatta andelen personer med spelproblem i . påbörjades ett forsknings- projekt om spelberoende under ledning av professor . I projektgruppen, , ingick bl.a. två utländska professorer, , och , . presenterade gruppen rapporten and Problem Gambling in , på svenska Spel och spelberoende i . Studien som genomfördes –1998 på ett urval om 10 000 personer syftar till att beskriva förekomsten av problem med spelandet i . Det är en av de största prevalensstudierna i världen avseende spelberoende med ett representativt urval. Undersökningen har utförts på en normalpopulation. Annars utförs forskning ofta på speciella urval, såsom hjälpsökande, deltagare i självhjälpsgrupper eller besökare på kasinon. Studien har granskats av internationell expertis och betraktas som en av de mest omfattande och tillförlitliga på 3Rönnberg,, Volberg,, , , , , , , , Spel och Spelberoende i , , 1999. Spelandet i , 1995:1. Rapporten kallas fas 1 i projektet. Fas 2 presenterades 2003, Spelberoende i – vad kännetecknar personer med spelproblem?5 Här genomfördes fördjupade intervjuer med en del av de personer som deltog i den tidigare undersökningen. I fas 2 fokuserar man på vad som kännetecknar och skiljer spelare med problem från spelare som inte har några påtagliga problem med sitt spelande. Forskning om omfattning av spelproblem är relativt begränsad. Den mest omfattande studien är, som tidigare nämnts, den prevalensstudie som genomfördes –1998 av m.fl. Av rapporten framgår att av befolkningen har satsat pengar på spel. När man utförde mätningar enligt SOGS-R konstaterades att mellan 70 642 (1,) och 109 174 (1,) personer i åldern 15–74 boende i klassificerades som problemspelare och ytterligare mellan 25 688 (0,) och 51 376 (0,) personer klassificerades som troliga patologiska spelare. (Medeltal för troliga patologiska spelare och för problemspelare). Mätningar gjordes enligt Fischerscreen och värdena blev då lägre, nämligen respektive . Det var av personerna i urvalet som inte svarade på frågorna. av dem som ingick i studien kunde inte nås per telefon och fick istället ett fråge- formulär per post. Svarsfrekvensen för postenkäten var . utför mätningar av svenskarnas spelvanor och anger att 4 000 personer besvarar frågorna i deras enkät som ingår i en omfattande marknadsundersökning. uppger att av den vuxna befolkningen spelar på någon av Svenska Spels produkter. Vid deras mätningar –2004 uppskattades antalet spelberoende till 30 000 (0,av vuxna svenskar) och antalet problemspelare till 100 000 (1,av vuxna svenskar). visar Svenska Spels mätningar på en ökning av antalet spelberoende till ca 45 000 5 , , , , , , . Spelberoende i – vad kännetecknar personer med spelproblem?, , Rapport nr 2003:22. (0,av vuxna svenskar). Svenska Spels uppskattningar stämmer alltså väl överens med vad man kom fram till i studie. redovisar emellertid inte underlaget för sina mätningar men uppger att de använder sig av ett urval av frågor från SOGS-R och DSM IV. Eftersom inte samtliga frågor används blir resultat emellertid inte direkt jämförbart med t.ex. studie. genomförde en rikstäckande enkätundersökning om folkhälsa där man bl.a. ställde frågor om spelvanor. Frågorna hämtades från SOGS-R och DSM IV men på grund av platsbrist ställdes inte mer än tre frågor. Detta innebär att man får ett index som inte direkt kan jämföras med studier där samtliga frågor används och i rapporten talas om riskspelare. Enligt folkhälsoenkäten har av männen och av kvinnorna riskabla spelvanor. Forskningen kring spelproblem är relativt ung och kriterierna för spelproblem utvecklas kontinuerligt. Det finns flera olika metoder att mäta och beskriva individers spelproblem, vilket innebär att jämförelser mellan olika studier, nationella såväl som internationella, inte alltid blir relevanta. Vidare finns det flera kriterier som kan påverka kvaliteten av studierna. Frågan om omfattningen av spelproblem är inte heller helt okontroversiell. Företrädare för spelbranschen kan ha intresse av att redovisa låga värden, medan företrädare för behandlingssidan och självhjälps- organisationer kan ha uppfattningen att problemen underskattas. uppgav t.ex. att andelen spelberoende respektive problemspelare inte ökade –2004, medan år 20036 menade att det fanns tecken på att antalet spelberoende ökade. Det är troligt att omfattningen av problemspelandet har ökat . Spelförhållandena ändras nämligen och i snabb takt. Automatspel (som attraherar spelare med riskbeteende) och som spelas av ungdomar (som har högt riskbeteende) är vanligare nu än vid tiden för undersökning. Spel på Internet har utvecklats kraftigt . och flera utländska spelanordnare erbjuder spel på mobiltelefon. Med införandet av digital television öppnas fler spelmöjligheter. Utvecklingen på spelmarknaden är explosionsartad och man kan konstatera att den huvudsakliga utvecklingen sker på spel som har flera riskfaktorer ur spelproblemperspektiv. 6 Förslag till handlingsprogram för att motverka spelberoende, , 2003, dnr 20-01-0649 s. 11 f. spel – som är en riskfaktor – blir oerhört stor hos i princip alla svenskar. har förebyggande åtgärder som information, stödlinje, spelansvar hos aktörerna och liknande utvecklats , vilket kan ha hållit tillbaka spelproblemen. Sammanfattningsvis kan man konstatera att det är omöjligt att finna en exakt siffra på hur många personer i som är spelberoende respektive har spelproblem, men utifrån tillgänglig forskning kan man dra slutsatsen att i vart fall av den vuxna befolkningen i har problem med sitt spelade. I sammanhanget är det viktigt att notera att det kring varje problem- spelare finns ett antal anhöriga och andra personer som drabbas på olika sätt. Spelandet och förekomsten av spelproblem är specifikt för varje land, beroende på bland annat vilka spelformer som finns och tillgängligheten av dessa. Vidare kan det finnas olika normer och traditioner för spelandet. I en publikation från Lotteriinspektionen7 finns en illustration av de viktigaste prevalensstudierna som utförts , se nedan. I sammanhanget är det viktigt att notera att det har använts olika metoder i undersökningarna varför man bör iaktta en viss försiktighet när man tolkar resultaten. 7 Lotteriinspektionens publikation, Effekter av Statens folkhälsoinstituts förslag till begränsningar för spel på värdeautomater, 2005, dnr 68/2004. Telefon/post, (15–74) spelare och riskspelare) (CCHS 1.2) risk 2,8procent låg risk spel (odds) SOGS (DSM IV) 0,7– 1,4– (15–74) SOGS-R, DSM IV (15–74) Undersökningarna visar att mellan en halv och av den vuxna befolkningen har problem förorsakade av spel. Av sammanställningen framgår vidare att man i de flesta internationella studier, liksom i studie, finner att spelautomater dominerar bland problemspelare. Norska studier antyder att förekomsten av spelproblem är lägre i än i andra länder. Det finns emellertid anledning att bedöma de norska studierna med försiktighet, bl.a. har de haft en väldigt låg svarsfrekvens. I en finsk studie från 20038 intervjuades knappt 2 500 personer som uppgav att de spelat minst två gånger den senaste månaden. I studien får av de intervjuade, 5 eller fler SOGS-poäng. De kallas riskgruppen flitigt spelande vilket troligen motsvarar det svenska begreppet spelberoende såsom det används i studie fas 1. i har tagit initiativ till en undersökning om omfattningen av och orsakerna till spelproblem i . Undersökningen kommer att indelas i två faser, vilka beräknas att vara färdiga respektive . beräknar att av den vuxna befolkningen spelar under ett år.9 Av första studie framgår att invånarna i i medeltal satsade på spel vilket är mindre än vad invånarna i , och satsade. Snabblotterier, , nationella och lokala lotterier, tips och spelautomater är de spel som flest svenskar prövat på (55–). har provat på hästspel och har prövat på restaurang- kasinospel. Spelproblem är vanligast bland dem som spelar på restaurangkasinon, värdeautomater, privat vadslagning och kortspel utanför restaurangkasinon. Spelproblem är vidare vanligare bland dem som spelar på tips, hästspel och bingo än bland dem som spelar på lotterier. Naturligen spelar problemspelare för mer pengar än spelare utan problem. I studie, uppskattar man att av spelarna står för av de rapporterade spelutgifterna i . 8Penningspelsundersökning, Social- och hälsovårdsministeriet, 2003. 9Svenska Spels årsredovisning 2004. Män spelar mer än kvinnor och det är också fler män än kvinnor som har spelproblem. Man har inte funnit några biologiska orsaker som förklarar detta varför skillnaden får ses som socialt betingad. Allteftersom sociala normer förändras och samhället blir mer jämlikt mellan könen kan man anta att skillnaderna minskar. Kvinnor spelar oftare på snabblotterier, och bingo, medan män dominerar ifråga om sportspel och hästspel. I jämförelsen mellan kvinnor och män med spelproblem visar det sig att kvinnorna i högre grad upplevde sin uppväxt som otrygg och socialt instabil. En större andel av kvinnorna hade blivit introducerade i spel inom familjen än männen. Männen hade en högre grad av felaktigt tänkande kring hur skickligheten påverkar vinstmöjligheterna. Med felaktigt tänkande avses bedömning av vinstchanser och hur skickligheten påverkar vinstchanserna. Invandrare är mindre benägna att spela än personer födda i . Trots det är det större sannolikhet att invandrare blir spelberoende. Spelproblem är också vanligare bland ungdomar födda utomlands än bland svenskfödda ungdomar. 4.4.3Vad kännetecknar personer med spelproblem? I studie, fas 2, utfördes fördjupade intervjuer med ett urval av de personer som deltog i den första studien. För varje person med spelproblem valdes en lika gammal person av samma kön utan spelproblem. De senare utgjorde kontrollgrupp. Totalt användes data från 302 personer, varav 151 personer haft spelproblematik enligt SOGS. Fler i spelproblemgruppen hade vuxit upp utan båda sina biologiska föräldrar. så många i spelproblemgruppen menade att deras uppväxt hade varit socialt instabil. Dubbelt så många i spelproblemgruppen upplevde sin uppväxt som känslomässigt otrygg och osäker. Dubbelt så många i spelproblemgruppen menade att uppväxten dominerades av känslor av ensamhet och utanförskap och att de inte kände sig förstådda och bekräftade under uppväxten. Fler i spelproblemgruppen beskrev att det i någon utsträckning varit viktigt med spel i familjen under uppväxten. Sammanfattningsvis kan man konstatera att en socialt instabil uppväxt framstår som en riskfaktor för att utveckla spelproblem. Fler i spelproblemgruppen hade en tendens att spela och öka sitt spelande vid positiva känslotillstånd än kontrollgruppen. Fler i spelproblemgruppen uppvisade också en högre grad av felaktigt tänkande och dissociativa upplevelser (transliknande tillstånd) vid spel. Fler i spelproblemgruppen hade ökat sitt spelande vid livs- händelser än kontrollgruppen. Fler i spelproblemgruppen påverkades av yttre händelser på spelmarknaden, såsom ökad tillgänglighet och marknadsföring. Däremot var det inga skillnader mellan spelproblemgrupp och kontrollgrupp i rapporterat spelbeteende vid negativa känslotill- stånd och hur man ändrade sitt spelande om man får en storvinst. Samband mellan spelande och andra risk- eller problem- beteenden (komorbiditet) Fler än så många i spelproblemgruppen var deprimerade jämfört med kontrollgruppen Fler i spelproblemgruppen hade mer riskabla och problematiska alkoholvanor än kontrollgruppen. Deltagarna i spelproblemgruppen visade en lägre grad av livstillfredställelse än deltagarna i kontrollgruppen. Fler i spelproblemgruppen hade indikation på personlighets- störning. Det framkom ingen skillnad mellan grupperna avseende allmän hälsa eller bruk av nikotin men fler i spelproblemgruppen hade använt narkotika. Undersökningen visar ett samband, men svarar inte på frågorna om en person är deprimerad för att han är spelberoende eller spelar för att försöka hantera sin depression. Som ungdomar betecknas i studie personer som vid det första undersökningstillfället var mellan 15–och som således var äldre i den uppföljande studien. Av de ungdomar som ingick i den första studien intervjuades 96 stycken i fas 2. Även när man diskuterar spelproblem bland ungdomar används det vedertagna begreppet patologisk spelare vilket sannolikt inte är helt korrekt. Det verkar nämligen orimligt att anta att ungdomar i 15 till (även om SOGS-R anger det) skulle ha hunnit utveckla sådana kroniska tillstånd som kännetecknar patologiska spelare. I en undersökning fann man att den genom- snittliga tiden att utveckla ett spelberoende var . Begreppet patologisk spelare används ändå i fas 2 eftersom det underlättar jämförelser med tidigare rapporter. Ungdomar spelar generellt mindre än vuxna. Trots det får unga spelare oftare problem med sina spelvanor. Detta förhållande bekräftas i en rad internationella studier. I studie fas 1 bedömdes av ungdomarna som troligt patologisk spelberoende och som problemspelare. Motsvarande siffror för hela urvalet var respektive . Vid en jämförelse med internationella undersökningar kan antas att andelen ungdomar med spelproblem ligger på ungefär samma nivå i flera länder. () utför , på uppdrag av , en undersökning av ungas alkohol- och narkotikavanor i nionde årskurs. kompletteras undersökningen med frågor om elevernas spelvanor. Undersökningen för 200410 visar att av pojkarna och av flickorna uppger att de deltagit i spel eller lotterier den senaste månaden. 10 Skolelevers drogvanor 2004, Rapport nr 84, upplysning, 2004. spelade huvudsakligen på snabblotter och , medan pojkar spelade på stryktipset, oddset, kortspel snabblotter, Bingo- , måltipset, hästspel och maskiner. Vid i , en klinik för ungdomar med missbruksproblem, genomfördes en mindre studie på uppdrag av år 2004.11 Ungdomar, gamla, som sökt till kliniken blev tillfrågade om spelvanor och eventuella spelproblem. Av 180 tillfrågade ungdomar uppgav av pojkarna och av flickorna att de hade spelproblem. Ungdomarna hade inte i något fall sökt hjälp för spelproblem. Studien talar för att det är betydligt vanligare med spelproblem bland ungdomar med missbruksproblem än bland andra ungdomar. Åldersbestämmelser hindrar inte alla unga från att spela. Närmare en tredjedel av ungdomar har spelat på förbjudna spelformer. Däremot är det förhållandevis få ungdomar som regelbundet ägnar sig åt spel. Mellan av de unga uppgav att de under senaste månaden ägnat sig åt spelmaskiner, illegal vadslagning om pengar samt kortspel om pengar med kamrater. I sammanhanget är det intressant att notera att speldebuten för en spelberoende är lägre, än för andra spelare, . Även i studier i och i har man funnit att de spelberoende börjat spela tidigare än andra spelare. När forskarna i studie jämförde ungdomarnas spelsituation vid första och andra undersökningstillfället fann man att ungdomarnas spelvanor är mer föränderliga än vuxnas. Antalet som kategoriserats som troliga patologiska spelare var detsamma , men nära hälften av dem hade bytts ut. Det hade skett en överflyttning av ungdomar från kategorierna troliga patologiska spelare till problemspelare. Dessutom hade antalet problemspelare minskat kraftigt, flera av de ungdomar som vid första undersökningstillfället uppgav att de hade spelproblem beskrev att dessa minskat eller upphört . I studie, fas 2 konstaterar man att spel på Internet inte fått någon större genomslagskraft bland ungdomar. Detta konstaterande kan emellertid inte anses giltigt längre. rapporterar att de utifrån samtal till Stödlinjen kan konstatera att alltfler ungdomar ägnar sig åt nätpoker. 11 , , studien är inte publicerad. media framträder en bild av att många ungdomar spelar på Internet, främst nätpoker (se avsnitt 4.7.2). Händelser på spelmarknaden, såsom introduktion av nya spel, reklam och marknadsföring av olika spelformer verkar ha störst genomslag bland ungdomar som redan har spelproblem. Ungdomar med spelproblem påverkas också i större utsträckning än andra ungdomar av en ökad tillgänglighet av spel. En förklaring till att ungdomar oftare än vuxna får spelproblem kan vara deras större benägenhet att spela på kontinuerliga och snabba spelformer. 4.6Riskfaktorer för utvecklande av spelberoende Spelens utformning såsom snabb återkoppling mellan insats och utfall, att spelandet sker kontinuerligt och spänningsnivån anses vara sådana faktorer som påverkar spelaren att spela mer än avsett. En del funktioner hos spel, som synintryck och snabba bild- växlingar på kommando kan bidra till att spelaren leds in i ett transliknande tillstånd. Även den omständigheten att spelaren, genom spelets utformning, förleds att överskatta den egna skickligheten anses vara en riskfaktor. En hel del studier pekar på att ökad tillgänglighet av spel leder till ökat problemspelande. I en australisk rapport12 pekar man på att tillgänglighet inte bara handlar om antalet spelmöjligheter utan också om närheten till spelen, öppningstider, spelvillkor, expo- nering av spelen, social acceptans och hur lätt eller svårt det är att spela. Det finns dock rapporter13 om att förebyggande insatser mot spelproblem, såsom information, hjälplinjer och rådgivning kan motverka ökade spelproblem trots att spelmöjligheterna ökar. I avsnitt 11.8 lämnas en redogörelse för spelreklamens betydelse för spelproblem. 12Productivity Commission 1999, , Report no 10, kap 8. 13T.ex.Volberg, Fifteen Years of problem gambling prevalence research: What do we know? Where do we go? Gambling, febr. 4.7Särskilt om spelautomater och Internetspel I flera studier, såväl svenska som utländska, har man konstaterat att automater är det dominerande spelet bland problemspelare, se tabell avsnitt 4.3.2. (anges kasino som spelform och man bör då ha i minnet att spelautomater är det vanligaste spelet på kasinon). –2004 utfördes en studie där drygt 11 000 personer intervjuades.14 I studien jämförs med övriga spelare. Westfelt finner att andelen personer med spelproblem är omkring sju gånger högre bland än bland övriga spelare. Han menar också att de av som satsat mest pengar står för av de totala spelutgifterna på apparaterna. Av de personer som ringde till Stödlinjen uppgav att spel på automater innebar problem för dem.15 I ett spelproblemsperspektiv är spelautomater ett riskspel. Dessutom är de placerade i restaurangmiljö där unga människor, som har ett högt riskbeteende, ofta befinner sig. Flera svenska spelanordnare tillhandahåller sina produkter på Internet. Enligt en undersökning som utfört på uppdrag av Lotteriinspektionen uppger av allmänheten, , att de har satsat pengar på spel över Internet . uppskattar att spelomsätt- ningen på Internet kommer att fördubblas . har fått tillstånd att anordna och förmedla pokerspel över Internet och det finns flera utlands- baserade spelanordnare som erbjuder t.ex. poker för svenska spelare. har s.k. nätpoker uppmärksammats mycket i media och det finns uppgifter om att många svenskar, främst ungdomar, spelar Internetspel på de utlandsbaserade spelanord- narnas siter. Denna uppfattning bekräftas av företrädare för sådana bolag.