sou · GUB389 · 2007-01-01 00:00:00 — Skatte- verket distribuerar förutom det ovan nämnda materialet även de broschyrer och blanketter som bedöms vara relevanta för respek- tive deklarationsskyldig. Det är innehållet i inkomna kontrolluppgifter och övriga av kända uppgifter som ligger till grund för förtryck- ningen. Den preliminära skatteuträkningen grundas på de för- tryckta uppgifterna. Förmögenhetsskatten ingår inte i den prelimi- nära skatteuträkningen. De uppgifter som förtrycks måste rymmas inom den ram som ges av bestämmelsen i 3 kap. 1 § LSK, vari anges att en självdekla- ration skall innehålla bl.a.; –nödvändiga identifikationsuppgifter (punkt 1), –uppgifter om intäktsposter och kostnadsposter hänförda till respektive inkomstslag (punkt 2), –uppgifter om allmänna avdrag (punkt 3), –uppgifter om den skattskyldiges tillgångar och skulder (om den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen [1997:323] om statlig förmögenhetsskatt överstiger fribeloppet enligt den lagen) (punkt 4), –de uppgifter som behövs för beräkning av bl.a. fastighetsskatt, särskild löneskatt, egenavgifter och pensionsgrundande inkomst (punkt 5), –de uppgifter som behövs för att avgöra om en begränsat skatt- skyldig uppfyller kraven för att erhålla allmänna avdrag, grund- avdrag eller skattereduktion enligt inkomstskattelagen (1999:1229) (punkt 6), och –de övriga uppgifter som behöver för att fatta rik- tiga taxerings- och beskattningsbeslut samt beslut om pen- sionsgrundande inkomst (punkt 7). I praktiken förtrycks deklarationsblanketten i huvudsak med upp- gifter om tjänsteinkomster, utgifts- och inkomsträntor, avdrag för avgifter för pensionssparande, vinst eller förlust vid försäljning av andelar i värdepappersfond samt underlag för fastighetsskatt (3 kap. 2 § FSK). Om en beskattningsbar förmögenhet kan antas uppkomma för den skattskyldige förtrycks även uppgifter om till- gångar och skulder. Förtryckningen sker med den totala summan i respektive ruta. I rutan för lön förtrycks t.ex. den totala summan av lön från alla kontrolluppgifter för respektive person. startar arbetet med att sammanställa de uppgifter som skall förtryckas efter beskattningsåret. Ruti- nerna vid förtryckningen och utskicket av blanketterna bygger på hur beskattningsdatabasen är uppbyggd och vilka bilagor den enskilde deklaranten bedöms behöva för sin deklaration. Uppgif- terna som skall förtryckas hämtas från de olika registren i beskatt- ningsdatabasen vid olika tillfällen enligt ett bestämt schema för att sammanställas till förtryckningen. Innan uppgifterna läggs till grund för förtryckningen uppdateras de genom s.k. årsskifteskör- ningar. Det är sammantaget fråga om ett mycket omfattande arbete som genomförs . Den allmänna deklarationsskyldigheten regleras i 2 kap. LSK. Fysiska personer och dödsbon skall lämna en allmän självdeklara- tion (2 kap. 1 § LSK). Andra juridiska personer än dödsbon skall lämna en särskild självdeklaration. Deklarationsskyldigheten för fysiska personer är enligt 2 kap. 2 § LSK kopplad till storleken av inkomsten under beskattningsåret. En fysisk person skall lämna självdeklaration när –den skattskyldige varit bosatt i under hela inkomståret och intäkterna i inkomstslaget tjänst och i inkomstslaget näringsverksamhet under beskattningsåret uppgått till sam- manlagt av prisbasbeloppet (punkt 1), –intäkten av passiv näringsverksamhet överstiger (punkt 2), –intäkten i inkomstslaget kapital, bortsett från ränta och utdel- ning för vilka kontrolluppgift lämnats, uppgått till (punkt 3), –den skattepliktiga förmögenheten enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt vid beskattningsårets utgång överstiger fri- beloppet enligt 19 § den lagen (punkt 4), –den skattskyldige varit bosatt i endast under en del av året och den skattepliktiga intäkten uppgår till mer än (punkt 5), –underlag för statlig fastighetsskatt, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader skall fastställas (punkt 6), eller –uppgift om vissa andelsöverlåtelser skall lämnas (punkt 7). Självdeklaration skall lämnas enligt fastställt formulär, dvs. dekla- rationen skall innehålla vissa uppgifter och vara uppställd på visst sätt (3 kap. 1 § och 4 kap. 1 § LSK). I 3 kap. FSK finns bestämmel- ser om fastställande av deklarationsformulär. Där anges bl.a. att det är som fastställer formulär för självdeklaration och vilka uppgifter som skall förtryckas på blankett för allmän själv- deklaration. Om deklarationsskyldigheten inte fullgörs skall uppskatta skatten och underlaget för att ta ut skatten till det belopp som framstår som skäligt med hänsyn till vad som fram- kommit i ärendet (skönstaxering, 4 kap. 3 § taxeringslagen [1990:324, TL]). Den deklarationsskyldige kan, om någon deklara- tion inte inkommer efter det att ett föreläggande om att deklarera sänts ut, påföras skattetillägg (5 kap. 2 § TL). Även vid skönsmäs- siga avvikelser från deklarationen skall skattillägg tas ut. I de fall uppgifterna som förtryckts i deklarationsblanketten är felaktiga eller om någon uppgift saknas, skall den skattskyldige göra de ändringar och tillägg som behövs för att uppgifterna skall bli korrekta och tillräckliga (3 kap. 3 § LSK). skall t.ex. lämna uppgift om inkomster som han eller hon inte har erhållit någon kontrolluppgift om och som inte förtryckts i blan- ketten. Den som under beskattningsåret avyttrat t.ex. en fastighet skall redovisa avyttringen. Om den skattskyldige inte korrigerar felaktigheter i eller lämnar nödvändiga kompletteringar till den förtryckta deklarations- blanketten kan skattetillägg för oriktig uppgift tas ut (5 kap. 1 § TL). Är den skattskyldiges agerande uppsåtligt eller sker det av grov oaktsamhet kan ansvar för brott enligt skattebrottslagen komma i fråga. Självdeklarationen skall lämnas till under taxeringsåret. De fysiska personer som är bosatta utomlands eller som stadigvarande vistas utomlands , får lämna själv- deklaration (4 kap. 5 § LSK). Den deklarations- skyldige skall skriva under blanketten (4 kap. 3 § LSK). Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer (, se 3 kap. 3 § FSK) får föreskriva eller i enskilda fall medge att självdeklara- tion lämnas i form av ett elektroniskt dokument. Om självdeklara- tionen i enlighet härmed lämnas elektroniskt får underskrifts- skyldigheten fullgöras med elektroniska medel (4 kap. 4 § LSK). En allmän självdeklaration kan lämnas på elektronisk väg via Internet, telefon eller SMS (föreskrifter om allmän självdekla- ration som får lämnas i form av ett elektroniskt dokument [SKVFS 2006:1]. I det följande kommer vi att använda uttrycket elektro- nisk väg när vi avser samtliga tre sätt att lämna deklarationen elektroniskt.). Telefon och SMS kan endast användas av dem som inte skall lämna ändrings- eller tilläggsuppgifter. får förelägga den som inte har lämnat föreskriven självdeklaration eller som har lämnat en ofullständig självdeklara- tion att lämna eller komplettera självdeklarationen inom den tid som anges i föreläggandet (17 kap. 1 och 6 §§ LSK). Minst skall alltid ges för att följa föreläggandet (10 kap. 1 § FSK). får även förelägga en person som inte är deklarations- skyldig att lämna självdeklaration (17 kap. 2 § LSK). Om den som är skyldig att lämna en självdeklaration inte har gjort det inom föreskriven tid tas förseningsavgift ut (5 kap. 9– 11 §§ TL). påbörjar taxeringsarbetet efter när huvud- delen av de allmänna självdeklarationerna har lämnats. Beslut om årlig taxering skall fattas före utgången av november månad (4 kap. 2 § TL). Om den skattskyldige inte är nöjd med taxe- ringsbeslutet kan han eller hon begära att det omprövas. En sådan begäran skall ha kommit in till före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Om någon inte har fullgjort sin skyl- dighet att lämna självdeklaration, kan med stöd av 4 kap. 16 § första stycket 3 TL meddela ett eftertaxeringsbeslut inom den femåriga omprövningsfristen. Detta gäller dock inte om den skattskyldige, om än , lämnar en självdeklaration. har då i stället möjlighet att från den dag självdeklarationen kom in taxera den skattskyldige genom ett omprövningsbeslut (4 kap. 14 § andra stycket TL). Omprövnings- beslutet måste dock meddelas före utgången av det femte året efter taxeringsåret. Efter taxeringsarbetet räknar ut de skattskyldigas slutliga skatt. Besked om slutlig skatt skall skickas till de skattskyl- diga (11 kap. 15 § SBL och 32 § skattebetalningsförordningen [1997:750]). I praktiken skickas besked om slutlig skatt ut till löntagare och pen- sionärer som har deklarerat på elektronisk väg om de skall få till- baka skatt och har anmält ett bankkonto till . Överskottet på skattekontot betalas då också ut till denna grupp deklaranter. Till en stor del av övriga löntagare och pensionärer skickas besked om slutlig skatt ut . Till en del löntagare och pensionärer skickas besked om slutlig skatt ut och då betalas också över- skottet på skattekontot ut. Till övriga skattskyldiga skickas besked om slutlig skatt och överskottet på skatte- kontot betalas då också ut. För de skattskyldiga som skall betala in skatt skall betalningen vara bokförd hos om beske- det om slutlig skatt skickats ut , om skattebeskedet skickats ut och nästföljande år om skattebeskedet skickats ut . Fastighetstaxeringen regleras huvudsakligen i fastighetstaxerings- lagen (1979:1152). infördes nya regler för fastighetstaxeringsförfarandet (prop. 1993/94:1, bet. 1993/94:SkU8, rskr. 1993/94:13). Förfarandet anpassades i väsent- liga hänseenden till det som gäller vid inkomsttaxeringen. För att ytterligare förenkla fastighetstaxeringen har års all- männa fastighetstaxering införts ett system med registerbaserad fastighetstaxering (prop. 1994/95:53, bet. 1994/95:SkU13, rskr. 1994/95:150). Fastighetstaxeringsvärdet ligger till grund för olika skattebeslut, bl.a. om fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Enkelt beskrivet går fastighetstaxeringsförfarandet till på så sätt att hämtar uppgifter för taxeringen från befintliga register. Om tillfredsställande underlag på detta sätt kan erhållas får fastighetsägaren året för fastig- hetstaxering ett förslag till fastighetstaxering. Mot förslaget kan påpekanden lämnas . För de fas- tighetsägare som erhåller ett taxeringsförslag upphör därmed skyl- digheten enligt 18 kap. 1 § fastighetstaxeringslagen att lämna fas- tighetsdeklaration. Fastighetsägaren är inte skyldig att godkänna de förtryckta uppgifter som framgår av taxeringsförslaget och är inte heller skyldig att rätta eventuella felaktigheter i förslaget. Om fas- tighetsägaren inte fått något förslag , är han däremot (med vissa undantag) skyldig att utan föreläggande lämna deklaration. Efter föreläggande från föreligger alltid deklarationsplikt. föreskrevs bötesstraff för underlåtenhet att lämna all- män fastighetsdeklaration. Genom lagändringar infördes emellertid en möjlighet att påföra fastighetsägare som försummat sin deklarationsskyldighet en förseningsavgift. Skattetillägg påförs inte på fastighetstaxeringsområdet. Den som lämnar oriktiga uppgifter vid fastighetstaxering kan dock komma i fråga för ansvar enligt skattebrottslagen. I och bygger deklarationssystemen när det gäller fysiska personer, liksom i , på att skattemyndigheten för- trycker uppgifter i en deklarationsblankett som sänds ut till den deklarationsskyldige. Till skillnad från i gäller dock att den deklarationsskyldige inte behöver sända tillbaka blanketten om de förtryckta uppgifterna är korrekta. De danska och finska deklara- tionssystemen är således intressanta för våra överväganden om de- klaration genom s.k. tyst godkännande. Vi har därför valt att rela- tivt ingående redovisa de två deklarationssystemen i följande avsnitt. Kapitlet avslutas med en sammanställning av de likheter och skillnader mellan systemen som vi funnit. har haft ett beskattningsförfarande med en förenklad självdeklaration (på danska almindelige selvangivelse) som bygger på att skattemyndigheten förtrycker uppgifter från arbetsgivare, banker m.fl. på deklarationsblanketten. Den för- tryckta blanketten sänds ut till de skattskyldiga året efter inkomståret. De skattskyldiga kan även själva , via Internet, till skattemyndig- heten meddela inkomster och utgifter som myndigheten inte kän- ner till och på så sätt få med dessa uppgifter på blanketten och i skatteberäkningen. 2005 sände skattemyndigheten ut ca 4,0 miljoner förenklade självdeklarationer. Den förtryckta deklara- tionsblanketten innehåller också ett taxeringsförslag. För de skattskyldiga, för vilka skattmyndigheten har tillgång till alla inkomstuppgifter, sänds även en skattsedel (på danska årsopgørelse) ut med den förenklade självdeklarationen. Den deklarationsskyldige behöver inte sända tillbaka deklara- tionsblanketten till skattemyndigheten om uppgifterna på blankett- en är korrekta. Av de deklaranter som tillsändes en förtryckt dekla- ration 2005 var det drygt 2,7 miljoner som inte sände tillbaka blan- ketten. Behöver den skattskyldige göra rättelser eller tillägg till deklarationen skall dessa uppgifter lämnas till skattemyndigheten . Rättelser och tillägg kan göras antingen i den utsända blanketten, som därefter skrivs under och skickas tillbaka, eller via telefon eller Internet. Deklarationsskyldigheten för de skattskyldiga som erhåller en förtryckt deklarationsblankett har således karaktären av en skyldighet att kontrollera de förtryckta uppgifterna samt ändra och göra tillägg till dessa uppgifter om de är felaktiga eller otillräckliga. De skattskyldiga som får en förtryckt blankett och som förhåller sig passiva anses i praktiken ha deklarerat i enlighet med de för- tryckta uppgifterna och därmed också i rätt tid. Detta gäller även om ändrings- eller tilläggsuppgifter egentligen skulle ha lämnats. Skönstaxering kan inte komma i fråga beträffande de skattskyl- diga som tillsänts en förtryckt självdeklaration. korrigerar dock de uppgifter som uppfattas som oriktiga innan beskattning sker. När en skattskyldig lämnar rättelser eller tilläggsuppgifter till den förenklade självdeklarationen sänds en ny skattsedel ut efter det att de nya uppgifterna behandlats av skattemyndigheten. Skattskyldiga som driver näringsverksamhet skall inte lämna förenklad självdeklaration utan utvidgad självdeklaration (på danska udvidet selvangivelse). En skattskyldig som fått en förenk- lad självdeklaration men som anser att han eller hon inte omfattas av det systemet, skall skriftligen meddela skattemyndigheten det . Den skattskyldige skall då i stället lämna en utvidgad självdeklaration . Den som inte lämnar deklaration i rätt tid påförs förseningsav- gift (på danska skattetillägg) med per dag deklarationen inte har kommit in, dock maximalt . Befrielse från för- seningsavgiften kan medges helt eller delvis om det finns särskilda skäl. De skattskyldiga som tillsänts en förtryckt deklarationsblan- kett påförs inte förseningsavgift. I de fall rättelser eller komplette- ringar inkommer efter görs en omprövning av beskatt- ningen. En skattskyldig som utan att själv ha lämnat in en självdeklara- tion har fått ett meddelande om en taxering som är för låg, skall underrätta skattemyndigheten om det efter det att taxeringsmeddelandet mottagits eller tidpunkten för deklara- tionsinlämnade gått ut. Den som uppsåtligen eller av grov oakt- samhet underlåter att göra det straffas med böter. Om överträdel- sen görs med uppsåt att undandra skatt kan straffet bli fängelse och . Den som i annat fall underlåter att lämna självdeklaration med uppsåt att inte bli taxerad straffas med böter eller fängelse. De skattskyldiga kan kommunicera med skattemyndigheten via Internet och då används personliga koder. Genom en självbetjä- ningsfunktion, TastSelv, har varje skattskyldig tillgång till en egen skattemapp på . I den personliga skatte- mappen finns t.ex. skattsedel, besked om preliminärskatt (på danska forskudsopgørelse) och andra personliga skatteupp- lysningar. införde ett system med ett s.k. skatteförslag. En skattskyldig som mottog ett skatteförslag behövde inte åter- sända blanketten med förslaget, om han eller hon inte skulle rätta eller göra tillägg till uppgifterna i förslaget. Förtryckta skatteförslag sändes ut till en stor del av de fysiska personerna utom till dem som handlade med värdepapper. har fr.o.m. infört ett nytt deklarationsförfarande. Alla fysiska personer och dödsbon tillsänds nu en förtryckt självdeklaration (benämns i skattedeklaration). Det innebär en utvidgning av kretsen skattskyldiga som får förtyckta deklarationshandlingar. De fysiska personer och dödsbon som inte fått en förtryckt skattedeklaration och som under inkomståret har haft skatte- pliktiga inkomster eller har andra uppgifter som påverkar beskatt- ningen skall utan uppmaning lämna en självdeklaration . Efter föreläggande från skattemyndigheten föreligger alltid skyldighet att lämna självdeklaration. Den förtryckta deklarationen sänds ut (för dem som dri- ver jordbruk eller näringsverksamhet gäller andra tider). Uppgif- terna i den förtryckta självdeklarationen baseras på de uppgifter från bl.a. arbetsgivare, banker, försäkringsbolag och pensionsan- stalter som finns hos skattemyndigheten. Den skattskyldige skall kontrollera uppgifterna i deklarationen. rättas eller kompletteras skall den skattskyldige göra det och sedan återsända blankettens deklarationsdel korrigerad till skattemyndig- heten med post. Detta skall ske senast den 8 eller . Vid det tillfället skall också eventuella bilageblanketter sändas in. Det fram- går av blanketten vilket inlämnandedatum som gäller. Blanketten bör undertecknas av den skattskyldige. En möjlighet för fysiska personer att lämna deklarationen elektroniskt planeras. Om den skattskyldige inte återsänder deklarationen anses den skattskyldige ha lämnat en självdeklaration som överensstämmer med de förtryckta uppgifterna. Detta framgår uttryckligen av 2 kap. 7 § lagen om beskattningsförfarandet 18.12.1995/1558. Den skattskyldige har då fullgjort sin deklarationsskyldighet. Märker den skattskyldige efter deklarationstidpunkten att han inte deklare- rat viss inkomst och lämnar en kompletterande uppgift betraktas det som en för sent lämnad deklaration. Skatteförhöjning kan då i princip komma i fråga (om skatteförhöjning se nedan). Om den skattskyldige lämnar in en kompletterande uppgift efter det att beskattning har skett betraktas det som begäran om omprövning. Den förtryckta självdeklarationen har fyra delar: –Deklarationsdelen innehåller skattemyndighetens uppgifter om inkomster, avdrag och förmögenhet. –Specifikationsdelen visar de förtryckta uppgifterna i deklara- tionsdelen i en mer specificerad form. –Beskattningsbeslutet visar vilka avdrag som godkänts, hur inkomsterna beskattats samt belopp för kvarskatt eller skatte- återbäring. –Beskattningsintyget innehåller uppgifter om beskattningsbar inkomst, förmögenhet och skulder. I de fall den skattskyldige rättar sin förtryckta självdeklaration eller om skattemyndigheten på annat sätt får tilläggsuppgifter som påverkar beskattningen skickas ett nytt beskattningsbeslut ut före utgången av oktober. Skönstaxering kan ske om den skattskyldige efter uppmaning inte inkommer med tillräcklig utredning om sina inkomster. Även de fysiska personer som skall redovisa inkomst från jord- bruk eller näringsverksamhet får en förtryckt självdeklaration utsänd till sig. Dessa skattskyldiga måste dock även lämna en sepa- rat deklaration för jordbruket eller näringsverksamheten. verksamhet och jordbruk kan deklareras elektroniskt. De skatt- skyldiga som skall lämna deklaration för jordbruk eller närings- verksamhet skall inte heller lämna in den förtryckta självdeklara- tionen om den är korrekt. Om det finns en mindre brist eller ett mindre fel i en deklaration eller i en annan uppgift eller handling som den skattskyldige har lämnat in, och om den skattskyldige inte har följt en bevisligen sänd uppmaning att avhjälpa bristen, kan den skattskyldige påföras en skatteförhöjning med högst . Detsamma gäller om den skattskyldige utan giltig orsak har lämnat in en deklaration, uppgift eller handling . I allvarligare fall kan den skattskyldige påfö- ras en skatteförhöjning med högst . En skattskyldig som underlåter att deklarera en del av sina inkomster påförs i regel skatteförhöjning. Sker överträdelsen medvetet eller av grov oakt- samhet påförs skatteförhöjning för inkomst av den inkomst som lagts till och för förmögenhet med högst av den tillgång som lagts till. Enligt bestämmelser i strafflagen (19.12.1889/39) skall den som lämnar en oriktig uppgift om någon omständighet som påverkar bestämmandet av skatt dömas till skattebedrägeri (brottet finns som lindrigt, normalt och grovt). Straffet är böter eller fängelse. Vid lindrigt skattebedrägeri får eftergift ske i fråga om anmälan, åtal eller straff, om skatteförhöjning anses vara en tillräcklig påföljd. 3.4Systemens likheter och skillnader Ovan har vi redovisat det danska och det finska förenklade dekla- rationssystemet. Systemen har många likheter men också skillna- der. Här sammanfattar vi de likheter och skillnader som vi funnit intressanta för våra överväganden. Systemens grundstrukturer är mycket lika. Båda systemen omfattar fysiska personer vars inkomstuppgifter avseende tjänst och/eller kapital kan förtryckas med ledning av uppgifter som mot- svarar de svenska kontrolluppgifterna. De som skall redovisa inkomst av näringsverksamhet skall i båda systemen aktivt lämna uppgifter om näringsverksamheten. Gemensamt är också att de skattskyldiga som omfattas av de förenklade deklarationssystemen inte är principiellt undantagna från skyldigheten att deklarera. Båda systemen bygger på att de skattskyldiga som omfattas är skyldiga att kontrollera och vid behov, ändra och göra tillägg till de för- tryckta uppgifterna i den utsända blanketten. Både i och anses den deklarationsskyldige som inte återsänder den förtryckta blanketten ha lämnat en självdekla- ration som överensstämmer med de förtryckta uppgifterna. En skillnad mellan systemen är att detta i uttryckligen framgår av lagstiftningen medan det följer indirekt av lagstiftningen i . Den främsta skillnaden mellan systemen ligger i hur man valt att sanktionera bristande fullgörelse av skyldigheten att i rätt tid lämna ändrings- och tilläggsuppgifter. I det danska systemet ses ändringar och tillägg som inkommer efter den föreskrivna deklarationstidpunkten som en begäran om omprövning av beskattningen. En omprövning av beskattningen sker då på grundval av de nya uppgifterna. Varken förseningsavgift eller skattetillägg kan då komma i fråga. Däremot riskerar den som inte inom reagerar mot ett för lågt taxeringsförslag att straffas med böter eller fängelse. Ändrings- och tilläggsuppgifter som inkommer efter deklara- tionstidpunkten ses i som en för sent inlämnad deklara- tion. Även i omprövas beskattningen när nya uppgifter inkommer efter det att beskattning har skett. I kan skat- teförhöjning (vilket motsvaras av det svenska skattetillägget och förseningsavgiften) komma i fråga i de här fallen. Ansvar för skat- tebedrägeri kan aktualiseras om den deklarationsskyldige lämnar en oriktig uppgift. Straffet för skattebedrägeri är böter eller fängelse. 4 Bakgrund till vårt förslag Fysiska personers deklarationsskyldighet har förändrats och dis- kuterats vid flera olika tillfällen. Som framgått av kapitel 2 finns det vid sidan av skyldigheten att rent fysiskt lämna en deklaration till också en skyldighet för deklaranterna att ansvara för att de uppgifter som läggs till grund för taxeringen är korrekta och fullständiga. Vi använder begreppet deklarationsskyldighet i en vid bemärkelse som innefattar såväl skyldigheten att lämna dekla- ration som ansvaret för att korrekta och fullständiga uppgifter läggs till grund för taxeringen. Nedan redogör vi för kontrollupp- gifternas betydelse för taxeringen och införandet av en förtryckt deklarationsblankett. Vidare redovisar vi de tidigare överväganden om deklarationsskyldigheten för fysiska personer som vi funnit vara av särskild betydelse för vårt arbete.