sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — (I) Så det var inte bara en slump, eller att man hade valt ut vissa Nej, de känslorna möter jag . (I) Och det kan även förekomma bland förtroendevalda? Jadå, mellan skål och vägg. Partierna som inkluderande nätverk (I) Så Det är också nåt som är någorlunda representerat bland för- troendevalda i , eller ? Här finns en klyfta, den är den är svår att överbrygga. (I) Tror du det kan förekomma främlingsfientlighet också? Nej, inte inom partiet. Och man är ju väldigt vaken Tio gånger mer vaken efter valstugereportaget, så den som hade yttrat nåt sånt. Eller artikulerat såna känslor, han hade ganska snabbt sopats ut. (I) Vilken typ av känslor, grovt invandrarfientliga? Ja, grovt invandrarfientliga. Det är ingenting du säger i någon större grupp. Utan det kan du göra mellan skål och vägg så att säga kan du göra det. (I) Men det här är nåt man tänker på tror du? Precis som i fråga om den tidigare citerade centerpartisten verkar problemen med främlingsfientlighet främst uppfattas som viktigast i kontakten med det omgivande samhället. före- trädare i framhöll tydligt i tidigare citat att fördomar blir till direkta problem först när de förs fram offentligt, även om ett sådant uttalande även i någon mån kan tänkas handla om ett förklarligt sätt att försvara sig emot den kritik som man kan se som naturlig utifrån den beskrivning som intervjupersonen gett. Att också fördomar och främlingsfientlighet som uttrycks internt i partiet även kan innebära problem utvecklas dock av nomineringsansvarige; här med utgångspunkt i frågan som ställts om möjligheterna att öka andelen personer med invandrarbakgrund i partiet: Man måste in i deras föreningar. (I) Gör ni det mycket? (I) Hur kommer det sig tror du? Ja, jag vet inte. Själv så tycker jag att det skulle vara väldigt kul faktiskt att komma in i de här kretsarna, och lära känna dem. Men jag tror att det kan vara rätt jobbigt att komma in också. Jag tror det. Och som svensk är det nog väldigt svårt att komma in i en invandrarförening, och är det nödvändigt. Förmodligen är det lättare att få en ifrån deras förening att komma in till oss. (I) Vad tror du det är som gör det svårt? Ja, framför allt är det ju språket. Språket är ju oerhört viktigt. Och sen är det ju då, ja det är ju kulturskillnader, kulturkrocken. Vi, och när jag säger vi så menar jag svenskarna, vi är ju rädda för invandrarna va. Vi är ju det. (I) Så det finns den aspekten också? Det finns det. Men vi har ju haft några som försökt och varit mycket ute i och har lyckats där och varit mycket ute i Partierna som inkluderande nätverk Men det faller inte så väl ut, det gör inte det. Det är mycket svårare och mycket mer komplext än vad folk tror. Det är inte bara som de säger att Jamen åk ut och prata med invandrarna. Så enkelt är det inte. Det är väldigt svårt att tränga in där. Och det finns en misstro mot det politiska systemet som är enorm. Lika svårt som jag tror för jag har ju varit på medlemsmöte, möten för nya medlemmar. Där det kommit ett par tre invandrare. Och man talar ju inte samma språk. menar jag inte rent språkligt utan Jag kan se på de här invandrarna som undrar: Var har jag hamnat någonstans?. De känner inte igen någonting och de känner sig inte ens välkomna. De känner sig fullständigt utanför. Och samma tror jag att en svensk känner som kommer till en invandrarförening, att det tar oerhört innan man känner sig accepterad och får någonting ut av det. (I) Ja Men du tror att det kan vara så ibland att man inte känner sig välkommen och inte känner sig hemma som invandrare? Och sen har vi så många du behöver inte alltså om du är det minsta politiskt van eller erfaren så tänker du på vad du säger, speciellt om det sitter invandrare. Men har du ett nymed- lemsmöte där nya medlemmar kommer så tar det inte , sen börjar de med Sen måste vi strypa alla bidrag. Och de ser invand- rare som en börda och detta och detta. Och där sitter en invandrare, och lyssnar på detta. Han kommer aldrig tillbaks igen. Det är det stora dilemmat. Och i alla politiska debatter, inte politiker emellan, men mellan mig som politiker och allmänheten Det tar inte så är invandrarfrågan på tapeten. (I) Vad gäller aspirantkurserna för nya medlemmar tror du att det kan förekomma där också, sådana aspekter? Ja, det kan det. Det är jag rätt säker på. Och som sagt, efter hand som man blir lite mer politiskt van, och det kan ha lite med utbildning att göra, så lär man sig att vissa saker säger man inte när invandrare är närvarande. Men på nymedlemsmöte så säger folk precis vad de vill: Ja, jag vill gå med i för då får man stopp på alla jädra bidrag till alla utlänningar. Det bara kommer. Det tar inte så sitter den där. Mot bakgrund av det begränsade undersökningsunderlaget är det svårt att med någon större precision uttala sig om ifall de två partiorganisationerna utmärker sig med extremt omfattande pro- blem i fråga om förekomsten av fördomar, nedvärderade attityder och även uttalad främlingsfientlighet, eller om liknande problem förekommer även i andra partiorganisationer, och att de citerade intervjupersonerna snarare bara varit ovanligt öppenhjärtiga om förekomsten av problemet och dess omfattning. Före det att und- ersökningen inleddes var våra förkunskaper om eventuella sanno- likheter för förekomsten av fördomar begränsade till den kända Partierna som inkluderande nätverk förutsättningen att det i , i likhet med många andra kommuner i , finns inslag av främlingsfientliga partier i kom- munfullmäktige och därmed en tydlig mobilisering kring den mångkulturella ordningen i . Detta är också något som intervjupersonen från tydligt understryker, som en bakgrund till den bild av mycket omfattande problem med fördomar och främlingsfientlighet som den nomineringsansvarige gett. Att etnicitet är en så pass central dimension att organisera politiken kring i , innebär att denna mobilisering också är en viktig faktor inom flera av de lokala partiorganisationerna. Parti- erna tvingas att balansera mellan att å ena sidan respektera prin- cipen om lika politiska rättigheter och lagstiftningens förbud mot diskriminering och å den andra de invandrarfientliga medlems- och väljaropinioner som kan vara väl så betydelsefulla. Den nomineringsansvarige för i malmö framhåller också att problemet finns i alla partier. Att detta förekommer exemplifierar denne partirepresentant med att även ledande kom- munföreträdare från socialdemokraterna och har hoppat av till . Han framhåller också att intensiteten i diskussionerna kring invandrare i och i delvis skiljer sig från hur det ser ut i resten av landet. har problem även beskrivits i både och i , där främlingsfientliga partier inte ens fick av rösterna i valet till kommunfullmäktige. Vad gäller skillnaden mellan partier är detta förstås svårt att spekulera om utifrån det mindre antal intervjuer som genomförts. Att även är det parti som har lägst andel utrikes födda bland de kommunalt förtroendevalda (och 2004) så- väl som bland väljarna (2003) är något som talar för att kan ha större problem än många andra partier. Partiet utmärkte sig också i form av ett högst begränsat inslag av insatser för personer med invandrarbakgrund, i fråga om bland annat över- sättning av valmaterial, inför valet (och 2004). har främst genom det tidigare beskrivna reportaget i SVT:s inför valet framstått som ett parti med särskilda problem i fråga om fördomar och främlings- fientlighet – även om det råder delade meningar om i vilken ut- sträckning de starka uttalandena från moderata politiker i pro- grammet provocerades fram. framgår det också av vår undersökning att problemen med fördomar efter reportaget i Partierna som inkluderande nätverk SOU 2006:53 i större omfattning har tagits upp till diskussion. 5.3Insatser för personer med invandrarbakgrund Vi har tidigare i detta kapitel dels kunnat iaktta en delvis pro- blematisk bild i flera partier, både i fråga om interna nätverks betydelse och i fråga om förekomsten av stereotypa och nedvär- derande attityder mot personer med invandrarbakgrund. De nomi- neringsansvariga har ofta uppgett sig ha viktigt inflytande i att kunna ge kandidater den viktiga möjligheten att få en platt- form i partiet. Dessutom har man ansett sig vilja ge kandidater med invandrarbakgrund mer framskjutna positioner jämfört med enskil- da partimedlemmar. Hur ser det då i praktiken ut i fråga om vilka kandidater med invandrarbakgrund som kan vara aktuella för att lyftas upp? Har man i övrigt vidtagit särskilda insatser för öka möjligheterna i partierna för personer med invandrarbakgrund? 5.3.1Kan kandidater med invandrarbakgrund lyftas upp? Vad gäller frågan om vilka kandidater med invandrarbakgrund som hade kunnat lyftas upp och ges en plattform i partierna framhåller flera av de nomineringsansvariga att man strävar efter att lyfta upp fler personer med invandrarbakgrund. Ett par partiföreträdare ger dock en särskilt pessimistisk bild av möjligheterna i detta avseende. i , säger: Jag har sett råmaterialet, och det finns inte så många. Liksom flera andra partiföreträdare uppger denne moderat att det inte finns tillräckligt många aktuella personer med invandrarbakgrund att lyfta upp. Vid sidan om att bristen på lämpliga kandidater med invand- rarbakgrund ibland framhålls som ett problem av de nominerings- ansvariga anges även flera svårigheter i fråga om möjligheten att lyfta upp de intresserade medlemmar med invandrarbakgrund som man har i partierna. På den direkta frågan om det funnits någon kandidat med invandrarbakgrund man hade kunnat lyfta upp framhåller i särskilt vikten av att låta duktiga ledamöter få fortsätta: Det är naturligtvis inte så med någon tvärsäkerhet att för att du satt i den här nämnden förra mandatperioden att du ska få fortsätta. Partierna som inkluderande nätverk andra sidan, om han eller hon har skött sig: varför ska du inte få fortsätta, om du vill fortsätta? Som den nomineringsansvarige i beskriver frågan antyds närmast ett automatiskt motsatsförhållande om man lyfter upp fler kandidater med invandrarbakgrund, så att någon av de etablerade politikerna skulle vara tvungen att lämna sin plats. Ytterligare en annan orsak som anges handlar om bristande intresse från medlemmar med invandrarbakgrund att kandidera. En inter- vjuperson, från i , tar också upp att det funnits aktiva invandrare men att dessa inte vill: Det är ett särskilt stort problem har vi märkt när det gäller invandrare. Vi har flera invandrare från olika delar av världen som gärna vill vara med, och de tycker det är jättekul att komma på avdelningsmöte i den här lilla gruppen och gå på utbildning och så. Men de till och med säger att: Nej, jag vill inte stå på någon lista... och vi försöker: Jamen, det är liksom meningen med att engagera sig politiskt, att kunna stå på en lista, att få ett framgångsrikt val att komma in i en sen kunna arbeta och påverka direkt. Men de säger att: Nja, vi känner att vi vet för lite om det svenska systemet. Men de vill gärna vara med. Så det är ett speciellt problem. Det gör ju att vi har haft väldigt få mycket aktiva. Vi har haft invandrare på listorna , men inte på valbar plats. Som vi kan se utifrån den argumentation som just dessa nomine- ringsansvariga har fört så uppges anledningen till att man inte har förtroendevalda med invandrarbakgrund vara att man saknar lämp- liga kandidater, att man skulle vara tvungen att flytta ned etablerade politiker, och att det är svårt att få medlemmar med invandrar- bakgrund att kandidera. Dessa uttalanden kommer från företrädare i de partiorganisationer som haft störst svårigheter att rekrytera personer med invandrarbakgrund, och de illustrerar hur problemet kan diskuteras i dessa partier. En fråga är om det skulle finnas större utrymme för ledande personer i partierna att stötta och uppmuntra personer med invandrarbakgrund. Det är känt att själveliminering inte är ett ovanligt problem i fråga om underrepresenterade grupper, och detta kan även påverka benägenheten bland personer med invand- rarbakgrund att kandidera till förtroendeuppdrag (2001). Till detta kan bidra att man kan känna sig osäker på sin ställning i partiet, att man kanske upplever att man saknar det omedelbara stödet i partiet liksom att man inte med samma självklarhet smälter Partierna som inkluderande nätverk in i partiets sociala gemenskap på det sätt som en majoritets- medlem ofta kan göra. Utifrån de beskrivningar som getts av vad man gör för att lyfta upp kandidater med invandrarbakgrund i partierna framgår att inslagen av särskild uppmuntran och stöttning är relativt begrän- sade. Detta kan kontrasteras mot hur några personer beskriver att främst kvinnor men också i viss mån ungdomar kan ges stöd till att kandidera. i , har visserligen en person med invandrarbakgrund högst upp på sin kommunfullmäktigelista, men ger det tydligaste exemplet hur man genom att avsätta personliga och ekonomiska resurser särskilt ansträngt sig för att få kvinnor att ställa upp: Jag hade specialmöte med tjejerna, pepp-möten. Jag lurade ut dem på middag för att få dem att ställa upp. Det är jättesvårt. De vill inte. Och killarna kandiderar frivilligt: Varför ska jag då när han är så duktig och vill. Även om inslaget av motsvarande stöttning för kandidater med invandrarbakgrund inte beskrivits är det tänkbart att en sådan stöttning ändå förekommit från företrädare med invandrarbak- grund, vilket också de nomineringsansvariga kan ha mindre kun- skap om. Men om nu bara en mer begränsad stöttning av poten- tiella kandidater med invandrarbakgrund förekommer kan detta även tänkas ha att göra med att sådana positiva säråtgärder för att öka invandrares representation långtifrån har en lika stark ställning i partierna som åtgärder för att få en representativ andel kvinnor att kandidera och att bli valda. En företrädare från i utmärker sig dock med att man i partiet haft en grupp av medlemmar med invandrar- bakgrund med inflytande, vilka också getts tydligt stöd av en del ledande företrädare i partiet. I i är också från och med det senaste valet två av tio ordinarie ledamöter i kom- munfullmäktige födda utomlands, vilket innebär en representation som något överstiger andelen utrikes födda i kommunen. Man har även flera andra invandrare i kommunala nämnder. Partiets före- trädare säger: Det var ju så också att vi har ju ganska många invandrare i partiet, och de vill ju också ha sina poster. (I) De var aktiva för det? Ja, det fanns ju en slags lobbygrupp då som vi lyssnade till naturligtvis, och fick ta hänsyn till. Partierna som inkluderande nätverk Utvecklandet av ett informellt nätverk av personer med invandrar- bakgrund inom i förefaller delvis kunna grunda sig i att en aktiv förening med partiföreträdare inom det orten. skiljer sig här från den i , där inte haft någon aktiv verksamhet på samma sätt som i . Motsvarande skillnader finns också mellan socialdemokraterna i , som är mer skeptiska till aktiva föreningar, och partiorganisationen i som haft aktiva socialdemokratiska fören- ingar för personer med invandrarbakgrund. Det kan konstateras att andelen ordinarie kommunfullmäktigeledamöter med invandrar- bakgrund i socialdemokraterna och i något överstiger andelen utrikes födda i kommunen, medan de är under- representerade i samma partier i . I vilken mån särorga- niseringen medfört ökade möjligheter för kandidater med invand- rarbakgrund att hävda sig i nomineringsprocesserna är dock svårt att uttala sig om. Den nomineringsansvarige för socialdemokrat- erna i uppger till exempel att kandidaterna från de social- demokratiska invandrarföreningarna ibland var mindre kända i partiet i övrigt, och att nomineringarna från dessa föreningar därmed inte kunde tillmätas högsta vikt: var det frågetecken för invandrarkandidater. Den bosniska föreningen nominerade många, och där var det en del som vi inte kände till. De har garvade personer i ledningen, gamla riksdagsmän från Bosnien, så vi fick lita till deras omdömen. Men de hamnade inte överst. Som nämnts är representationen av förtroendevalda med invand- rarbakgrund i ovanligt god. har en befolkning som till består av utlandsfödda, medan andelen utrikes födda ledamöter i kommunfullmäktige är . De nomi- neringsansvariga i har gett flera förslag på förklaringar till detta. En är att de personer med invandrarbakgrund som kommit in har blivit goda förebilder, och därmed berett vägen för fler per- soner med invandrarbakgrund. Ett par företrädare uppger att det också att funnits ett visst mått av konkurrens mellan partierna i fråga om representationen av invandrare: Det är ju så att alla partier sneglar på varandra och man ser ju till exempel: Varför söker sig alla invandrare till socialdemokraterna. Och tänker att: Vi måste ju visa upp oss som ett viktigt parti för dem också. Så tänker man. Partierna som inkluderande nätverk (I) Så det kan vara ett viktigt argument för att ta in Ja, att ta in namn som syns. När man går ut i annonsering och allting att man alltid har en eller flera invandrare på bild, en eller två stycken. Invandrare kan ofta framstå som en mindre intressant målgrupp för partierna att rikta sig till, på grund av att den är relativt liten, heterogen och relativt svår att nå. I förefaller dock par- tierna ha sett gruppen som en potentiellt intressant målgrupp. Medan och inte har någon ledamot med utländsk bakgrund så har både och en ledamot med syriansk bakgrund och har även en ledamot som är född i . Det beskrivs att det faktum att , tillsammans med , är den stad med störst andel personer med syriansk bakgrund kan ha medfört att denna grupp setts som en väljargrupp av betydelse. En mer fundamental förklaring som kan ha påverkat det politiska klimatet i kan vara att en hög andel personer med invandrarbakgrund ofta visar ett samband med en hög andel kvinnor (och 2004), och detta samband är särskilt tydligt i , som utmärker sig i riket i stort genom att man haft en hög representation av kvinnor i kommunfullmäktige (1997). Organisationskulturen bland partierna i förefaller därmed att i betydande grad kännetecknas av att ge goda förut- sättningar för att genomföra en jämlik representation av dessa grupper. Vi kan här – med viktiga undantag för och – se ett samband mellan Örebro-partiernas generella förmåga i fråga om att både för kvinnor och personer med invandrarbakgrund åstadkomma en jämn representation. Vi har kunnat konstatera att det i partierna finns särskilda meka- nismer som i viktiga avseenden verkar kunna försvåra möjlighet- erna för personer med invandrarbakgrund att bli nominerade till förtroendeuppdrag; det har visat sig både i fråga om formella strukturer, med i första hand provvalets inflytande, och i fråga om mer informella sammanhang med såväl tillgången till nätverk som inslaget av fördomar. En fråga är om det i partierna också görs åtgärder som i någon mån kan motverka dessa tendenser. Även om positiva åtgärder inte är en lösning av den tidigare beskrivna Partierna som inkluderande nätverk institutionella diskrimineringen så kan de tänkas eliminera en del av dess effekter. i detta kapitel har de nomineringsansvariga gett sin bild av möjligheten att personer med invandrarbakgrund i kommunorganisationerna lyfts upp till valbara platser. En fråga för detta avsnitt är i vilken mån det förekommer särskilda åtgärder för att rekrytera invandrare som medlemmar eller förtroendevalda och hur man ser på olika åtgärder för att motverka underrepresenta- tionen bland personer med invandrarbakgrund i partierna. I såväl vår undersökning som i en tidigare undersökning av (2001) framgår att de insatser som särskilt riktas till personer med invandrarbakgrund vanligen har handlat om att försöka vara synliga på offentliga platser i bostadsområden med en hög andel utrikes födda i befolkningen och att försöka skapa kon- takter med invandrarföreningar. Det ges exempel på att moderat- erna i har varit aktiva i områden med en hög andel personer med invandrarbakgrund och etablerat kontakt med flera invandrar- föreningar (2001). Andra särskilda insatser som beskrevs är att socialdemokraterna på flera håll i landet anordnar särskilda aftonskolor för personer med invandrarbakgrund, och att tidigare genomfört en särskild utbildning för liberaler med invandrarbakgrund som var avsedd att ge en förberedelse för förtroendeuppdrag. Utöver detta förekommer, främst i och socialdemokraterna, också vissa inslag av särorganisering i partierna. Även om det alltså förekommer vissa särskilda åtgärder för att underlätta deltagandet bland personer med invandrarbakgrund finns också tecken på ett mer begränsat intresse i partierna för olika former av särskilda insatser. I och Gidlunds uppföljning av 1979 och undersökning med partiföreträdare i 53 kommu- ner framkommer att i genomsnitt av de tillfrågade lok- ala organisationerna hade genomfört särskilda åtgärder eller arran- gemang för personer med utländsk bakgrund inför kommunalvalen 1998. 1979 var motsvarande siffra (och 1999). Ett annat tecken på att särskilda åtgärder för invandrare inte getts högsta prioritet är hur man visat sig använda de särskilda resurser, totalt , som anslagits för riksdagspartiernas information till personer med invandrar- bakgrund inför valet (och 2004). Vart resur- serna till partierna har gått har inte kunnat redovisas särskilt väl för flera partier, och i några partier framkom också tydliga tecken på Partierna som inkluderande nätverk att en majoritet av resurserna förefaller att ha inordnats i den ordinarie valkampanjen. De nomineringsansvariga i vår studie ger bilden av en begränsad verksamhet riktad till personer med invandrarbakgrund. Vi har tidigare nämnt att väljare med invandrarbakgrund kan uppfattas som en mindre lönsam målgrupp, bland annat till följd av att grup- pen är så heterogen och till följd av det låga valdeltagandet. Från socialdemokraterna i och , som är de som har mest omfattande inslag av utbildning, har vi delgivits uppgifter på en hög andel personer med invandrarbakgrund i båda deras utbildningar (aftonskolor respektive medlemsutbildningar). Den nominerings- ansvarige för socialdemokraterna i uppger också att ett huvudsyfte med utbildningarna är att stödja invandrare. I övrigt uppges främst olika kontakter med invandrarföreningar och försök att visa sig i svenskglesa områden förekomma i partierna. Mellan valen uppges dock att aktiviteterna från partierna är mer begrän- sade. Man kan konstatera att inslaget av säråtgärder överlag inte på något sätt dominerar partiernas insatser. Flera intervjupersoner be- skriver dock att man av de underrepresenterade grupperna arbetat mindre för att rekrytera invandrare än till exempel ungdomar. Ett tydligt exempel ges av i : Jag konstaterar att vi är dåliga på etnicitetsfrågan. Det är naturligtvis något vi får jobba med. Men något konkret arbete nu Nej. På ungdomssidan jobbade vi för att få fram ungdomar. Där var vi ute och pratade. Den nomineringsansvarige för i framhåller att man lyckats någorlunda väl med att få in kvinnor i partiet – där han säger att man arbetat mycket mycket målmedvetet – medan det upplevs ha varit mycket svårt att nå invandrare: Men när det gäller invandrare så vet vi min själ inte vad vi ska göra. Jag tror att alla partier står lika handfallna. Vi har översatt våra broschyrer till olika språk. Vi försöker vara i , när kom hit så åkte han ut till , men vi står handfallna. Översättningar av broschyrer, som man alltså tilldelats särskilda statliga anslag för, bör visserligen inte ses som en indikation på att man varit måna om att rekrytera personer med invandrarbakgrund men det är ändå tydligt att företrädare i Partierna som inkluderande nätverk menar att partiet ansträngt sig, men att man saknar möjligheter att i större utsträckning nå ut med de satsningar man gjort. I övrigt ger dock de nomineringsansvariga inte en lika pessi- mistisk bild av partiernas möjligheter. En del partiföreträdare är i stället mer självkritiska och menar att man kunnat nå större framgång om man varit mer synliga i svenskglesa områden mellan valen.