sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Sedan verksamheten startade har UNG fördelat pengar till inne- hållsmässigt väldigt olika projekt, allt från disco, spelningar, poesi- kvällar och teater till att bygga och reparera ramper, ordna mötes- platser i byar, temacaféer, Lanspel och fiskeläger. Vissa har också gjort klassresor eller velat stärka gruppsammanhållningen genom en gemensam aktivitet. I sin ansökan om pengar beskriver de sökande vad de vill göra men också hur de vet att andra ungdomar stöder idén, vilket är ett sätt att undvika att resurserna tas om hand av en liten grupp aktiva ungdomar. 14.1.2Stockholm stimulerar ungas initiativ I fördelar kulturförvaltningen stipendiet snabb slant för att stimulera och ge stöd till ungdomars egen verksamhet och eget skapande. Precis som i består stödet av två delar, pengar och hand- ledarskap, men en stor stad kräver en annan struktur för informa- tionsarbete och handledning och i fungerar stadsdelarna som stationer för detta. Man samarbetar också med kontaktper- soner och handledare på platser där många ungdomar samlas, som till exempel och , och informerar om En snabb slant på , en informationsportal där unga stockholmare kan hitta det mesta som finns att göra i . Riktlinjerna är delvis annorlunda i jämfört med , projekten ska ha en tydlig konstnärlig eller kulturell prägel för att godkännas och det saknas uttalad koppling till demokrati- och inflytandefrågor utanför det egna projektet. Ansökningarna får gärna gälla projekt som fångar upp nya former och trender bland ungdomar och uppmuntrar spontana grupper och nya samman- hang. Bland de projekt som fått stöd finns bland annat en skräckfilmsfestival, med demoband, kulturcafé, Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet modeshow med egenproducerade kläder, improvisationscafé för unga musiker, hiphopteater, en zombiefilm, en punkfestival, skriv- projekt och utställningar. Några röster från redovisningarna: Det funkade väldigt bra, det var mycket stress precis innan in- släppet började. Det fick endast plats 175 personer så det var full- satt . Alla artister kom bra överens och det gick bra för alla. Publikens ålder var mellan 15 20. Det var väldigt intressant projekt så vi planerar att göra om det fast i större lokal och mer centralt, exempelvis på Mondo. Det har gett mig otroliga erfarenheter och kan jag nu genomföra liknande projekt. Resultatet blev ungefär som jag hade tänkt mig. Det var jättekul att genomföra och vet jag vad jag vill pyssla med och hur tufft det kommer att bli. Jag hustlade pengar till en skivrelease. Som krona på verket skulle de samlade artisterna spela på en releasefest. Skivinspelningen gick åt helvetet men festen blev av med hjälp av pengarna som erhållits från kulturförvaltningen. var uppskattad och alla var glada. Det blev sämre än vad vi förväntade oss. Det positiva är att vi har lärt oss att använda tekniken och hur man organiserar arbetet kring en kortfilm. Modevisningen blev väldigt lyckad och jag hade jätteroligt medan jag gjorde det, även fast det var jobbigt att vara ensam om allt. Nästa gång försöker jag rekrytera mer folk men alla var jättebra, och jag med! 14.2Möten mellan symfoniker och ungdomar i är hemvist för nationalorkester . Men öppnas portarna för ett gäng betydligt färskare musiker. är ett samarbete mellan Göteborgssymfonikerna (GSO), kulturskolorna och musikgymnasierna i som har pågått . får barn och unga möjlighet att öva med musiker från symfoniorkestern och blir det uppspel inför publik i det magnifika vid . Åldersindel- ningen i utgår från elevernas förkunskaper – de verk som repeteras är av olika svårighetsgrad. Eleverna är på mellan halv tio och halv tre på sportlovet. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet 15 medlemmar ur orkestern och en dirigent handleder barnen. deltog 91 elever i olika åldrar i orkestern. är vid första anblicken inget tydligt exempel på medbestämmande. Repertoaren är fastlagd när eleverna kommer till , musik- och kulturskolelärare föreslår vilka elever som ska få chansen att vara med – allt är förberett av vuxna. Men arbetet med sätter ändå spår både hos med- lemmarna i Göteborgssymfonikerna och hos de medverkande barnen och ungdomarna. Det intensiva samarbetet , där vuxna och barn arbetar tillsammans mot det gemensamma målet – konserten – ger också möjlighet till djupare kontakter mellan barn och vuxna. De vuxna får sina fördomar om barn och deras intressen och kunskaper ifrågasatta och barnen får möjlig- heten att lära sig mer om de professionella musikernas vardag. med sportlovsorkestern har repertoaren ändrats. Det har visat sig att eleverna hellre vill spela lite svårare klassiska verk än de mer populärmusikinriktade verk som Göteborgsymfonikerna från början trodde skulle passa. Och arbetet med barnen har blivit så populärt bland orkesterns medlemmar att de nu står i kö för att få vara handledare. Så här skriver en av ungdomarna i , , i sin dagbok: har man faktiskt varit här i , man känner igen varann. De allra modigaste vågar till och med hälsa och nämna något om vilket instrument de spelar. Vår instruktör måste fort- farande hjälpa oss räkna och så. Tvillingarna enas om att detta är det roligaste med sportlovsorkestern, just att GSO-musiker finns där och spelar med oss. Dirigenten spelar själv 2:a fiol i GSO, och som alla de andra musikerna har han en gedigen utbildning. 14.3Konserthuset i nära till barn och ungdomar i är en ganska vanlig svensk kom- mun. Kommunen har drygt 16 000 invånare, varav ca 4 000 i centralorten. Inom fem mils radie bor 250.000 personer. drog blickarna till sig när man invigde ett nytt konsert- hus med 520 platser i salongen. är ett hus för scenkonst – dans och teater ryms sida vid sida med musiken. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet musikensembler har sin hemmascen här: , vokalkvartetten och . Men verksamheten i huset bygger inte främst på egna produktioner utan på inköpta program. I har man beslutat att alla barn mellan ska få komma till minst en gång per termin för att få se dans, teater eller en konsert. Det innebär en sexdubbling av antalet scenkonstupplevelser för barnen i . Innan byggdes var regeln en scenkonstupplevelse per stadium. Från 4 gånger i skolan till 30 gånger från förskolan till gym- nasiet! barn- och ungdomsproducent är sammankallande i en barnkulturgrupp för , tillsam- mans med kommunens barnkultursamordnare . I gruppen finns minst en representant för varje skolenhet inklusive förskolan. Från mellanstadiet och högstadiet finns elevrepresen- tanter. Gruppen ses och diskuterar bland annat utbudet på . Ett viktigt arbete för elevrepresentanter och för personalen i barnkulturgruppen är att åka på regionens utbudsdagar. För att kontinuerligt få in synpunkter på utbudet från elever får de fylla i enkla utvärderingar efter de föreställningar de har varit på. Det kan gälla både praktiska och kvalitativa synpunkter. är ihopbyggt med Lagmansgymnasiet. Det gör att gymnasieskolan får en direkt ingång till kulturlivet. Eleverna kan träffa artister, använda lokalerna, jobba tillsammans med profes- sionella tekniker och så vidare. Särskilt estetprogrammet på skolan vinner på samarbetet. I samband med skolkonserter kan man arrangera workshops för esteteleverna. För att de också ska kunna ta del av utbud på sin fritid, efter eget val, så får eleverna på Lagmansgymnasiet ett kort som ger fribiljetter till evenemang. Drygt 100 personer utnyttjade det . Där skolan och möts ligger en restaurang, som är öppen , men som också fungerar som skolrestaurang. Här äter skolans elever och lärare, och även andra vuxna från arbets- platser runtomkring. Att det finns en mötesplats för vuxna och ungdomar underlättar samarbete. 2 Anm.: upphör . Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Så här skriver några av esteteleverna på gymnasiet om hur det är att gå i en skola som hänger ihop med ett konserthus: det som är roligast är att få känna känslan att stå på en riktig scen. Att våran skola är ihopbyggd med ett konserthus ger oss den möjligheten att kunna känna den känslan att stå på en riktig scen. Den känslan är nästan obeskrivlig. (Anonym elev) Vi får chansen att se, hjälpa till och göra egna konserter på en fullt utvecklad scen med allt vad det innebär. Vi får från första början lära oss hur stora föreställningar funkar både på och bakom scenen, just för att är våran lektionssal. Detta gör programmet mer intressant, vi får vara med och göra aktivt, istället för att sitta och läsa teori. Det är ju trots allt när man gör saker som man lär sig bäst. Genom att testa hittar man bra sätt att jobba och man får även göra några misstag, vi går ju faktiskt fortfarande i skolan och lär oss. (, ES2) I pratar man mycket om den röda tråden, om hur samarbetet mellan och skolan kan löpa över stadierna, hur kul- turen kan följa eleven från förskolan och genom över till gymnasiet. i har både musik, dans, teater och bild. Här finns ett utvecklat samarbete med , där lärare från går in och jobbar i ett arbetslag . Arbetet redovisas oftast med en föreställning på skolan eller i . Just nu arbetar en 0 6-skola med sagor i ett projekt som ska redovisas på den i . Då får eleverna tillgång till en stor scen med professionell teknik. Den viktigaste uppgiften i barn- och ungdoms- verksamhet är att göra huset tillgängligt för så många barn och ungdomar som möjligt. När eleverna själva står på scenen och för- äldrar, syskon och far- och morföräldrar fyller alla publikplatser, då växer barnen, och verksamhet får en djup förankring i hela samhället. På har man hittat ett småskaligt men lyckat sätt att arbeta med integrationsfrågor. bildades en integrationsgrupp på och 2004 beslutade gruppen att satsa på ett projekt med flerspråkiga ungdomar som skulle fungera som en brygga mellan besökare och personal. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet finns en handfull gymnasieungdomar med olika modersmål anställda som ungdomsguider fyra kvällar . Varje guide har och alla pratar olika språk. Intresset för att få arbeta som guide har varit stort bland ungdomar, efter att gått ut med en förfrågan till skolbibliotek och andra mötesplatser kom det första svaret. Guiderna kan till exempel hjälpa besökarna med att skaffa låne- kort, visa runt på , boka datorer, tolka samtal mellan besökare och bibliotekarier och förmedla boktips och inköps- önskemål. Den arabisktalande guiden , , svarar så här på frågan om varför han valde att bli ungdomsguide: Jag gillar att jobba med integration och det är roligt att kunna hjälpa en person direkt. är en bra länk till samhället. har lärt sig mycket av sitt arbete på : är det mer naturligt för mig att låna en bok när jag vill hitta information. Förut tänkte jag mer att det finns på nätet. Det är bra att det finns lugna ställen, som , när man vill sitta och plugga. Det är en mötesplats, många vill sitta där och plugga eller grupparbeta. Det finns eluttag också så att man kan ha med sig datorn. Ett tips för att locka unga till biblioteken är att det ska finnas trådlös internet där, så att man kan koppla upp sig via sin egen dator. Man lär sig rent praktiskt om och att hantera människor. Jag arbetar på olika sätt för att sprida information. Man ska inte under- skatta nätverkens makt. Min mammas sprider vidare. Det är bra att informera lärare också – särskilt de som jobbar i programmet för nyanlända elever. När jag är på är det viktigt att ta vara och att ta egna initiativ. Såhär skriver den somalisktalande guiden om sina erfarenheter: Mitt namn är en vanlig 16-årig tjej som går första året på samhällsvetenskapliga programmet på gymnasiet. frågade om jag ville jobba som ung- domsguide på , något som jag var lite osäker på efter- som jag aldrig haft ett jobb och inte visste om jag skulle klara av jobbet. Som tur är var jag orolig i onödan! följer jag med som jobbar på bokbussen. Med bokbussen tar vi oss till Seveds plan där många somalisktalande bor. Det är meningen att de somalisktalande ska be mig om hjälp om de har svårt med svenska, oftast är det de vuxna som frågar på somaliska. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Barnen föredrar att fråga på svenska som de kan tycka är lättare än somaliska. I början fick visa mig hur man lånar böcker, återlämnar dem och hur man söker efter böcker på datorn. Det tog ett tag att lära sig, men flyter det på och jag har faktiskt blivit lite av en mästare där framför datorn! när jag har fått följa med på bokbussen ett tag kan jag förstå vad bokbussen betyder för dem. Det är lätt hänt att man tror att alla kan ta sig till ett bibliotek och låna böcker bara de själva vill och orkar. Men så är det . Vi har många låntagare som inte kan ta sig till , ibland kan det också vara så att det känns tryggare för dem att låna på bokbussen som är mycket mindre än ett bibliotek och där det är lättare för dem att hitta de böcker de vill låna. Det mest positiva är att det är så många barn som kommer till bok- bussen. Barnen som kommer för att låna böcker kommer tillbaka veckan därpå med några kompisar och på det sättet kommer det fler och fler barn till bokbussen. Så det bästa sättet att göra reklam för bokbussen är att helt enkelt finnas där så tror jag att många nöjda låntagare tipsar andra. För mig har tiden som ungdomsguide betytt mycket. Efter att ha varit i skolan kan det vara roligt att få göra något annor- lunda och få hjälpa andra. Dessutom har det hjälpt mig att komma på vad jag vill jobba med när jag blir äldre, jag vill helst ha ett jobb där jag får möta många människor. För att möta, hjälpa, prata med människor har varit det roligaste med mitt jobb som ungdomsguide! 14.5Ungt forum – gör verksamheten för äldre ungdomar synlig har en särskild verksamhet för ungdomar mellan , Ungt forum eller Ufo. är den mest besökta kulturinstitutionen i med 3 000 4 000 besökare . Ufo ska vara en sluss in i för målgruppen och är både en plats, en verksamhet och en webbplats. Ufo ligger på en egen balkong i . Här finns läshörna, ett urval av böcker och tidskrifter, anslagstavla och datorer. Bibliotekarierna köper in lösnummer av tidskrifter för att kunna vara aktuella och erbjuda sådant som är nytt och kan som intressera en ung publik. På Ufo står också serier. Böckerna står uppställda med framsidan utåt för att det ska vara lättare att få syn på nya titlar. Uppställningen följer inte vanliga katego- risering utan är uppbyggt efter teman som intresserar målgruppen. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Webbplatsen visar det som händer på Ufo och sådant i det övriga som är av intresse för målgruppen. Verksamheten omfattar författarbesök, skrivarläger, serieteck- narkurs med mera men också samarbeten med skolor. , och är några författare som gästat . Förutom att visa upp litteratur och tidskrifter för unga så kan Ufo vara ett skyltfönster för de unga själva. Här arrangeras till exempel utställningar av sådant som skolklasser och deltagare på Ufos kurser själva har skapat. visade en klass på Mediegymnasiet i upp sina visioner av framtidens bibliotek. Här reflekterar en av eleverna, , om sitt drömbibliotek: Ett drömbibliotek för mig är inte bara fullsmockat med böcker av alla de slag. Det är även väldigt centralt, ett socialt centrum där allt finns. Dagis till de föräldrar som kanske måste studera eller väldigt tidigt, dom kanske inte har de rätta resurserna för att kunna sätta sitt barn på ett kommunalt dagis. Personalen skall vara utbildad för de olika temaavdelningar som finns. Läser du t.ex. juridik kommer det att finnas kompetent personal inom området som både kan förklara och stötta. Tillgång till datorer finns, även om jag själv tycker det är lättast att lära sig genom diskussion. Vi alla är olika och det kommer detta att tänka på. Skulle vilja stryka ordet bibliotek i sig och i stället kalla det för den nya mötesplatsen. Där alla generationer och kulturer blandas utan pro- blematik. Det handlar inte om var man kommer från, det handlar i min mening om att alla ska trivas och vara lyckliga. Jag tror att man måste skapa fler möten mellan människor, bättra på kommunikationen. För som det ser ut nu verkar alla gå med ögon- bindel på och öronproppar i för att slippa se verkligheten som den är. 14.6Barn i lär sig påverka sin miljö lyfter barns rätt att yttra sig i frågor som berör dem, och trycker starkt på att unga ska få möjlig- het att ta aktiv del i beslut som rör miljö och hållbar utveckling3. I har man hittat en intressant lösning på hur man kan arbeta med frågorna om barn och ungdomar, fysisk miljö och arkitektur. Där har man anställt arkitekten som 3 , kapitel 25. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet arkitekturkonsulent – anställd till hälften av kulturförvaltningen med uppdrag i och till hälften av Västra Göta- landsregionen, med uppdrag i hela regionen. Arkitekturkonsulentens arbete består av flera delar. Dels kan hon fungera som en länk mellan stadsplanerare och barn och ungdomar, dels är hon en resurs för skolor och förskolor som vill arbeta med arkitektur och fysisk miljö i undervisningen. Till sin hjälp har hon flera arkitekter som arbetar pedagogiskt med barnen i så kallade serier4. Byggd miljö och stadsplanering är något som påverkar barnen mycket – men ett område som de inte är så vana vid att prata om. Barnen har förstås inte samma terminologi som vuxna planerare och arkitekter och särskilt för de yngre barnen kan det vara svårt att i förväg se konsekvenserna av olika alternativa lös- ningar. Ett aktuellt exempel är planeringen av området stranden i . När , som flyttar trafikleden längs ner under jord, blir klar , frigörs ett stort om- råde längs älven i . gav kommunstyrelsen i uppdrag åt stranden att arbeta med medborgarinflytande för att få in göteborgarnas synpunkter på planerna för . Arkitekturkonsulenten frågade bolagets chef hur han hade tänkt ta till vara synpunkterna från barn och ungdomar och det ledde till ett samarbete. fick klasser från tolv skolor arbeta med visioner för i projektet i ungas ögon under ledning av tre arkitekter: . skapades fem parallella medborgarlag med uppgift att arbeta fram visioner för området med utgångspunkt i göteborgarnas synpunkter, och arkitekturkonsulenten fick då i uppdrag att bilda ett sjätte lag för barn och ungdomar . De yngsta barnen i laget går i förskoleklass, de äldsta är . Sammanlagt är det 27 barn, indelade i tre grupper som arbetar med varsin arkitekt. Grupperna träffades en gång . Arkitekterna har arbetat med barnens hemmiljöer, visat bilder och haft diskussioner som en utgångspunkt för att gå in på älvstrandsområdet och dess specifika förutsättningar. 4 Med serie menas kulturprojekt som genomförs i skolan eller förskolan med en pro- fessionell konstnär eller kulturpedagog. En serie omfattar minst fem tillfällen med barnen. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Även om det är stor åldersskillnad mellan de äldsta och de yngsta barnen i gruppen är det flera önskemål som är gemensamma: trygghet, att man ska våga vara ute när det är mörkt, mötesplatser där barn, ungdomar och vuxna kan mötas, och tillgänglighet. Alla ska vara välkomna i området, det ska inte vara till uteslutande för de boende eller för en viss grupp av människor. Aktionsgruppen har träffat några av barnen. En av medlemmarna i den yngsta gruppen är , . Såhär berättar han om hur de har arbetat: Vi skriver ner vad som är viktigt för oss. Säkerhet i trafiken, att alla åldrar ska trivas, att det ska finnas lekplatser och parkbänkar för vuxna. Vuxna ska kunna läsa en bok medan barnen leker utan att vara rädda för att barnen ska bli överkörda eller bortrövade. Det måste finnas ramper för handikappade och hissar och räcken. Säkerhet är viktigt. Det betonar gång på gång. Man ska våga leka ute även om det är mörkt. och är båda och med i gruppen med de äldsta barnen. Det ska finnas både nöjen och lugn, säger . Vi har pratat om saker som har varit dåliga i städer som man har byggt förut – till exempel när det inte finns gemenskap. och pratar också om säkerhet – men med ett lite annat perspektiv än . Flickorna vill ha parker som man kan se in i – och ut ur – för trygghetens skull. De vill ha mer belysning och säger att om staden vore trygg skulle deras föräldrar låta dem röra sig mer fritt, även . Mötesplatser är ett nyckelord. och efterlyser mötesplatser som inte är kommersiella och jämför med – enorma köpcentrum som ligger i anslutning till älvstrandsområdet. I möts alla sorters göteborgare, säger , men det är bara shopping, och folk är så upptagna av det de ska handla att de inte möts på riktigt. Det behövs en plats där man ser att stereotypen inte är som man tror. Fler kulturhus skulle skapa en anledning att mötas. Flickorna efterlyser ställen där unga människor kan få visa upp vad de kan – ett slags kulturens, ungdomens och estetens hus med stora ytor där unga kan visa upp dans, konserter, konst, graffiti och så vidare och dit alla åldrar är välkomna. Olika sätt att arbeta med barns och ungas delaktighet Två av de yngsta barnen i gruppen, , , och , , vill också ha ett hus – men av en annan sort: Vi vill ha ett bushus! Och ett badhus. Klättervägg, skridskobana och ingen 11-årsgräns för allt som har lust att prova är också viktiga saker. Både och betonar att området ska vara för alla ådrar. En annan fråga som flera av barnen tar upp är det estetiska – att staden ska vara vacker eller rolig att se på: Vi vill ha andra färger och former på husen, inte bara grå och fyrkantiga, säger . De kan vara runda som bullar. Visste barnen innan de var med i projektet att de har rätt att vara med och lämna synpunkter på sin miljö? Särskilt de två äldsta svarar att projektet har gjort dem mer medvetna om hur man kan gå tillväga för att göra sin röst hörd. Att de har många och genom- tänkta synpunkter går inte att ta miste på, men har de inte vetat vart de ska vända sig med sina åsikter. Vi vill tacka alla er som har hjälpt och berikat oss under arbetet med betänkandet. I hela landet finns ni kunniga, engagerade och inspirerande människor. Vi vill tacka alla er för de viktiga diskussionerna och för de många förslag, idéer och synpunkter som ni har delat med er till oss. Vi vill tacka alla er barn och unga som har delat med er av era erfarenheter, åsikter och önskemål . Sista steget måste vi ta tillsammans – att se till att förslagen blir verklighet! Här har vi varit och pratat om barnkultur: Ale, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och Ds 1998:58 En strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen för kultur i skolan, . Ds 2003:61 på museer. Slutrapport från arbetsgruppen på museer. SOU 2004:115 Den könade förskolan – om betydelsen av jäm- ställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. SOU 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd. Regeringens ungdomspolitiska proposition. SOU 2005:91 Agenda för mångkultur. Delbetänkande från Kom- mittén för samordning av Mångkulturåret. SOU 2005:41 Bortom vi och dom, Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:1 Radio och Tv i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. SOU 2004:83 Hjälpmedel. LSS- och hjälpmedelsutredningens be- tänkande. SOU 2000:118 Ja jag vill leva jag vill dö i . Forum för världskultur. SOU 2004:51 Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke-deltagarna. 1996/97:3 Kulturpolitik. 1998/99:143 Nationella minoriteter i . 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. Regeringens skrivelse 2004/05:93 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för . Regeringens skrivelse 2005/06:140 Ett för barn – redogörelse för regeringens barnpolitik. 2005/06:1 Budgetpropositionen. 2005/06:2 Bästa språket, En samlad svensk språkpolitik. 2005/06:192 Lära, växa, förändra – regeringens förslag om framtidens folkbildning. , N & Bildt, C. Nyinvandrade ungdomars möte med den svenska skolan (2004:4). Aulin-Gråhamn, L&Persson, M&Thavenius,J, Skolan och den radi- kala estetiken, .