sou · GUB363 · 2007-01-01 00:00:00 — Den kemiska analysen är densamma, men analysdata läggs in i en databas och jämförs med tidigare analyserade beslag. Olika databearbetningsmetriker används och s.k. träffar granskas manuellt. Beslag som befinns höra samman rapporteras som länkar. Processen tar än en jämförelseanalys och resultatet kan ge en indikation om huruvida olika beslag har en gemensam tillverkningsbakgrund (tillverknings- betingelser, recept m.m.), som i förening med annan underrättelse- information kan ge upplysning om geografiskt ursprung. Klassificeringarnas utfall används dels som operativ under- rättelseinformation i enskilda brottsutredningar, dels i mer över- gripande kartläggningar av narkotikamarknaden. Eftersom analy- serna utförs och med skilda analysinstrument har en klassificeringsundersökning inte samma precision som en Av den anledningen används resultatet aldrig som grund för ett sakkunnigutlåtande att presentera som bevis i dom- stol. SKL gör klassificeringar av amfetamin, brunt heroin och cannabisharts. I viss utsträckning bedrivs gruppens arbete i samarbete med forensiska laboratorier i andra länder. Som exempel kan nämnas att man tillsammans med f.n. tre andra EU-länder har upprättat en gemensam databas för profilering av amfetamin. SKL utför därtill klassificeringsanalyser åt sex andra EU-länder. Gruppen involveras också i arbetet med att undersöka miss- tänkta tillverkningslaboratorier (om det är fråga om GHB är det i stället DAG-gruppen som anlitas, se nästa avsnitt). Syftet med sådana undersökningar kan vara att avgöra om det har förekommit tillverkning, vilken narkotika som har framställts och hur mycket samt vilken metod som har använts. DAG-gruppen består av 16 personer som är indelade i fyra under- grupper. Förkortningen DAG står för dopning, alkohol och gift. Alkoholdelen innefattar dels analyser av misstänkt illegalt till- verkad alkohol, dels kontrollenheten, vars verksamhet rör bevis- instrument för alkoholutandningsprov (Evidenzer). Dopningsgruppen analyserar dopningspreparat i form av tabletter, kapslar, ampuller eller vätskor, vanligtvis med samma metoder som narkotikagrupperna genomför sina undersökningar. I likhet med läkemedelsanalyserna kan ibland yttre kännetecken användas för att identifiera preparatet. Dopningsärendena är de som ökar mest inom verksamhetsfält. Alkoholgruppen arbetar med att analysera sprit och mäsk som misstänks vara illegalt tillverkad. I de fall spritlösningen är klar avgör man alkoholhalten genom hög- kvalitativ densitetsmätning (DMA). Vid analys av mäsk används i stället gaskromatografi med flamjonisationsdetektor (GC-FID). Gruppen undersöker också teknisk sprit, tillverkningsföroreningar i hembränd sprit och misstänkta förfalskningar, genom att jämföra den eventuella förfalskningen med originalet. Giftgruppen handhar ärenden som avser misstanke om gifter och droger i mat eller dryck samt illegal tillverkning av GHB. Man undersöker vidare bl.a. okända ämnen och bekämpningsmedel i varierande material. Därutöver kopplas gruppen in i ärenden som rör vattenprovtagningar samt miljöbrott. Eftersom undersöknings- materialen varierar och ofta är förhållandevis komplexa är prov- upparbetningen av stor betydelse för analysarbetet. Provupp- arbetningar och analysmetoder skiljer sig åt beroende på vilket material – t.ex. öl, jord eller mat – som skall undersökas och vilken substans som misstänks förekomma. Giftgruppen använder sig av de flesta av enhetens analysinstrument. Undersökningarna tangerar ibland de analyser som utförs vid kemi- och teknikenheten (se avsnitt 6.3.3 och 6.3.5). Kontrollenhetens verksamhet skiljer sig markant från den övriga. SKL äger och hyr ut de instrument som polisen använder för alko- holutandningsprov och har ansvaret för tekniken kring dessa. En- heten har telefonsupport för bevisinstrumentet och utför årliga kontroller av utrustningen. Man genomför även utbild- ningar för de poliser som skall bli instrumentansvariga i systemet. Om tekniken och systemet kring alkoholutandningsprov ifråga- sätts kan dessutom ett ärende i den operativa verksamheten skickas till kontrollenheten för handläggning. Enheten samarbetar i dessa fall med rättskemiska avdelning. På SKL har man kunskap om hur tekniken och utrustningen fungerar. Den rättskemiska avdelningen är däremot bättre lämpad att besvara frågor som rör t.ex. om intag av vissa ämnen kan påverka alkohol- koncentrationen i utandningsluften och frågor som rör s.k. efter- supning, d.v.s. bedöma om den misstänktes alkoholintag kan ha skett efter körningen. DAG-gruppen samarbetar vidare med den rättskemiska av- delningen när gruppen skall analysera t.ex. ett misstänkt gift som har återfunnits på en brottsplats och den rättskemiska avdelningen skall undersöka om samma gift eventuellt kan påvisas i kroppen. Ett samarbete finns även inom området referensmaterial, där ett utbyte av kemiska referenssubstanser har inletts. Det gäller även i viss utsträckning metoder och analystekniker. 6.5Dokument- och informationsteknikenhetens verksamhet Vid dokument- och informationsteknikenheten arbetar cirka 30 personer, fördelade på tre grupper. Handstilsgruppen har hand om forensiska handstilsundersökningar och erbjuder även utbildning på detta område. För undersökningar av misstänkta förfalskningar av bl.a. sedlar och pass svarar urkundsgruppen, som också bedriver utbildningsverksamhet. Den tredje gruppen arbetar främst med forensiska undersökningar avseende informationsteknik. Gruppen är i sin tur uppdelad i fyra undergrupper; IT, bild, ljud och foto. Dokument- och informationsteknikenheten har även andra uppgifter än de kriminaltekniska. Man arkiverar referenshandlingar som t.ex. ID-handlingar, lotter, casinospelmarker och sedlar. Enligt avtal med Lotteriinspektionen granskar man dessutom tryckerier, lotter och slumptalsgeneratorer samt kontrollerar vinstplaner. I handstilsgruppen arbetar fyra personer med olika akademisk bak- grund. Verksamheten har minskat något i omfattning. En förklaring är att det i takt med den ökade digitaliseringen generellt sett skrivs allt mindre för hand. Polismyndigheterna har inte heller längre några särskilda utredare inom området. Detta kan enligt handstilsgruppen i viss mån ha lett till att dess kompetens och verksamhetens potential inte uppmärksammas i lika stor utsträckning som . Uppdragen avser exempelvis bankhandlingar, kvitton, deklara- tioner, testamenten, dagböcker och kontrakt. Det kan också vara fråga om rånarskisser eller kokscheman för narkotika. Gransk- ningen sker normalt med lupp eller med stereomikroskop med zoomoptik. Man undersöker bl.a. handstilens allmänna drag samt storlek, lutning och penntryck. En handstilsanalys kräver därför vanligen en studie av originalhandlingen, även om det också kan fungera med s.k. genomtryckskopior. Med andra typer av kopior – som t.ex. fax – är det emellertid inte möjligt att göra en analys. Undersökningarna görs normalt i syfte att fastställa eller utesluta att en viss person har skrivit den text som skall analyseras. I regel granskas handlingen av två personer oberoende av varandra. Det bör framhållas att gruppen inte arbetar med grafologi, d.v.s. att analysera personers psykiska egenskaper genom deras skrivstil. SKL har genom avtal med isländska myndigheter åtagit sig att hantera de isländska handstilsforensiska analyserna. Det före- kommer dessutom privata uppdrag från bl.a. och . Handstilsgruppens verksamhet har inte någon mer omfattande Merparten av gruppens uppdrag kommer från rättsväsendet. Privata uppdragsgivare svarar för av gruppens ärenden. Urkundsgruppen består av åtta personer som huvudsakligen arbe- tar med undersökningar av misstänkta förfalskningar. De anställda har varierande bakgrund, i regel dock akademisk utbildning med naturvetenskaplig inriktning. När man anställs går man igenom en intern utbildning . Det finns inte någon extern utbildning för undersökningar av misstänkta förfalskningar. Cirka två tredjedelar av ärendena avser förfalskningar av sedlar. Andra vanligt förekommande dokument är identitetshandlar som t.ex. pass och körkort. Gruppen analyserar även misstänkt för- falskade testamenten, bankhandlingar och lotter. Utöver detta undersöker man dold skrift, kodade kopior, reliefskrift (genom- tryckt skrift) och maskinellt framställd skrift, som t.ex. skrift från olika typer av skrivare. De vanligaste frågeställningarna rör äkt- heten av ett dokument, men det förekommer även komplexa frågor t.ex. angående hela förfalskarverkstäder och kopplingar mellan olika förfalskningstyper. Många av gruppens undersökningar bygger på jämförelser mellan den misstänkta förfalskningen och den motsvarande äkta hand- lingen. Man har därför skapat en omfattande referenssamling av pass, , körkort och sedlar. Gruppen har dessutom tillgång till ett datoriserat söksystem för resedokument, framför allt pass. Analyserna görs i stor utsträckning med optiska metoder, där man använder videokameror inom olika våglängdsområden. Gruppen har också olika typer av mikroskop och andra instrument till sitt förfogande. Granskningen är dock och erfarenhets- krävande och bedömningarna är inte datoriserade. Vissa undersök- ningar kräver kemiska metoder eller andra, mindre vanliga till- vägagångssätt. I sådana fall anlitar gruppen experter från SKL:s övriga verksamhet eller från andra laboratorier. Vid flertalet ärendetyper undersöks dokumentet av två handläg- gare. I de enklare ärendena – som ofta avser sedlar – görs dock bedömningen av endast en person. Vissa enklare undersökningar av misstänkt förfalskade dokument görs även vid , polisen i samt i mindre omfattning vid polisens tekniska SOU 2006:63 Den kriminaltekniska verksamheten rotlar i och . Antalet inkomna ärenden till urkundsgruppen är relativt . Urkundsgruppen undervisar bl.a. passtekniker, anställda vid , åklagare, bankpersonal och poliser som är inrik- tade på dokumentundersökningar. Därutöver bistår gruppen i arbe- tet med upphandlingar av nya nationella värdehandlingar, som t.ex. pass, genom att upprätta kravspecifikationer och utvärdera anbud. Eftersom urkundsgruppen av naturliga skäl har stor kunskap om hur handlingar bör utformas för att göra dem svårare att förfalska är gruppens synpunkter i detta sammanhang av stort värde. Urkundsgruppen är representerad i flera olika nationella och internationella samarbetsgrupper. Gruppen för informationsteknik är indelad i fyra undergrupper. Bildgruppen arbetar med forensiska undersökningar och metod- utveckling inom bildområdet. Undersökningarna avser t.ex. teknisk analys av mediabärare och inspelningsutrustning för att eventuellt kunna binda en viss inspelning till en särskild maskin. Man äkthets- analyserar video- och bildmaterial samt restaurerar skadat material. Den stora mängden bilder från landets övervakningskameror hanteras dock till övervägande del på färgfoto- laboratorium. På ett mer strategiskt plan har SKL och bildgruppen sett över de problem som finns med dagens övervakningssystem och tagit fram rekommendationer och checklistor i syfte att höja upptagningarnas kvalitet, främst i fråga om möjligheten att identifiera personer och föremål. Dessutom försöker man utveckla biometriska metoder, som t.ex. sätt att mäta en persons längd genom att studera bilder. I detta avseende har bildgruppen en koppling till den rättsmedicinska verksamheten. I vissa fall skulle rättsläkare genom att studera t.ex. rörelsemönster kunna bidra till att identifiera personer som förekommer i inspelningar från bl.a. övervakningskameror. Ljudgruppen gör tekniska analyser av mediabärare och inspel- ningsutrustning samt restaurerar skadade ljudupptagningar. Man arbetar också med att förbättra hörbarheten hos sådana upptag- ningar och att föra över inspelningar från en typ av mediabärare till en annan. Dessutom kan man äkthetsanalysera ljudupptagningar på motsvarande sätt som bildgruppen gör inom sitt område. hos finns denna typ av verksamhet endast vid SKL. Ljud- gruppen och SKL arbetar inte med talanalyser, d.v.s. identifieringar av personer genom röstinspelningar. Fotogruppen bistår hela SKL med fotografering. Inom kärnverk- samheten rör det sig i huvudsak om dels bilder på undersöknings- material, främst fingeravtryck, dels framtagning och förstärkning av spår. Fotograferna används även för att ta bilder till tidningar och föreläsningsmaterial samt för att undervisa poliser i fotografi. Den IT-forensiska gruppen arbetar i huvudsak med metodutveck- ling och består av forensiker, specialister inom olika IT-områden och en koordinator. Avsikten är att polismyndigheternas specia- lister och IT-brottsroteln vid RKP i första hand skall hantera den operativa verksamheten, medan SKL skall kopplas in endast i mer komplicerade fall. Operativt undersöker gruppen komplexa IT-system och data- servrar i syfte att t.ex. få fram lagrad information. Man analyserar även okänd elektronik och okända programvaror i syfte att fast- ställa användningsområde och funktion. Man samarbetar t.ex. med urkundsgruppen (se avsnitt 6.5.3) i fall där utrustning som använts till att framställa förfalskningar skall undersökas. Gruppen biträder därutöver andra myndigheter inom rättsväsendet med att ta fram verktyg och metoder för att underlätta och kvalitetssäkra det IT- forensiska arbetet. SKL har cirka 245 anställda, motsvarande 217 årsarbetskrafter4. Av årsarbetskrafterna är 58 att hänföra till biologienheten, 53 till kemi- och teknikenheten, 47 till droganalysenheten och 26 till dokument- och informationsteknikenheten. Staben och den administrativa personalen omfattar cirka 33 årsarbetskrafter. I de föregående avsnitten har för respektive enhet kort redogjorts för de olika personalkategorierna samt personalens utbildning och bakgrund. Även om det förekommer privata uppdragsgivare kommer det absoluta flertalet av SKL:s ärenden från rättsväsendet. Följande tabell visar antalet inkomna ärenden från rättsväsendet –2005. Detta antal skiljer sig från antalet utförda undersök- ningar, eftersom ett ärende kan föranleda fler än en undersökning. SOU 2006:63 Den kriminaltekniska verksamheten Verktygsspår, skoavtryck m.m. Följande kommentarer bör lämnas till uppgifterna i tabellen. Minskningen av morfologiska undersökningar beror till övervägande del på en förändrad avgränsning mot andra under- sökningar. Den avspeglar därför inte verkliga förhållanden. hanterades 1 115 narkotikaärenden av laborato- rium i . Dessa inkluderas inte i siffran 17 755. I kate- gorin vapenärenden ingår inte vapenskrotningar. För att illustrera i vilken omfattning andra uppdragsgivare än rättsväsendet förekommer kan nämnas att det kom in totalt 32 823 ärenden till SKL från rättsväsendet och 496 ärenden från övriga uppdragsgivare. Av tabellen framgår att antalet ärenden som kommer in till SKL har ökat , till knappt 36 000 ärenden . i ett längre perspektiv är dock trenden än tydligare. Det samman- lagda antalet inkomna ärenden från rättsväsendet var drygt 24 000 och drygt 16 000. är det främst DNA- och narkotika- analyserna som har ökat i antal. Antalet narkotikaanalyser har fördubblats. På DNA-sidan handlar det av naturliga skäl om en än större ökning. inkom drygt 900 ärenden och drygt 10 000. På grund av den nya DNA-lagstiftningen kan man dess- utom räkna med att antalet DNA-analyser kommer att genomgå en markant ökning . Den tredje största ärendekategorin – urkundsundersökningar – har också ökat jämfört med mitten av . – 1998 var antalet inkomna ärenden från rättsväsendet cirka 1 000 . nåddes en topp med 2 700 ärenden. har antalet ärenden legat kring 2 000 . Ökningen av antalet fingeravtrycksärenden skedde främst fram till och med . har SKL i princip fått in mellan 700 och 1 000 ärenden . i ett längre perspektiv har självfallet även undersök- ningar av digitala bevis ökat i antal, även om de minskade . Det finns dock ärendekategorier som minskar. Antalet alkohol- analysärenden har blivit färre (624 ärenden till 2005). Handstils- och talärenden har reducerats från knappt 800 till 2005. Även spårundersökningsärenden har minskat något, från kring 700 till numera cirka 500 . För övriga typer av ärenden märks inte några tydliga trender i fråga om efterfrågan. Hur ofta polisen anlitar SKL varierar mellan de olika polis- myndigheterna. I absoluta tal är det av lätt insedda skäl myndig- heterna i (7 800), (5 650) och län (5 200) som svarar för flest ärenden. I förhållande till antalet anmälda brottsbalksbrott i respektive län är det dock polismyndigheterna i , och Jön- län som inkommer med flest ärenden till SKL. De myn- digheter som mest sällan anlitar SKL, såväl relativt sett som i absoluta tal, är polismyndigheterna i och . SKL:s svarstider (tiden fr.o.m. att det sista materialet i ärendet har anlänt till SKL, till dess att SKL redovisar svaret) skiljer sig självfallet mellan de olika ärendetyperna. Mediantiden för DNA- ärenden var , och . För narkotikaärenden är motsvarande siffror 9, och för urkundsärendena 9, . var mediantiden för samtliga ärenden (exklusive narkotikaärenden) . reducerades svarstiderna i DNA- och narkotikaärendena kraftigt och enligt SKL kan ytterligare för- kortningar förväntas. Förklaringarna är bl.a. en ny process i hanteringen av narkotikaärenden, där undersökningar av enklare beskaffenhet hanteras separat, samt en ökad automatisering inom DNA-verksamheten. 6.7Finansiering av SKL:s verksamhet SKL:s verksamhet är i huvudsak anslagsfinansierad. Genom Riks- polisstyrelsen (RPS) får laboratoriet del av polisväsendets anslag. Mellan RPS och SKL tecknas ett åtagande om om- fattningen, inriktningen och finansieringen av verksamheten. Anslaget från RPS är avsett att täcka kostnaderna för de operativa undersökningarna och analyserna med rättsväsendets myndigheter som uppdragsgivare. Dessutom skall kostnaderna för forskning, information samt stöd och service täckas av anslaget. Med rättsväsendet avses främst polismyndigheter, åklagarmyndigheter och domstolar, men även t.ex. Justitiekanslern har rätt att anlita SKL för undersökningar utan att betala någon avgift för detta. Andra än rättsväsendets myndigheter måste dock betala för SKL:s tjänster. Detta gäller inte endast privata uppdragsgivare som advokatbyråer och försäkringsbolag, utan även myndigheter som t.ex. , och . I de fall avgiftsfinansiering förekommer i den operativa verksamheten beror detta således inte på typen av analys, utan på vem som är uppdrags- givare. Den utbildning som SKL bedriver – såväl åt polisväsendet som åt andra aktörer – är avgiftsfinansierad. Enligt åtagandet med RPS (se kapitel 2) tilldelas SKL för av anslaget 4:1 . Labo- ratoriet får vidare medel av engångskaraktär om . Man har dessutom tillåtelse att disponera sina uppdrags- intäkter, som beräknas uppgå till . Verk- samhetens kostnader beräknas uppgå till . uppgick tilldelningen från RPS till och avgifts/uppdragsintäkterna till . Av dessa kom drygt 12 miljoner från polisen, bl.a. för utbildningsverksamhet. SKL är ackrediterat av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) för flertalet av de undersökningar som myn- digheten utför. Att SKL är ackrediterat för en viss typ av under- sökning innebär att laboratoriet uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (se vidare om ackreditering i avsnitt 4.9). Ackrediteringens omfattning ökade med bl.a. ett standardförfarande för brandplatsundersökningar. SKL har också arbetat med att anpassa sina sakkunnigutlåtanden och analysbesked i enlighet med krav från SWEDAC (2003:14). Anpassningen innebär att det av utlåtandena och beskeden framgår vilka metoder som använts i en undersökning och om de är ackrediterade eller inte. En ny ut- låtandeskala som är gemensam för samtliga typer av under- sökningar infördes dessutom . Av följande tabell framgår vilka av SKL:s undersökningstyper som är ackrediterade. Ackreditering av de vanligt förekommande undersökningstyperna och analysmetoderna är naturligtvis en viktig del av SKL:s kvali- tetsarbete. Detta arbete omfattar emellertid mer än endast ackredi- teringsfrågan; allt från att säkerställa väl fungerande administrativa rutiner och ärendehantering till större, mer specifika kvalitets- projekt. Som exempel på stora, mer övergripande arbeten kan nämnas KvaTro, ett projekt som RPS inledde och som syftar till att kvalitetssäkra verksamheten vid polisens tekniska rotlar. Ambi- tionen är att dessa skall använda samma internationella kvalitetsstandard som SKL gör. SKL har deltagit i genom att bl.a. tillhandahålla projektledare och allmän rådgivning. För SKL:s egen räkning är kvalitetsarbetet till stor del inriktat mot kvalitetssäkring av personalen. inleddes projektet (Kompetens Utveckling Behörighet). Inom ramen för detta projekt skall kartläggas vilka krav på kom- petens som skall ställas för en viss behörighet. Man skall utveckla rutiner för examination av personalen samt bygga upp ett system för hantering av behörighetsadministration. Certifieringen av personalen skall bestå av såväl en skriftlig som en muntlig/praktisk del. I detta kapitel kommer utredningen att redovisa hur de verk- samheter som bedrivs av () och () är organiserade i några andra länder. I avsnitt 7.2 och 7.3 redogörs för organisationen i och . Avsnitt 7.4 innehåller en beskrivning av det nederländska forensiska institutet (NFI), medan kortare redo- görelser för organisationen i och finns i avsnitt 7.5 och 7.6. Utredningen kommer i detta kapitel inte att beröra organisationen av rättspsykiatrin. Det kan dock konstateras att rättspsykiatrisk verksamhet inte i något av nu aktuella länder bedrivs tillsammans med de verksamheter som beskrivs nedan. Divisionen för rättstoxikologi och rusmedelsforskning () ligger under Helse- och omsorgs- departementet. En av institutets divisioner är Divisjonen for retts- toksikologi och rusmiddelforskning, med i allt väsentligt samma uppgifter som RMV:s rättskemiska avdelning har i . I likhet med RMV:s rättskemiska avdelning i utför divisionen rättskemiska (toxikologiska) analyser i anledning av obduktioner. Dessa uppdrag kommer från tre av de fyra norska rättsmedicinska instituten (det rättsmedicinska institutet i Trond- heim utför i stället dessa analyser inom ramen för ). Andra analyser utför man på uppdrag av polis och kriminalvård och dessa är man ensam om i . Divisionen analyserar blodprover från målsägande samt personer misstänkta för bl.a. rattfylleri och våldsbrott. Man analyserar urinprov när det finns misstanke om Urinprov analyseras även på uppdrag av kriminalvården. Divisionen utför också s.k. arbetslivsanalyser, bl.a. i prover från sjöfartspersonal som skall visa att de inte använder narkotika. Bland övriga uppdragsgivare märks hälso- och sjuk- vården samt sociala myndigheter. Det är i första hand Kripos (se nedan) som analyserar droger i icke-biologiskt material. Kripos anlitar emellertid FHI för vissa analyser, t.ex. i fråga om mängd- och koncentrationsbestämningar av tabletter och kokablad. till antalet ärenden är det arbete divisionen utför för Kripos räkning inte särskilt omfattande. Det kräver dock i regel stora resurser. Divisionen utfärdar cirka 2 500 utlåtanden , främst i ärenden som rör rattfylleri och våldsbrott. Personalen förordnas också i förhållandevis stor utsträckning av domstolarna som domstolssakkunniga. Enligt divisionen kan detta bero på att den är fristående från polisen. Divisionen inrättades och har varit ett ackrediterat labo- ratorium . Som sin svenska motsvarighet är verk- samheten dels anslagsfinansierad, dels uppdrags/avgiftsfinansierad. Obduktionsärenden och alkoholanalyser i trafikärenden utgör den anslagsfinansierade delen. FoU-arbete svarar för av verksamheten. De flesta rättsmedicinska obduktioner i utförs vid de fyra rättsmedicinska instituten, knutna till universiteten i , , och . I likhet med de övriga instituten består verksamheten i av rättspatologi (obduktioner och lik- besiktningar) och klinisk rättsmedicin (undersökningar av levande personer). Därutöver utför man såväl rättsgenetiska under- sökningar som kriminaltekniska DNA-analyser.