sou · GUB364 · 2007-01-01 00:00:00 — Den som svarar för verksamheten måste dels följa utvecklingen och ha löpande kontakter med ansvariga myndigheter och representanter för organisationer som arbetar med överdrivet spelande, dels införa ett åtgärdsprogram mot överdrivet spelande. Regeringen anförde också att det är viktigt att aktivt motverka att införande av kasinospel leder till att det skapas någon osund miljö, för ungdomar eller andra, eller drar till sig kriminell verksamhet. Regeringen aviserade, med hänsyn till de risker som är förknippade med verksamheten, sin avsikt att noga följa utvecklingen när kasinospel introducerats i och att, sedan verksamheten bedrivits , följa upp och utvärdera effekterna av den. I propositionen Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) angav regeringen att utvärderingen skulle ske . I regeringens beslut om tillstånd att anordna kasinospel , liksom i det förnyade tillstånd som utfärdats , anges ett antal villkor för tillståndet. Till dessa villkor hör bl.a. ett krav på att AB skall beakta och aktivt verka för att motverka problem med överdrivet spelande. Det ursprungliga tillståndsbeslutet inkluderade vissa villkor beträffande motverkande av penningtvätt. omfattas verksamhet för kasinospel emellertid av lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt. SOU 2006:64 Bilaga 1 I och har kasinoverksamhet bedrivits . Dessa länder har således en längre erfarenhet av kasinoverksamhet och de effekter sådan verksamhet kan medföra beträffande exempelvis illegalt spel och sociala skadeverkningar. Uppdraget Utredaren skall kartlägga förekomsten av sociala eller hälsomässiga skadeverkningar – i synnerhet spelberoendeproblem – och brottslighet i samband med den kasinoverksamhet som bedrivs i , , och . Utredaren skall även klarlägga tänkbara orsaker till eventuella sådana problem. Vidare skall utredaren undersöka hur det illegala spelet har påverkats av introduktionen av kasinospel i . Utredaren skall även undersöka hur AB har uppfyllt villkoren i tillståndet att motverka problem med överdrivet spelande och penningtvätt samt hur bolaget i övrigt har följt de regler som gäller för kasinoverksamheten. Utredaren bör inhämta kunskap om erfarenheterna av introduktionen av kasinospel i och . Utifrån sina iakttagelser skall utredaren bedöma om det finns behov av ändringar i regleringen av kasinoverksamheten och i så fall föreslå sådana ändringar. Utredaren skall samråda med , , Lotteriinspektionen, de kommuner där kasinon är etablerade samt övriga berörda myndigheter och organisationer. Utvärderingen skall redovisas . Bilaga 2 Svart på rött - statliga kasinon, skattekriminalitet och svart konsumtion Bilaga till kasinoutvärderingens betänkande 113 Bilaga 2 SOU 2006:64 Innehåll Förord .............................................................................117 Sammanfattning ..............................................................119 Kasinobesökarnas kriminella bakgrund .........................................119 Vilka är brotten och vad säger dessa?.............................................120 Konsumeras svarta pengar på kasino? ............................................120 Tvättas kriminella eller svarta pengar på kasino?...........................121 Vad studien inte funnit....................................................................122 Övergripande slutsatser ..................................................................123 Undersökningen ..............................................................................123 Inledning.........................................................................124 Frågeställningar ...............................................................................126 Metod .............................................................................127 .................................................................................127 Kasinobesökarna som är folkbokförda i ...........................128 Misstanke- och lagföringsregistren ................................................130 ..................................................................................131 .....................................................................132 Undersökningen ...............................................................133 Finns det personer med kriminell bakgrund på svenska kasinon och förekommer kriminella pengar? ................133 forskning ............................................................133 114 SOU 2006:64 Bilaga 2 En spelande livsstil .......................................................................... 133 Kriminell livsstil .............................................................................. 134 Penningtvätt och annan bakomliggande brottslighet kopplad till kasinon .............................................................................. 137 Resultat.......................................................................... 140 Kasinobesökarna som förekommer i misstankeregistret.............. 140 Kasinobesökarnas misstänkta brottslighet i förhållande till en jämförelsepopulations............................................................ 144 Lagföringsdata ................................................................................. 147 Vad innebär förekomsten av för brott misstänkta respektive lagförda bland kasinobesökarna? .......................................... 151 Resultat i fokus................................................................................ 152 Konsumeras eller tvättas svarta pengar på svenska kasinon?. 153 forskning........................................................................... 153 Resultat.......................................................................... 154 Vad betyder låga inkomster i kasinosammanhang? ...................... 154 Vad betyder förekomsten av näringsidkare och branschtillhörighet? ............................................................... 157 Utlandsbetalningar, restförda och skönstaxeringar ...................... 159 ..................................................................... 160 Hur ska uppgifterna från penningtvättsregistret tolkas? ............. 162 Resultat i fokus................................................................................ 164 Slutsatser och avslutning.................................................. 164 Behov av ytterligare forskning ....................................................... 166 Referenser........................................................................................ 167 Appendix ................................................................................ 172 115 Bilaga 2 SOU 2006:64 Appendix 1 Tabeller och diagram..........................................172 Tabeller lagföringsdata ...........................................................173 Tabeller data ....................................................175 116 SOU 2006:64 Bilaga 2 Förord Den statliga kasinoverksamheten utvärderas av den särskilde utredaren docent ; Kasinoutvärderingen (Fi 2005:07, Dir. 2005:69). På utredningens uppdrag har (Brå) genomfört ett kortare forskningsprojekt av explorativ karaktär. De frågor som utredningen har ställt gäller förekomsten av kriminell bakgrund hos kasinobesökarna och en övergripande bedömning av konsumtion eller tvättning av svarta eller kriminella pengar på svenska kasinon. Rapporten har författats av utredaren under ledning av jur. vid Brå:s sekretariat för forskning om ekonomisk och organiserad brottslighet. Följande personer har bidragit till studien: statistikern och utredaren , professorn och docenten vid Brå, analytikern samt vid , analytikerna vid . Flertalet av de personer som bidragit till rapporten har även vid två seminarier tillsammans gått igenom och diskuterat material och rapportutkast. Vid dessa seminarier har även den särskilde utredaren och dennes sekreterare medverkat. Studien har godkänts av den regionala etikprövningsnämnden i genom beslut (2005/5/11). Flera ledamöter i nämnden hade dock reserverat sig mot beslutet med motiveringen att det saknades en forskningsplan. Bakgrunden till avsaknaden av en forskningsplan i den ansökan som gavs in till nämnden var att studien genomfördes , var av explorativ karaktär och att studiens omfång var helt beroende av flera myndigheters möjligheter att fördela resurser till uttag av data. Bilaga 2 SOU 2006:64 Det första du måste göra i stället för att stå och se ut så där är klargöra vilka som är kriminella. Det borde du klara av . Svep med blicken över denna samling! (ur Det finns ett liv där borta i ). SOU 2006:64 Bilaga 2 Sammanfattning Många förknippar nog kasinospel och kasinomiljöer med brottslingar och brottslighet. Inte minst filmer och TV-serier har bidragit till att skapa denna bild. Men hur är det i verkligheten och hur ser det ut på fyra internationella kasinon? För att anknyta till citatet av på föregående sida är denna undersökning ett slags svepande med blicken över kasinobesökare . Kasinobesökarnas kriminella bakgrund Denna studie gäller kasinobesökare (–) med svenska personnummer. Av dessa omkring 213 000 besökare var registrerade som skäligen misstänkta för brott i misstankeregistret under en närmast föregående femårsperiod. En något lägre andel, , hade lagförts för brott under en lika . Hur förhåller sig dessa siffror om kasinobesökarna till en normalbefolkning? I en normalbefolkning är misstänkta för brott och lagförda. Det innebär att kasinobesökare i högre grad är misstänkta och lagförda för brott än befolkningen i övrigt. Kasinobesökarna skiljer sig emellertid från en normalbefolkning på tre avgörande punkter. Kasinobesökarna är i huvudsak män, de är unga och de bor i hög grad i storstäder, där de flesta kasinon finns. Detta är faktorer som är relevanta för en hög brottsbelastning i en befolkning. Det innebär sannolikt att kasinobesökarnas högre andel misstänkta och lagförda personer i allt väsentligt kan förklaras av dessa tre faktorer1. Andelen misstänkta och lagförda kasinobesökare får därför anses vara logisk och rimlig. 1 Det har inte funnits möjlighet att inom ramen för denna studie skapa en spegelpopulation till kasinopopulationen med avseende på ålder och bostadsort. Bilaga 2 SOU 2006:64 Vilka är brotten och vad säger dessa? Kasinobesökarnas registrerade brottslighet skiljer sig från en normalbefolkning även gällande brottsstrukturen. I synnerhet har kasinobesökarna en proportionellt sett högre andel misstänkta personer för: hot- och våldsbrott, trafikbrott, narkotikabrott (bruk och innehav av narkotika), ekobrott (bokföringsbrott, brott mot borgenärer, bedrägerier, förskingring och förfalskning), med kriminella pengar. Överrepresentationen av hot- och våldsbrott förklaras av att kasinobesökarna till stor del består av yngre män som generellt är misstänkta för sådan brottslighet i högre grad än en normalbefolkning. Till detta kommer att kasinomiljön tillhör nöjesvärlden och därför finns en grupp besökare som, även om det inte nödvändigtvis sker på kasino, konsumerar alkohol och använder droger. Detta kan förklara hot- och våldsbrotten men också överrepresentationen av narkotikabrott och trafikbrott (som inkluderar rattfylleri). Skattebrotten , där den största överrepresentationen finns, och ekobrotten hänger ihop med att svarta pengar (från skattefusk) och i någon mån kriminella pengar (bedrägerier, förskingring etc.) konsumeras i nöjesvärlden i vid bemärkelse, där kasino intar en naturlig plats (se vidare nedan). Konsumeras svarta pengar på kasino? Gruppen flergångsbesökare (besökt kasino minst fyra gånger ) utmärks av att de har lägre inkomster än den genomsnittliga befolkningen. Denna grupp av kasinobesökare har också lägre inkomster än engångsbesökarna. Flergångsbesökarna innehåller dessutom en högre andel maskinellt nolltaxerade personer i arbetsför ålder, det vill säga personer där uppgifter om inkomst saknas i skatteregistret, än en jämförbar normalgrupp. En av flera förklaringar till de deklarerade låga inkomsterna är förekomsten av oredovisade inkomster till beskattning bland flergångsbesökarna. Bland de flergångsbesökare som är enskilda näringsidkare utgörs den största andelen av personer som är verksamma inom restaurang-, taxi-, bygg-, frisör- och städbranscherna. I annan forskning 120 SOU 2006:64 Bilaga 2 har dessa branscher pekats ut som tydliga riskbranscher för ekonomisk brottslighet, främst olika typer av skattebrott. Detta är ytterligare en indikation på svarta inkomster bland flergångsbesökarna. Restförda personer, det vill säga dem som inte har betalat sina skatter och avgifter, är överrepresenterade bland flergångsbesökarna i förhållande till en normalbefolkning. Förekomsten av restföringar kan sammankopplas med den höga andelen flergångsbesökare med låga inkomster, men kan även vara en indikation på ekobrott. Tillsammans utgör dessa indikatorer och resultat tydliga tecken på att det förekommer konsumtion av svarta pengar från skattebrottslighet på svenska kasinon. Detta är inte överraskande eftersom tidigare forskning visar att svarta pengar används till det lilla extra som restaurangbesök, nöjesresor och följaktligen också kasinobesök. Tvättas kriminella eller svarta pengar på kasino? Av samtliga kasinobesökare med fullständiga svenska personnummer förekommer i Finanspolisens penningtvättsregister. Det är en högre andel av flergångsbesökarna än av engångsbesökarna som är rapporterade för misstanke om penningtvätt. Av samtliga personer som finns registrerade i penningtvättsregistret är inte kasinobesökare . Detta är också en tydlig indikation på att det förekommer svarta pengar på kasino, inte minst med tanke på att Finanspolisens penningtvättsanmälningar till övervägande del har koppling till ekonomisk brottslighet. Till detta kommer att en grupp av flergångsbesökarna av registrerats för betalningar till utlandet som överstiger . Slutsatsen är att penningtvättsanmälningarna i kombination med utlandsbetalningarna indikerar att det också förekommer mer omfattande former av ekonomisk brottslighet, främst skattebrott, framför allt bland flergångsbesökarna. Erfarenheten från är att det i de nämnda överrepresenterade branscherna också förekommer gärningspersoner som undanhållit betydande belopp från beskattning. Vid sidan av konsumtion av svarta pengar kan det också finnas ett inslag av penningtvätt. Detta betyder dock 121 Bilaga 2 SOU 2006:64 inte att penningtvätt sker i kasinomiljön. I stället kan vissa personer som ägnar sig åt penningtvätt också besöka kasino. Vad studien inte funnit En hypotes är att det bland kasinobesökare finns ett inslag av personer som ägnar sig åt organiserad brottslighet, exempelvis grova narkotikabrott, eller traditionell brottslighet i större skala, som organiserade rån. Denna studie visar inte på någon tydlig överrepresentation av misstänkta och lagförda personer för en mer organiserad brottslighet. I själva verket gäller överrepresentationen för narkotikabrott snarare eget bruk och innehav av narkotika, som inte kan sättas i sådant samband med organiserad brottslighet i form av smuggling eller stora innehav. Ett möjligt undantag är omkring 80 kasinobesökare som registrerats som skäligen misstänkta för post-, bank- eller värdetransportrån. De utgör dock en mycket liten andel av det totala antalet kasinobesökare. Överrepresentationen av ekobrott, penningtvättsanmälningar och stora utlandsbetalningar är emellertid indikationer på att en viss del av brottsligheten sker i organiserade former. I den meningen förekommer organiserad brottslighet, men på ekobrottsområdet istället för exempelvis narkotikaområdet. Detta är också rimligt eftersom en viss del av den ekonomiska brottsligheten är storskalig, systematisk, bedrivs av flera personer etc. Dessa är egenskaper som förknippas med organiserad brottslighet (Brå 2005:11). Det finns också internationell forskning som tyder på att det främst är på skatte- och ekobrottsområdet där tillräckligt stora belopp ackumuleras för att det ska finnas ett behov av penningtvätt (jfr , 2004; Reuter och , 2004). Sammanfattningsvis är dock inslaget av personer som registrerats som misstänkta för mer organiserade former av brottslighet litet. Svagheten med en registerstudie, som denna, är att den naturligtvis endast omfattar personer som registrerats, för exempelvis misstanke om brott eller penningtvätt. Ett rimligt antagande är att de mest framgångsrika gärningspersonerna inte hamnar i myndigheternas register. För att komma längre i en beskrivning av kasinomiljön krävs kompletterande metoder, som observationsstudier, intervjuer och underrättelsedata. Ytterligare forskning kan därför ge en mer mångfacetterad bild. SOU 2006:64 Bilaga 2 Övergripande slutsatser Det finns två övergripande slutsatser att dra av de nämnda resultaten. Den första är att kasinobesökarna är som folk är mest, de flesta har inte misstänkts för brott eller penningtvätt, lagförts för brott etc. Utmärkande är dock överrepresentationen av personer involverade i ekonomisk brottslighet. Andelen personer som är registrerade för ekonomisk brottslighet är dock liten i förhållande till det totala antalet kasinobesökare. Den andra är att förekomsten av svarta pengar säger mer om än om svenska kasinon. Den svarta ekonomin svarar för 3– av bruttonationalprodukten och de svarta pengarna tar vägen någonstans. Denna studie bekräftar att svarta pengar till inte obetydlig del används för nöjeskonsumtion och följaktligen hamnar en del av dessa på kasino. Undersökningen I finns fyra internationella kasinon, belägna i , , och . Varje besökare måste legitimimera sig och personnummer eller liknande uppgifter registreras. Omkring 235 000 personer har besökt dessa kasinon –. Av dessa har omkring 213 000 personer fullständigt svenskt personnummer, och har därmed kunnat köras mot Brottsförebyggande rådets (Brå) register över misstänkta respektive lagförda personer, register inklusive registret över restförda personer samt Finanspolisens penningtvättsregister. De utländska medborgarna som besöker svenska kasinon har inte kunnat undersökas i registren, men det är ingen stor begränsning då de endast står för av samtliga kasinobesök. Bilaga 2 SOU 2006:64 Inledning Det finns två olika former av kasinon i dels restaurangkasinon, dels internationella kasinon. Denna studie berör endast internationella kasinon. I finns fyra internationella kasinon som drivs av , ett helägt dotterbolag till . Dessa kasinon ligger i , , och . De etablerades –2003 (Dir. 2005:69, Fi 2005:07). Traditionellt har spel förknippats med sådan brottslighet som hänger samman med beroende och drifter (engelska vice). Spel kan vara beroendeframkallande (m.fl., 1994). Det gynnar i sin tur illegal spelverksamhet och därför sammankopplas ofta spel på ett internationellt plan med organiserad brottslighet (Cressey, 1969; , 1997; Block, 1991). Även i har illegala spel uppmärksammats (Brå, 1979). Vid sidan av restaurangkasinon och internationella kasinon skulle det därför gå att tala om en tredje form, de illegala. Även om illegala spelklubbar förekommer, talar allt för att dessa har minskat till följd av att de legala spelmarknaderna ökat kraftigt (jfr AMOB, 1977; och , 1976, och 1978 och 1979). En jämförelse kan göras med illegala spritklubbar, som med dagens alkoholutbud knappast längre har någon större marknad. Inte endast illegala utan även legala spel har förknippats med brottslighet. Det handlar om vilka brott spelare kan begå, eller sådan brottslighet som kasinon och andra spel kan sägas generera, något som är av visst intresse för denna studie. Ett tydligt exempel är att spelskulder ibland lett till att personer begått ekonomiska brott (Cressey, 1953; Weisburd och Waring, 2001). I en rapport från redovisas ett flertal studier som visat att sådan brottslighet främst handlar om att få fram medel att spela med. Personer som har problem med sitt spelande har generellt spelat än de spelare som inte begår brott, vilket kan ses som stöd för antagandet att brottsligheten är knuten till själva spelandet (Doley, 2000). Där spel leder till skulder uppstår en marknad för snabba krediter och följaktligen oförmånliga lånevillkor (loan sharking). När skulder ska drivas in kan hot och våld förekomma. Skuldsättning till följd av personliga tillkortakommanden, som spelskulder, kan leda till förskingring och bedrägerier (Cressey, 1953; jfr Doley, 2000). Doley påpekar att medan gär124 SOU 2006:64 Bilaga 2 ningspersoner generellt begår egendomsbrott, ibland med våldsamma inslag, handlar spelarnas brottslighet snarare om fuskspel, bedrägerier, förskingring och förfalskningar (Doley, 2000). I kölvattnet kring spel kan prostitution finnas (och , 1976), och annan kriminalitet som exempelvis hälerier (Steffensmeier, 1986). Det som denna undersökning primärt intresserar sig för är sådana brott där kasinospel används som ett medel. Legalt spel kan nämligen användas för konsumtion eller tvättning av kriminella pengar från en regelrätt kriminell verksamhet, till exempel rån. Dessutom kan konsumtion eller tvättning av svarta pengar förekomma, pengarna kommer då från en laglig verksamhet, men inkomsterna har inte redovisats till beskattning (jfr Doley, 2000). Konsumtionen handlar om att personer med (oftast) mycket pengar, från kriminell verksamhet och svarta affärer, har möjlighet att konsumera stora summor på spel. Det kan också finnas kopplingar till livsstil där spel ingår som en del i en festande tillvaro (, 1999; Steffensmeier, 1986). Tvättningen tar sikte på att föregivna spelvinster kan legitimera höga inkomster eller en hög levnadsstandard, som inte väcker misstankar hos myndigheterna. Tvättning innebär också att pengarnas svarta eller kriminella ursprung döljs genom olika transaktioner som sker i syfte att skapa en legitim bakgrund för pengarna. Westfelt (2003) har undersökt svenska kasinon. Genom telefonintervjuer har han studerat människors spelvanor i , och före kasinoetableringen på de två första orterna samt efteråt. I studien finner han ett tydligt negativt samband mellan inkomstnivå och andel av inkomsten som satsats på spel den senaste månaden. Främst i , men även i , uppgav de intervjuade kasinospelarna med en årsinkomst i de lägsta inkomstklasserna () att de använde en större andel av sin inkomst till spel än dem med en betydligt högre årsinkomst. Det tydligaste exemplet på detta är från där de intervjuade kasinospelarna med en årsinkomst inom intervallet 50 000–uppgett att de använde av sin inkomst till spel, medan de i årsinkomstgruppen 500 000–endast använde . Det handlar dock inte om särskilt många personer inom varje intervall (den totala svarsfrekvensen låg dessutom ), vilket gör att extremvärden påverkar resultatet för varje inkomstgrupp (Westfelt, 2003). Bilaga 2 SOU 2006:64 För föreliggande undersökning är dock även extremvärden intressanta, speciellt när de sammankopplas med en rapport från Länskriminalpolisen (2005:53). I denna uppges att det finns personer som besökt kasinot i upprepade gånger och haft med sig insatser på . När dessa personer undersökts närmare har det framgått att de levt på socialbidrag. har enligt samma rapport noterat hur personer som är kända som kriminellt aktiva och saknar officiella inkomster omsätter inne på kasinot i . Eftersom denna information baseras på tips och kontroller är det emellertid oklart hur utbrett det är med kriminella och svarta pengar på svenska kasinon. Frågeställningar Mot bakgrund av forskningen om organiserad och ekonomisk brottslighet är en hypotes att kriminella och svarta pengar svarar för ett inte helt obetydligt inslag i kasinoverksamheten, även om detta döljs av stora volymer av tillfälliga besökare och andra seriösa spelare. Frågeställningarna är följande: 1. Vilka antaganden kan göras om kasinobesökarnas kriminella bakgrund? Kan besökare på svenska kasinon antas konsumera och/eller tvätta kriminella pengar genom spel? Vilken brottslig verksamhet kan antas ligga bakom konsumtionen eller tvättningen?