sou · GUB323 · 2007-01-01 00:00:00 — Det handlar alltså om en alternativ skattemodell för de professionella idrottsut- övare som får sina idrottsinkomster beskattade i inkomstslaget tjänst. Syftet med en sådan modell skall enligt direktiven vara att underlätta de ekonomiska förutsättningarna för idrottsutövare att efter idrottskarriärens slut återuppta studier eller inleda en ny yr- keskarriär. I våra överväganden skall vi beakta kraven på en likfor- mig beskattning och vilka följder en sådan modell kan få i förhål- Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden lande till andra yrkesgrupper vars inkomster varierar kraftigt över tiden. Rättvise- och legitimitetsskäl skall uppmärksammas särskilt. Uppdraget är inriktat på professionella idrottsutövare. Vad som avses med begreppet professionella idrottsutövare anges inte när- mare. Vid tillämpningen av den halva prisbasbeloppsregeln i 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980) avses med begreppet idrottsut- övare även tränare, gymnastikinstruktörer, domare, linjemän och materialförvaltare. Även sådana funktionärer omfattas som regel- mässigt medverkar vid träningar och tävlingar. I socialavgiftssam- manhang har således begreppet idrottsutövare en vidare betydelse än den rent språkliga. Uppdragets koppling till professionella id- rottsutövare för väl närmast tanken till utövarna själva men det är inte självklart eftersom det även finns professionella tränare och domare. Det är inte heller självklart vad som avses med begreppet professionell. Som professionell betraktade Stiftelse- och före- ningsskattekommittén de utövare som får en väsentlig del av sin försörjning från idrottsutövningen. Sammantaget råder alltså en viss osäkerhet kring frågan om vilka som enligt direktiven skall omfattas av ett eventuellt förslag om idrottskonto. I uppdraget får därför anses ingå att även ta ställning till vilka som bör omfattas av ett sådant förslag. I det föregående har vi undersökt vilka andra möjligheter som id- rottsutövare har att periodisera sina inkomster. Undersökningen visar att idrottsutövare med mer eller mindre regelbundna in- komster från en och samma arbetsgivare (förening) har möjligheter att avtala om ett avstående av delar av inkomsten till förmån för en pensionsavsättning i någon form. Systemet möjliggör att avsatta medel kan börja lyftas efter det att idrottskarriären är slut (idrotts- pension).6 Det är främst inom lagidrotter på högsta nivåer som det är mest frekvent förekommande med sådana pensionslösningar ef- tersom det är inom dessa idrotter man i störst utsträckning uppbär fast månadslön eller motsvarande och därför har möjlighet att vid avtalsskrivandet bedöma hur stor del av inkomsten som kan sättas av till pension. Idrottsutövare med flera uppdragsgivare kan bedriva sin idrotts- liga verksamhet i aktiebolagsform och därigenom utnyttja bolags- formens möjligheter till periodisering. Enligt uppgifter från id- rottsrörelsen finns det relativt många bolag i som ägs av idrottsutövare från vilket idrottsutövaren helt eller delvis bedriver 6 Se avsnitt 9.4.3. Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden idrottslig verksamhet i form av eget idrottsutövande och tjänster förknippade med idrott. När det gäller bolagslösningen, som främst utnyttjas av individuella idrottare, råder en viss osäkerhet kring frågan i vilken utsträckning det är möjligt att redovisa start- och prispengar, dvs. inkomster av mer personlig karaktär, i bolaget. Praxis ger enligt vår mening vid handen att en förutsättning för att inkomster av sådant slag skall kunna beskattas i bolaget och inte direkt hos ägaren är att bolaget uppträder som part i ekonomiskt hänseende gentemot tävlingsarrangörer och andra uppdragsgivare. Det skall alltså klart framgå av omständigheterna att det är bolaget och inte ägaren som bedriver verksamheten. Denna uppfattning stöds av som i den ovan redovisade styrsignalen har funnit att en idrottsutövare i skatterättslig mening kan bedriva sin idrottsliga verksamhet i bolagsform, förutsatt att verksamheten som sådan uppfyller kraven för näringsverksamhet. Rättsläget kan emellertid inte anses klarlagt. Av redogörelsen framgår att det inte är alla yrkesmässiga id- rottsutövare som har möjlighet att periodisera sina inkomster över tiden. För individuella idrottsutövare som saknar möjligheten att regelbundet göra pensionsavsättningar och som varken kan eller vill bedriva näringsverksamhet skulle ett idrottsutövarkonto vara till hjälp för att i ekonomiskt hänseende klara en övergång till ett ar- betsliv efter idrottskarriären. Kommittén har försökt kartlägga be- hovet av ett idrottsutövarkonto. har på kommitténs uppdrag gjort en enkät bland uppskatta hur många idrottsutövare som kan tänkas vara i behov av ett idrottsutövarkonto som gör det möjligt att skjuta upp beskattningen av idrottsinkomster, dock inte lön eller annan in- komst som erhålls på grund av anställning. Enkäten visar att 20 av 68 förbund, varav 17 förbund i individuella idrotter, ansåg att det i den egna idrotten finns ett behov av ett idrottsutövarkonto. Sam- mantaget visar enkäten att ca 300 personer har behov av ett id- rottsutövarkonto. När man överväger någon form av idrottsutövarkonto väcker det frågor om hur ett sådant förslag förhåller sig till kraven på en lik- formig beskattning och vilka följder det kan få i förhållande till skattskyldiga i andra yrken eller skattskyldiga som av en eller annan anledning har inkomster som varierar kraftigt över tiden. Skattesy- stemets krav på en likformig och neutral beskattning innebär dels att likartade fall skall beskattas på ett likartat sätt och att förvärvs- inkomster skall beskattas på samma sätt oavsett i vilken form in- Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden komsten erhålls, dels att beskattningen skall vara utformad på ett sådant sätt att den är neutral i förhållandet mellan olika handlings- alternativ. Beskattningen skall inte styra den enskildes handlande. För att skattesystemet skall behålla sin stabilitet och för att und- vika ekonomiska snedvridningar av inte önskvärt slag bör avsteg från dessa principer göras endast om starka skäl talar för det. Ett idrottsutövarkonto möjliggör en fördelning av idrottsinkomster över tiden, vilket innebär att idrottsutövare kan lindra effekten av eller helt undgå den progressiva beskattningen. Till inkomstslaget tjänst hänförs inte bara olika typer av anställ- ningsinkomster. Dit räknas även inkomster från mera tillfälligt be- driven verksamhet av t.ex. vetenskaplig, litterär eller konstnärlig art. Inkomstskattelagens bestämmelser om skogskonton och upp- hovsmannakonto, som innebär att skogsägare och upphovsmän under vissa förutsättningar kan få sina inkomster utjämnade , motiveras med att dessa skattskyldiga har inkomster som kan variera kraftigt mellan olika år. Dessa möjligheter till periodise- ring av inkomster förutsätter dock att skogsägaren och upphovs- mannen bedriver näringsverksamhet. Även inkomstskattelagens bestämmelser om att företagare har möjlighet att göra avsättningar till periodiseringsfond, förutsätter naturligtvis att företagaren be- driver näringsverksamhet. I inkomstslaget tjänst tillämpas kontant- principen, vilket innebär att en förvärvsinkomst skall tas upp till beskattning det beskattningsår då inkomsten kan disponeras eller på annat sätt kommit den skattskyldige till del. Någon möjlighet att periodisera inkomster finns inte. Framgångsrika idrottsutövare hör till den grupp inkomsttagare som av år kan tjäna mycket pengar eller som har kraftigt varierande inkomster mellan åren. Den pro- gressiva beskattningen i inkomstslaget tjänst, med tre inkomstskikt med olika skattesatser, innebär att dessa in- komsttagare kan bli betydligt hårdare beskattade än vad som gäller för en skattskyldig med jämna inkomster. Hur mycket hårdare be- ror naturligtvis på inkomsternas storlek. Skattesystemets krav på en likformig beskattning kan i kombination med kontantprincipen i vissa fall få effekter som leder till en olikformlig beskattning sett över . Några mycket framgångsrika svenska id- rottsutövare har av skatteskäl valt att bosätta sig utomlands. Det är dock oklart i vilken utsträckning dessa idrottsutövare skulle åter- vända till om det infördes någon form av idrottsutövar- konto. Man skall komma ihåg att utökade periodise- Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden ringsmöjligheter sannolikt skulle uppmuntra till att fler idrottsut- övare valde att inte flytta utomlands av skatteskäl. I var det inte enbart skälet att underlätta övergången till ett yrkesliv efter idrottskarriären som låg bakom införandet av id- rottsfonder. Det var också ett sätt att lösa problemet med att id- rottsinkomster i relativt stor utsträckning undandrogs från be- skattning. Enligt uppgifter från RF finns det även i ett pro- blem med att idrottsinkomster inte alltid redovisas till Skattever- ket. Hur vanligt det är, är det dock svårt att säga något om. Ett öp- pet fonderingssystem, som gör det möjligt för vissa idrottsutövare att skjuta upp beskattningen av sina idrottsinkomster, kan bidra till att i större utsträckning får uppgifter om sådana in- komster, vilket minskar risken för skatteundandragande. Idrottsutövare är inte ensamma om att de fördelningspolitiska inslagen i skattesystemet kan leda till ogynnsamma marginalskatte- effekter. Skattesituationen kan vara jämförbar med skattskyldiga med andra fria yrken som är nära förbundna med utövarens per- son, t.ex. utövare av litterär eller konstnärlig verksamhet som skå- despelare, artister m.fl. som inte bedriver enskild näringsverksam- het. Men också andra skattskyldiga som inte tillhör någon speciell yrkesgrupp kan under sitt yrkesverksamma liv ha inkomster som i stor utsträckning varierar under längre eller kortare perioder. Ett undantag även för dessa mer eller mindre identifierade grupper av skattskyldiga, riskerar att försvaga delar av personbeskattningen. Kommitténs arbete med att överväga behovet och lämpligheten av ett idrottsutövarkonto visar att det i , likt och , finns ett behov av att – vid sidan om befintliga pensions- och bolagslösningar – införa ett idrottsutövarkonto för professio- nella idrottsutövare i individuella idrotter. Det är viktigt för att vi och har idrotts- utövare på hög nivå. Framgångsrika idrottsutövare är goda ambas- sadörer och sätter på kartan i mycket positiva sammanhang. Det är även viktigt att lyfta fram det samband som finns mellan elitidrott och breddidrott. Stora idrottsprestationer lockar männi- skor till att idrotta, inte minst unga människor. En idrottsrörelse med bredd är positivt för folkhälsan men också en bra grund för att hitta de toppresterande. Ett idrottsutövarkonto har efterfrågats av idrottsrörelsen dels som ett sätt att få fler idrottsutövare att välja att inte lämna , dels för att underlätta för dem att växla karriär när den aktiva idrottstiden är över. Bör ett idrottsutövarkonto införas – våra överväganden Vi vill stötta idrottsrörelsen och på olika sätt tillse att vi också har framgångsrika idrottsutövare. Enligt vår bedömning kan ett idrottsutövarkonto bidra till detta och vi är därför beredda att föreslå ett sådant. Detta trots att vi kan se att det kan finnas andra grupper som också kan hävda att de skulle förtjäna förmåner i skattehänseende av liknande anledningar som idrottsrörelsen häv- dar för idrottsutövarna. När det gäller fysik så är exempelvis dan- sare också beroende av sin fysik som ger kortare yrkesutövning på liknande sätt som idrottsutövare på hög nivå. Även om det inte är så vanligt med höga inkomster för dansare, är möjligheten att växla karriär mycket viktig. När det gäller höga inkomster så finns det ett antal andra grupper i samhället som också har varie- rande inkomster. Vi saknar emellertid tillräckligt underlag för att med utgångspunkt från vårt uppdrag bedöma om andra yrkesgrup- per har samma behov som idrottsutövare att fördela sina inkomster över tiden. Ett system med idrottsutövarkonto är enklare och kan vara eko- nomiskt mer fördelaktigt än att bilda bolag. bidrar ett sådant system till att i större utsträckning får kännedom om idrottsutövares inkomster, vilket minskar risken för skatteundandragande. Sammantaget bedömer vi att ett idrottsut- övarkonto skulle få positiva effekter för idrottsrörelsen. Vi väljer därför att lägga ett förslag om idrottsutövarkonto. 10Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto I detta kapitel redovisas kommitténs överväganden om innehåll och utformning av förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto. 10.1Syftet med ett idrottsutövarkonto Bakgrunden till önskemålen om att införa någon form av idrottsut- övarkonto är att professionella idrottsutövare ofta har en relativt kort karriär som inte sällan infaller i livet då det är brukligt att studera och skaffa sig en yrkesutbildning. Ett idrotts- utövarkonto syftar till att göra det möjligt för idrottsutövare att skjuta upp beskattningen av idrottsinkomster tills den aktiva id- rottskarriären är slut. Genom att fördela inkomsterna jämnare över åren förbättras de ekonomiska förutsättningarna för att efter id- rottskarriärens slut återuppta studier eller inleda en ny yrkeskarriär. Ett system med idrottsutövarkonto, som gör det möjligt för vissa idrottsutövare att skjuta upp beskattningen av sina idrottsinkoms- ter, kan bidra till att i större utsträckning får uppgifter om sådana inkomster, vilket minskar risken för skatteundandra- gande. 10.2Förslagets innehåll och utformning Vårt förslag: Fysisk person som har intäkt i egenskap av idrottsut- övare (idrottsutövarintäkt) får dra av belopp som sätts in på ett särskilt konto i ett kreditinstitut (idrottsutövarkonto). Avdrag får inte göras för intäkt i form av lön eller annan inkomst som erhålls på grund av anställning. Uttag från ett idrottsutövarkonto anses inte som idrottsutövar- intäkt. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto Som förutsättning för avdrag gäller att den skattskyldige är obe- gränsat skattskyldig vid beskattningsårets utgång. Systemet med ett idrottsutövarkonto är konstruerat med reglerna om skogskonto och upphovsmannakonto som förebilder (se av- snitt 9.5). Avdrag för insättning på idrottsutövarkonto får göras av fysisk person som i egenskap av idrottsutövare fått ersättning som skall beskattas i inkomstslaget tjänst. Med idrottsutövarintäkt avses alla idrottsrelaterade inkomster, såsom prispengar, apperanche mo- ney, sponsor- och reklaminkomster, dvs. inkomster som har sin grund i den idrottsliga prestationen. Uttag från idrottsutövarkonto anses inte som idrottsutövarintäkt. Begreppet idrottsutövare finns definierat på socialavgiftsområdet (se avsnitt 3.6.2) Med utövare avses där även tränare, gymnastikin- struktörer, domare, linjemän och materialförvaltare. Även sådana funktionärer omfattas som regelmässigt medverkar vid träningar och tävlingar. Avdrag för insättning på idrottsutövarkonto får emellertid inte göras för intäkt i form av lön, förmån eller annan inkomst som er- hålls på grund av anställning. Idrottsutövarkontot kan därför antas få störst betydelse för idrottsutövare i individuella idrotter. Det är också där behovet av ett idrottsutövarkonto är som störst. Systemet tillåter även att utländska inkomster sätts in på kontot. För att undvika internationell dubbelbeskattning har ingått ett stort antal skatteavtal med andra länder. har även ut- format interna svenska regler för att undvika eller minska risken för dubbelbeskattning i de fall det inte finns något skatteavtal. Om enligt bestämmelser i skatteavtal inte har rätt att beskatta inkomst får svensk skatt inte tas ut. I de fall inkomst inte omfattas av skatteavtal finns bestämmelser i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, AvrL. Har inte ingått skatteavtal är AvrL inte tillämplig. Avräkning skall ske från svensk skatt som tas ut vid taxeringen det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxering här (4 § andra stycket AvrL). Det innebär att avräkning aldrig får ske för utländsk skatt som utgår på inkomst som inte medtagits vid taxeringen. Systemet med idrottsutövarkonto är utformat på det sättet att avdrag medges vid inkomsttaxering med ett belopp som motsvarar den samlade insättning som har gjorts på kontot under beskatt- ningsåret. Avdraget neutraliserar alltså idrottsutövarintäkten och Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto beskattningen skjuts upp till dess uttag från kontot görs. Det är först då det går att räkna ut den svenska skatt som den utländska skatten skall avräknas mot. I de fall det är fråga om utländska in- komster kommer det alltså inte att ske någon uppskjuten utländsk beskattning, utan endast en uppskjuten avräkning av den utländska skatten. Uttag från ett idrottsutövarkonto skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst det beskattningsår då uttag görs. Idrottsut- övaren får då yrka avdrag för utländsk skatt som belöper på id- rottsutövarintäkten. Avdrag för insättning på ett idrottsutövarkonto får vidare bara göras av fysiska personer som vid beskattningsårets utgång är obe- gränsat skattskyldiga här. EG-rätten om fri rörlighet för personer är i första hand inriktad på att förbjuda öppen diskriminering av medborgare från andra medlemsstater. I skattelagstiftningen har regelmässigt de skattskyldigas hemvist en avgörande betydelse för hur de beskattas och i de flesta länder beskattas bosatta och icke bosatta personer olika i vissa avseenden. Diskriminering enligt EG- rätten föreligger när skilda regler tillämpas på jämförbara fall eller när samma regel tillämpas på skilda fall. har uttalat att förhållandena för de personer som är respektive inte är bosatta i en viss stat vanligtvis inte är jämförbara eftersom det normalt finns objektiva skillnader mellan de båda kategorierna (Schumacker-fallet (C 279/93)). Enligt vår bedömning strider inte kopplingen mellan avdragsrätt för insättning på idrottsutövarkonto och hemvist i mot EG-rätten. Vårt förslag: Avdrag får göras högst med ett belopp som motsvarar idrottsutövarintäkten. Avdrag får göras högst med ett belopp som motsvarar idrotts- utövarintäkten. Det innebär att beskattningen av idrottsutövar- intäkterna skjuts upp till de beskattningsår som uttag från kontot görs. I övrigt innehåller bestämmelserna inte några begränsningar för hur stora eller små belopp som får sättas in på ett idrotts- utövarkonto. Progressiviteten i beskattningen innebär emellertid att det inte finns några skattemässiga fördelar med ett idrottsut- övarkonto så länge inkomsterna understiger den nedre bryt- Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto punkten som före grundavdrag uppgår till (). Vårt förslag: En skattskyldig får för ett visst beskattningsår inte göra insättning på idrottsutövarkonto i mer än ett kreditinstitut. Om så ändå sker får avdrag göras bara för insättning hos det först anlitade kreditinstitutet. Avdrag får göras bara om medlen sätts in på ett idrottsutövar- konto senast vid beskattningsårets utgång. Som idrottsutövarkonto godtas bara sådant konto hos ett svenskt kreditinstitut eller ett utländskt kreditinstituts filial i för vilket ränta tillgodoräknas minst en gång . I lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogsmedelskonto m.m. finns bestämmelser om skatt på räntan. Insättning på idrottsutövarkonto får inte göras i mer än ett kredit- institut. Det finns däremot ingenting som hindrar att flera konton används. Det kan till och med vara en fördel att ha ett konto för att på så sätt underlätta identifieringen av utländsk in- komst och möjligheten att avräkna utländsk skatt som belöper på sådan inkomst. Avdrag får göras vid taxeringen bara om medlen sätts in på ett idrottsutövarkonto senast vid beskattningsårets ut- gång. I likhet med upphovsmannakonto, skogskonto och pensions- sparkonto godtas bara sådant konto hos svenskt kreditinstitut eller ett utländskt kreditinstituts filial i (se 21 kap. 35 §, 32 kap. 7 § och 58 kap. 22 § IL). Genom att begränsa möjligheten att sätta in pengar på ett konto i ett kreditinstitut med verksamhet i säkerställs att de inkomster som skjuts upp från beskattning, kommer att beskattas i när medlen tas ut från kontot. Det finns ett starkt allmänintresse av att på detta sätt bevara den svenska beskattningsrätten och skattekontrollens effektivitet. Frågan är emellertid om en sådan reglering är förenlig med EG-rättens krav på fri rörlighet för tjänster som bl.a. innebär att det inte är tillåtet att ha nationella regler som missgynnar före- tag inom EU som inte är etablerade i . Paralleller kan dras med den svenska tjänstepensionsbeskattningen som ifråga om fö- retags avdragsrätt för pensionsavsättningar gör åtskillnad mellan Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto pensionsförsäkringar meddelade i respektive utlandet. Den inställning är att det är förenligt med EG-rät- ten att göra en sådan åtskillnad för att skydda den svenska beskatt- ningsrätten. Med anledning av genomförandet av tjänstepensions- direktivet (och rådets direktiv /41/EG) har regeringen föreslagit vissa ändringar i skattelag- stiftningen. Enligt förslaget (prop. 2005/06:22) krävs att ett ut- ländskt pensionsinstitut bedriver verksamhet från ett fast drifts- ställe i för att institutet, i likhet med motsvarande , skall kunna erbjuda arbetsgivare att teckna tjänstepen- sionsavtal som medför att beskattningen av arbetstagaren skjuts upp till dess pensionen utbetalas. Huruvida regeringens inställning är förenlig med EG-rätten kommer att avgöras i samband med att tar ställning till tjänstepen- sionsbeskattning som uppvisar stora likheter med den svenska lag- stiftningen. har intervenerat i domstolsprocessen. Det sak- nas därför anledning för att i detta läge ha någon annan uppfattning än att det är förenligt med EG-rätten att, i likhet med upphovsmannakonto, skogskonto och pensionsspar- konto, kräva att ett eventuellt idrottsutövarkonto skall föras av ett svenskt kreditinstitut eller ett utländskt kreditinstitut med filial i . Ifråga om avsättning till ett idrottsutövarkonto finns det också ett direkt samband mellan avdraget och den uppskjutna be- skattningen. Hur skall avkastningen på kontot beskattas? Ränta på medel som står inne på idrottsutövarkonto skall tillgo- doföras idrottsutövaren eller oftare. Räntesats bestäms av kreditinstitutet. På räntan tas skatt ut enligt lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogsmedel m.m. . Vid varje till- fälle då ränta gottskrivs idrottsutövarkontot innehåller kreditin- stitutet skatten för kontohavarens räkning. Den låga skattesatsen i lagen är vald med beaktande av att avkastningen läggs till kapitalet som senare vid uttag från kontot kommer att beskattas igen. När det gäller innestående medel på idrottsutövarkonto kommer uttag från kontot att beskattas som inkomst av tjänst. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto Vårt förslag: Uttag från ett idrottsutövarkonto får göras tidigast efter insättningsdagen. Ett uttag får avse hela det in- nestående beloppet eller en del av det, dock inte lägre än 1 000 kro- nor. har gått från ingången av det år då insättning gjor- des, skall kreditinstitutet betala ut kvarstående medel. Uttag från ett idrottsutövarkonto skall tas upp som intäkt i in- komstslaget tjänst det beskattningsår då uttag görs. När skall uttag från kontot få ske? Syftet med ett idrottsutövarkonto är att göra det möjligt för id- rottsutövare att skjuta upp beskattningen av idrottsinkomster tills den aktiva idrottskarriären är slut. Genom att fördela inkomsterna jämnare över åren förbättras de ekonomiska förutsättningarna för att efter idrottskarriärens slut återuppta studier eller inleda en ny yrkeskarriär. För att systemet med ett idrottsutövarkonto skall bli så enkelt som möjligt att tillämpa, förordar vi uttagsbestämmelser som inte ger upphov till kontrollproblem och som gör det möjligt för den skattskyldige att själv avgöra när och hur uttag skall ske. Vid långvarig skada eller sjukdom kan exempelvis medel tas ut från kontot för att täcka eventuell inkomstförlust.