sou · GUB327 · 2007-01-01 00:00:00 — Enligt undersökningarna upplevde av den vuxna befolkningen att de hade mycket eller ganska dålig tandhälsa. Det är svårt att beskriva tandhälsans utveckling bland vuxna. De undersökningar som finns visar att andelen som saknar egna tänder i åldern 25–har minskat kraftigt. Tandvårdsbehovet skiljer sig mellan olika generationer. Även om det fortfarande finns unga personer med allvarliga tandhälsoproblem gäller generellt att den yngre generationen, som har växt upp med tillgång till olika fluor- preparat, har färre lagade tänder och därmed en bättre tandhälsa. Även om epidemiologiska data är otillräckliga kan också sägas att tandhälsoförbättringen även omfattar den vuxna befolkningen. Vårdbehoven har därigenom förskjutits upp i åldrarna. Folktandvården skall svara för regelbunden och fullständig tand- vård för barn och ungdomar till och med det år då de fyller 19.8 Denna vård är avgiftsfri för individen. får dock ta ut avgift, om patienten på begäran ges en vård som inte är nödvändig 8 7 § tandvårdslagen. för att uppnå ett från odontologisk synpunkt funktionellt och ut- seendemässigt godtagbart resultat.9 Landstingens totala netto- kostnad för barn- och ungdomstandvården uppskattas till för . I denna summa ingår inte kostna- den för specialisttandvård för barn och ungdomar, exempelvis tandreglering.10 Eftersom behoven av tandvård är individuella tillämpar alla landsting någon form av riskgruppering när det gäller hur ofta barn och ungdomar kallas till tandvården. Vårdgivaren bedömer indivi- dens tandhälsa och grupperar sedan individen i olika riskgrupper. De som bedöms friska och utan risk för tandsjukdom läggs på intervall mellan . För de som bedöms ligga i riskgrupper tillämpas individuella undersöknings- och behand- lingsintervall.11 har följt utvecklingen av tandhälsan hos barn och ungdomar genom att ställa samman uppgifter från landstingen. Uppgifterna om 19-åringarna är särskilt intressanta eftersom denna åldersgrupp representerar slutet på folktandvårdens organiserade vård för ungdomar och är tandvården är avgiftsfri för individen. Ett mått som används för att mäta tand- hälsan är andelen individer kariesfria approximalt, vilket kan för- som fria från kariesangrepp på kontaktytorna12 mellan tänderna. De approximala kariesskadorna är de som framförallt ger upphov till ett framtida vårdbehov genom att många fyllningar behöver revideras på grund av sekundärkaries eller fyllnings- frakturer. Andelen individer kariesfria approximalt har ökat med . var av de undersökta 19-åringarna kariesfria approxi- malt. Även andelen individer med många approximala tandskador har minskat. Det har skett en liten ökning av andelen 19-åringar som är kariesfria approximalt mellan åren 2000 och 2004.13 Enligt antyder statistiken från att det finns en tendens till avmattning när det gäller förbättringen av tandhälsan hos 12- och 19-åringar. slår dock fast att någon klar försämring av tandhälsan på riksnivå 915 a § tandvårdslagen. 10uppgifter från Kommuner och Landsting. 11uppgifter från Kommuner och Landsting. 12Kontaktytan är den yta på tandkronan som är vänd mot tanden framför eller bakom i tandbågen. 2005/06:1 utgiftsområde 9 s. 42. inte kunnat fastslås. konstaterar också att det inte finns någon större skillnad i tandhälsan mellan flickor och pojkar.14 För några landsting har fått uppgifter om tand- hälsan i olika områden. Av dessa uppgifter framgår att tandhälsan är klart sämre i områden med hög andel av socioekonomiskt svaga grupper, bl.a. låg utbildning, hög arbetslöshet och utländsk bak- grund. För dessa grupper sker en förstärkning av de förebyggande insatserna, inte enbart de individbaserade förebyggande åtgärderna utan ofta också generella åtgärder, t.ex. fluorsköljningar.15 Arbetsmarknaden inom tandvårdsområdet är delad i privat och offentlig tandvård. Knappt hälften av tandläkarna utan specialist- bevis och tandhygienisterna i landet är sysselsatta inom den privata sektorn. Fördelningen mellan offentlig och privat tandvård skiljer sig dock mycket mellan olika län. Exempelvis har och en lika hög tandläkartäthet, men fördelningen mellan offentlig och privat tandvård skiljer sig mycket mellan de två länen. Antalet verksamma tandläkare och tandhygienister sammantaget har ökat –2003. De senaste årens utökning av antalet utbildningsplatser för tandhygienister har medfört att anta- let tandhygienister inom tandvården –2003 ökat med nära 900 personer (). En reducerad utbildningsvolym, migration och pensionsavgångar har lett till att antalet tandläkare inom tandvården minskat med drygt 350 perso- ner (). Antalet tandläkare per tandhygienist var 1995 drygt 3,7 medan relationen 2003 var knappt 2,5.16 fanns 9 638 verksamma tandläkare och tandhygienister varav 7 619 () var tandläkare. fanns det 10 170 verksamma tandläkare och tandhygienister varav 7 262 () var tandläkare. 14Socialstyrelsen (2003). 2005/06:1 utgiftsområde 9 s. 42. 16Socialstyrelsen (2006). prognos över framtida tillgång av tandläkare och tandhygienister tyder på att antalet tandläkare kommer att minska. Enligt prognosen kommer det att finnas cirka 6 000 tandläkare mot dagens cirka 7 000. Samma prognos visar att antalet tandhygienister kommer att öka. kommer det enligt prognosen att finnas cirka 4 000 tandhygienister mot dagens cirka 3 000. Den framtida tillgången på specialisttandläkare är svår att prognostisera då antalet är mycket lågt. bedömer att arbetsmarknaden för tandhygienister är i balans. Yrkesgruppen har haft en sjunkande arbetslöshet och en ökande etableringsgrad på arbetsmarknaden, vilket indikerar att efterfrågan på tandhygienister har ökat. Sam- tidigt pekar SCB:s arbetskraftsbarometer på att tillgången på nyut- examinerade tandhygienister är god. Yrkesgruppen har en låg medianålder, vilket gör att tillväxten av antalet tandhygienister kommer att fortsätta på liknande sätt . Tand- hygienister har övertagit vissa av de före- byggande tandvårdsuppgifter som tidigare utfördes av tandläkare. En sådan fortsatt utveckling kan komma att resultera i att efter- frågan på tandhygienister fortsätter att öka. Regeringen har givit i uppdrag att utreda förut- sättningarna för en försöksverksamhet som innebär att legitime- rade tandhygienister får genomgå en utbildning som syftar till att ge dem en utvidgad kompetens med inriktning mot ingrepp i tandens hårdvävnader till följd av karies. Uppdraget skall redovisas . bedömer att arbetsmarknaden för tandläkare är i obalans eftersom efterfrågan är större än tillgången. Social- styrelsens statistik, SCB:s arbetskraftsbarometer och enkäterna till landsting och privattandläkarföreningar pekar på en situation där efterfrågan är större än tillgången. har den negativa migration av tandläkare som fanns avstannat och siffror över etablering på arbetsmarknaden efter examen har stigit till samma nivå som för övriga undersökta personalgrupper. Det är, mot bakgrund av den omstrukturering som skett av personalresurserna inom tandvården, troligt att efter- frågan på tandläkare inte kommer att öka i allt för stor utsträck- ning. Trots detta bidrar en hög medelålder inom yrkeskåren och en tidigare kraftig minskning av utbildningsvolymen till att tillgången på tandläkare kommer att minska kraftigt till 2020, som efterfrågan bedöms vara eller svagt tilltagande. Social- styrelsens enkät till folktandvården visar att ett par landsting, regi- oner aktivt rekryterar tandläkare utomlands för att möta efter- frågan. menar dock att det knappast är troligt att genom rekrytering skall kunna locka tillräckligt med tand- läkare . Den utbyggnad av tandläkarutbildningen som aviserades i budgetpropositionen med 20 platser och ytterligare 10 platser ger enligt prognos ett tillskott med cirka 220 tandläkare till tandvården . anser att tillskottet är för litet för att säkra en långsiktig tillgång av tandläkare och förordar därför en fortsatt utvidgning av tandläkar- utbildningen vid svenska universitet.17 17 (2006).