sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — -0,030 -0,014 -0,005 -0,013 -0,007 -0,033 -0,016 -0,006 -0,038 -0,003 -0,001 -0,001 -0,001 -0,004 -0,051 -0,016 -0,034 -0,040 -0,004 -0,016 -0,011 -0,010 -0,005 -0,069 -0,021 -0,014 -0,018 -0,031 *=p<0.05 **=p<0.01 Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Analysen visar att hur många föräldrapenningdagar som mam- man använder inte verkar påverkas av hur länge hon varit i . Även när tid i är med i modellen så finns det skillnader mellan olika grupper av utrikesfödda mammor som inte helt förkla- ras av ålder, inkomst eller utbildning. Skillnaderna mellan de olika utrikesfödda mammorna är dock till största del svagare än i tidigare analys där jämförelsegruppen var svenskfödda mammor. Analysen ovan visar att om mamman är född i 15 eller så tar hon färre föräldrapenningdagar än mammor födda i . I motsats tar mammor födda i fler dagar. Precis som i analy- sen där svenskfödda mammor finns med, så tar de mammor som har en svensk partner ut färre föräldrapenningdagar. Tid i är däremot en viktig faktor för utrikesfödda pap- pors uttagsmönster. Pappor som varit i tar färre dagar. En möjlig tolkning är att de pappor som varit i länge har en tryggare situation på arbetsmarknaden, har större möjlighet att ta till sig information om föräldrapenning och därmed kan livs- situationen sägas ha stabiliserats. Trots att analysen kontrolleras för tid i så tar pappor födda i ej EU, , samt ut färre föräldrapenningdagar än pappor födda i . Analysen av antalet föräldrapenningdagar som familjen totalt sett har kvar att ta ut för barnets räkning innan det fyller , är uppdelade i om det är mamman (första modellen) eller pappan (andra modellen) som är utrikesfödd. Den första modellen visar att om mamman varit i så har familjen fler dagar kvar att ta ut i jämförelse med dem som invandrat. Vidare har familjen fler dagar att ta ut om pappan är född i . Den andra modellen visar att för pappans del så har familjen färre dagar kvar att ta ut om pappan kom till sju till innan barnet föddes. Om mamman är född i så har familjen färre dagar kvar att ta ut. Detta kan bero på att större andel mammor födda i tar föräldrapenning (se tabell 2). Som tidigare diskuterats har föräldrapenningen en stark koppling till föräldrarnas arbetsmarknadsanknytning. Ju högre lön, desto högre daglig ersättning kan föräldrarna få under föräldraledigheten. I föräldrapenningen finns ett kvalifikationskrav för de första Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande SOU 2006:37 Föräldern ska under minst innan barnets födelse eller beräknad tid för födelse ha varit försäkrad på inkomstbaserad ersättning. De föräldrar som inte uppfyller kraven för att få ersättning enligt inkomstbortfalls- principen får i stället ersättning på grundnivå, som var per dag. Detta gäller främst föräldrar som inte har haft en stabil arbetsmarknadsanknytning innan de använder föräldra- penning. Att ha förvärvsarbetat innan föräldraledighet och att ha en inkomstbaserad ersättning ger inte enbart föräldrarna frihet att använda föräldrapenningdagarna som det passar familjens situation. Dessutom ger det familjen en god inkomst under barnets första levnadsår. Att ha ett arbete innan föräldraledigheten gör det i de flesta fall även lättare att efter ledigheten återgå i förvärvsarbete. Detta innebär i sin tur en förstärkt trygghet för familjens framtida försörjning. En analys av ersättningsnivåerna kan därmed visa på systematiska ojämlikheter mellan olika grupper. Tabell 6 visar andelen mammor födda i olika regioner som enbart tagit föräldrapenningdagar på grundnivå. Tabellen visar även deras genomsnittliga dagliga ersättning under barnets första samt den genomsnittliga ersättningen för mammor som har ersättning på sjukpenninggrundande nivå, dvs. mammor som genom förvärvs- arbete innan föräldraledigheten kvalificerat sig att få en inkomst- baserad ersättning. Andel mammor med barn födda med ersättning på grund- nivå samt genomsnittlig daglig ersättning (sek) under barnets för- sta efter mammans födelseregion Källa: datalager Store. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Mammor födda i har jämfört med mammor födda utom- lands en mycket låg andel som tar föräldrapenning endast på grundnivå. av svenskfödda mammor tar dagar på grundnivå under barnets första . Även mammor födda i har en relativt låg andel som tar dagar endast på grundnivå, . Bland mammor födda i finns högst andel som tar dagar på grundnivå. Närmare två tredjedelar av mammor födda i tar dagar endast på grundnivå. Det är omkring hälf- ten av mammorna födda i eller ej EU som tar dagar endast på grundnivå. Mammor födda i har den högsta dagliga ersättningen till- sammans med mammor födda i och EU 15. Tabellen gör tydligt att mammor födda i , eller ej EU har en ekonomiskt utsatt situation. I genomsnitt har mammor födda i dessa regioner en ersättning . Skillnaden mellan att ha ett arbete som genererar ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen och att inte ha det, blir också tyd- lig i tabellen. Ersättningen är betydligt högre för de flesta mammor som är utrikesfödda om endast mammor med ersättning över grundnivå studeras. För mammor födda i 15 utom överstiger exempelvis ersättningen den som svenskfödda mammor får ut i genomsnitt. Ett annat exempel är att ersättningen för mammor födda i ökar med per dag i genomsnitt, vilket gör en skillnad på om mammorna tar föräldrapenning . Det framgår dock, med undantag av EU 15 utom , att skillnaderna i ersättning mellan svenskfödda och utrikesfödda mammor kvarstår även då endast inkomstbaserad ersättning studeras. Tidigare studier har visat att pappor med låg inkomst eller ingen inkomst oftare inte tar ut föräldrapenning alls (t.ex. Riksförsäk- ringsverket, 2002a). Detta borde innebära att det är mindre vanligt att pappor jämfört med mammor tar dagar på grundnivå. Tabell 7 visar också att en betydligt lägre andel pappor tar dagar endast på grundnivå jämfört med mammor, men jämförs födelseregioner så uppvisas samma mönster som för mammor. Pappor födda i har lägst andel som tar dagar enbart på grundnivå, knappt en pro- cent av dessa pappor. Pappor födda i eller EU utom har också en relativt låg andel, strax över en respektive . Liksom för mammor har pappor födda i , eller ej EU den högsta andelen med dagar på grundnivå. Av dessa pappor tar omkring var tionde dagar endast på grundnivå. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Andel pappor med barn födda med ersättning på grund- nivå samt genomsnittlig daglig ersättning (sek) under barnets för- sta efter pappans födelseregion Källa: datalager Store. När det gäller pappornas dagliga ersättning så är den, liksom för mammorna, en spegelbild av andelen med ersättning endast på grundnivå. Pappor har högre ersättning än mammor, men det finns skillnader mellan pappor med olika ursprung. De svenskfödda pap- porna har högst ersättning tillsammans med pappor födda i och EU 15 utom . Skillnaderna mellan pappor födda i olika regioner kvarstår bland dem som har inkomstbaserad ersättning, dvs. ersättning över grundnivå. Den dagliga ersättningen är något högre för dessa pap- por, men ökningen är inte lika stor som för mammorna. Detta beror troligtvis på att pappor som inte har ett arbete eller har ett arbete med låg lön, väljer att inte ta föräldrapenning. Fördelen med att även se på ersättningsnivåerna för båda föräld- rarna är att barnets situation speglas. I sammanhanget bör nämnas att familjens ekonomiska situation även kan vara beroende av andra förmåner och behovsprövade bidrag, exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag. Dock ger nedanstående analys en indikation på ekonomiska skillnader mellan familjer med olika ursprung. Tabell 8 visar andelen barn i familjer med ett föräldrapenningut- tag endast på grundnivå utifrån mammans respektive pappans Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tabellen visar också det genomsnittliga ersättnings- beloppet för barnet samt ersättningsbeloppet bland barn där föräld- rarna har kvalificerat sig för en inkomstbaserad ersättning. Andel med grundnivå samt genomsnittlig daglig ersättning (sek) efter mammans och pappans födelseregion Ersättning för de med Tabellen visar att skillnaderna mellan familjer där föräldrarna är födda i olika regioner kvarstår också när föräldrarnas gemensamma uttag studeras. För barn med mamma och/eller pappa född i tas en mycket låg andel dagar endast på grundnivå. Även för barn med föräldrar födda i tas en relativt låg andel dagar endast på grundnivå, . För barn med mamma eller pappa född i eller har omkring en tred- jedel dagar endast på grundnivå. Tabellen visar även att den genomsnittliga ersättningen efter för- äldrarnas födelseregion följer det mönster som vi tidigare konstate- rat. För barn med svenskfödda föräldrar är ersättningen högst. För barn med föräldrar födda i och är ersättningen lägre än för andra regioner. På samma sätt som att mammans respektive pappans ersättning är högre när de har en inkomstbaserad ersätt- ning så är beloppen högre även ur familjens perspektiv, men skill- naden mellan regionerna kvarstår. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Vad påverkar den dagliga ersättningen? För att ta reda på om skillnader i daglig ersättning mellan föräldrar med olika födelseregioner kvarstår oberoende av faktorer såsom ålder, inkomst och utbildning har skattningar av Tobit-modeller genomförts. Den dagliga ersättningen har i denna analys logaritme- rats för att fördelningen ska anpassas till analysmetoden och ge mer tillförlitliga resultat. Analysen visas i tabell 9 och redovisar effekter på mammans, pappans och familjens dagliga ersättning. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tobitanalys av daglig ersättning av föräldrapenning för barn födda -0,041 -0,002 -0,030 -0,203 -0,118 -0,621 -0,104 -0,470 -0,824 -0,062 -0,620 -0,618 -0,091 -0,446 -0,522 -0,316 -0,372 -0,030 -0,256 -0,371 -0,264 -0,029 -0,019 -0,022 -0,085 -0,081 -0,84 -0,288 -0,165 -0,305 -0,317 -0,212 -0,308 -0,475 -0,308 -0,464 -0,180 -0,126 -0,181 -0,274 -0,191 -0,241 -0,108 -0,136 -0,092 -0,005 -0,002 *=p<0.05 **=p<0.01 Analysen visar att om mamman är utrikesfödd så har hon lägre daglig ersättning i föräldrapenning än om hon är född i . Detta gäller oberoende av mammans utbildning och ålder samt pappans födelseregion, utbildning och ålder. En svenskfödd pappa tenderar att vara förknippat med att mamman får högre ersättning i jämförelse med om pappan är utrikesfödd. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Även för pappans del så påverkar hans födelseregion den dagliga ersättningens storlek, men skillnaderna mellan regioner är inte lika stor som för mammor. Är pappan utrikesfödd så är hans dagliga ersättning lägre jämfört med svenskfödda pappor. Till skillnad från analysen av mammans ersättning så har partnerns födelseregion inte lika generell effekt på pappans ersättning. Båda föräldrarnas födelseregion påverkar familjens totala dagliga ersättning från föräldrapenningen, även då analysen är kontrollerad för föräldrarnas utbildning och ålder. Är föräldrarna utrikesfödda så är ersättningen lägre jämfört med om föräldrarna är svenskfödda. Resultatet ger en indikation på att många barn med utrikesfödda föräldrar har en annan ekonomisk situation än barn med svensk- födda föräldrar. Tid i och daglig ersättning För att studera om tiden i påverkar familjens totala dagliga ersättning har vi gjort analyser endast för utrikesfödda mammor och pappor. Analysen visar hur den dagliga ersättningen påverkas av tid i oberoende av mammans och pappans födelseregion, deras ålder eller utbildning. Analyser har gjorts på mammans respektive pappans ersättning men eftersom de visar på liknande resultat så redovisas nedan enbart analysen av hur familjens totala ersättning i föräldrapenning för barnets räkning påverkas av invandringsår. Resultaten visas i tabell 10. SOU 2006:37 Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tobitanalys av familjens dagliga ersättning i föräldrapenning för barn födda . -0,182 -0,179 -0,462 -0,441 -0,636 -0,608 -0,619 -0,678 -0,348 -0,245 -0,398 -0,413 -0,420 -0,226 Partner från samma land Partner från annat land -0,130 -0,194 -0,451 -0,408 -0,742 -0,455 -0,006 -0,022 *=p<0.05 **=p<0.01 Analysen visar att ju mamman bott i , desto lägre ersättning har familjen i föräldrapenning. Resultatet beror troligtvis på att mammor som varit i hunnit etablera sig på arbetsmarknaden i större utsträckning. Vi kan även konstatera att ersättningen i familjen är lägre om mamman är född utanför . Eftersom vi undersöker familjens totala ersättning är en påver- kan av partnern logisk och analysen ovan visar att partnerns ursprung påverkar familjens ersättning. Är pappan född i eller i ett annat land än mamman så har familjen högre gemensam Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande ersättning i föräldrapenning, där den positiva effekten är större om pappan är född i . Även pappans tid i påverkar den dagliga ersättningen för familjen på så sätt att ersättningen är högre ju pappan varit i . Pappans födelseregion påverkar dock familjens totala ersättning i föräldrapenning även vid kontroll av tid i . Är pappan född utanför så har familjen lägre ersättning. Liksom för mamman så har det för pappans del en positiv inverkan på ersättningen om han har en partner från ett annat land än han själv. Är mamman född i ett annat land än pappan så påverkar det ersättningen positivt. Är mamman född i har det ännu star- kare positiv effekt på den dagliga ersättningen. Den främsta slutsatsen i denna studie är att det finns stora skillna- der i hur föräldrar i med olika ursprung använder föräldra- penningen. Vi har mätt användandet på olika sätt och det mest grundläggande måttet är vilka som använder föräldrapenning. Den absolut största majoriteten av barn födda i har minst en förälder som använt föräldrapenning. Det är i första hand mammor som använder föräldraledighet, medan det finns större variation i nyttjandet bland pappor. Exempelvis använder av svenskfödda pappor föräldrapenning jämfört med drygt hälften av pappor födda i . Pappor födda i som använder föräldra- penning använder dock fler dagar än svenskfödda pappor. Bland mammorna använder av svenskfödda mammor för- äldrapenning medan av mammor födda i 15 utom använde föräldrapenning. De mammor som använde flest dagar är mammor födda i . Skillnaderna i föräldrapenninganvändande bland både mammor och pappor påverkas av utbildningsnivå, inkomstnivå, den andra förälderns inkomst och utbildning, ålder samt hur länge föräldern varit i . Trots detta kvarstår skillnader som är oberoende av ovanstående faktorer. Resultaten visar att födelseland har betydelse för hur föräldrar använder föräldrapenning. En viktig förklaring till variation i pappornas användande är pap- pornas situation på arbetsmarknaden. Utrikesfödda pappor har mindre stabil anknytning till arbetsmarknaden än svenskfödda pappor och valet kan då bli att avstå från att ta föräldrapenning. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Detta kan jämföras med att mammor med lika dålig situation på arbetsmarknaden inte avstår från föräldrapenningen i samma utsträckning. Skillnaderna kan tolkas i termer av att mammor inte har något val gällande föräldraledighet medan pappor fortfarande står inför ett sådant val (se Bekkengen, 2002). Det finns även stora skillnader i den ekonomiska ersättningen från föräldrapenningen mellan familjer med olika ursprung. Bland barn med föräldrar födda i eller i har ungefär en tred- jedel av föräldrarna endast fått ersättning på grundnivå . Bland barn med föräldrar födda i är ande- len omkring en procent. När enbart mammornas ersättning stude- ras så har nästan två tredjedelar av mammor födda i och mer än hälften av mammor födda i endast fått ersättning på grundnivå under barnets första . Andelen pappor som tar ut föräldrapenning endast på grundnivå är knappt en procent för svenskfödda pappor, medan det bland pappor födda i är som tar föräldrapenning på grundnivå. Föräldra- penningen är nära knuten till förvärvsarbete och att få ersättning på grundnivå innebär att föräldrarna innan barnets födelse inte har förvärvsarbetat tillräckligt för att kunna basera föräldrapenningen på den tidigare inkomsten. En konsekvens av detta är att föräldrar- nas situation på arbetsmarknaden har en direkt ekonomisk påver- kan på barnens första levnadstid. Grundnivån i föräldrapenningen och föräldraförsäkringen syftar inte direkt till det ursprungliga målet om att göra det möjligt att kombinera familj och förvärvsarbete. var denna ersättning och () är ersättningen och (SOU 2005:73) har föreslagit en höjning till . innebär grundnivån nästan och om förslaget går igenom i skattepliktig inkomst. Att så många kvinnor använder föräldrapenning på grundnivå ger anledning att ifrågasätta försäkringens funktionssätt samt om dess koppling till arbetsmark- naden fungerar såsom det är tänkt. Även när den genomsnittliga dagliga ersättningen bland dem som får ersättning över grundnivå jämförs så finns det stor varia- tion beroende på var barnens föräldrar är födda. Föräldrar födda i eller har tillsammans nästan lägre ersätt- ning per barn och dag jämfört med föräldrar födda i . Stora skillnader kvarstår även oberoende av föräldrarnas utbildningsnivå, ålder, den andra förälderns ursprung samt hur länge föräldern varit Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Detta visar att även de utrikesfödda föräldrar som för- värvsarbetat har en sämre ekonomisk situation under för- äldraledigheten baserad på deras lägre löneläge jämfört med svenskfödda föräldrar. De skillnader i ersättningsnivå som redovisats är till största del en spegling av föräldrars situation på arbetsmarknaden och visar därmed hur instabiliteten på arbetsmarknaden drabbar vissa grup- per hårdare än andra. Föräldraförsäkringssystemet bygger på en arbetsmarknad bestående av fasta heltidsjobb med rimligt löneläge och kan nyttjas flexibelt av de föräldrar som har en sådan situation. För dessa föräldrar fungerar även föräldrapenningens försäkrings- mässiga utformning. Om och när kvinnor och män vill skaffa barn så får de ersättning för en del av den inkomstförlust som föräldra- ledighet innebär. Föräldraledighetslagen innebär också rätt att efter föräldraledigheten återgå till förvärvsarbete, vilket tryggar familjens långsiktiga försörjning. Det är även så att människor i stor utsträckning anpassar sig efter de samhällssystem som finns och stora delar av befolkningen handlar efter denna försäkringstanke, vilket bl.a. visar sig genom att de flesta kvinnor och män har en säker inkomst innan de får barn (, 2001). En trolig tolkning av resultaten i denna studie är dock att hindren på arbetsmarknaden är så stora för vissa grupper att det inte är möjligt att anpassa sig för att kunna nyttja föräldrapenningen effektivt. Det är dessutom möjligt att för många utrikesfödda föräldrar, främst mammor, kan föräldraledigheten innebära en ökad utsatthet i arbetslivet. En utsatt situation på arbetsmarknaden kan förstärkas ytterligare när invandrade kvinnor väljer att bli föräldrar, vilket generellt sett försämrar möjligheterna på arbetsmarknaden. Chan- serna till förvärvsarbete för de som inte tidigare haft ett arbete kan tänkas minska än mer av utanför arbetsmarknaden, vilket föräldraledigheten innebär. Vid mer än ett barn kan det röra sig då man inte söker arbete. En möjlig tolkning är att en föräldrapenning som är till stor hjälp för de flesta föräldrar kan vara ett hinder för föräldrar med redan tidigare instabil position på arbetsmarknaden. En tolkning är att systemets utformning vid- makthåller och i viss mån fördjupar den ojämlikhet som finns på arbetsmarknaden. Barnet påverkas i sin tur av föräldrarnas situation vad gäller till- gång till arbete. Ekonomisk knapphet innebär att leva utan margi- naler och därmed också utan trygghet. Risken är stor att ekono- misk utsatthet för barn med två utrikesfödda föräldrar pågår under Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande , vilket har en större negativ påverkan på barnets levnadsstandard än vad en kortvarig ekonomisk utsatthet har. Det är problematiskt att ekonomisk utsatthet är koncentrerad till barn med utländsk bakgrund då ojämlika villkor i barndomen kan bädda för långsiktiga negativa konsekvenser när det gäller möjligheter till utbildning och etablering på arbetsmarknaden (för diskussion och forskningsöversikt se SOU 2001:55). Att höja grundnivån i föräldrapenningen är ett sätt att förbättra den ekonomiska situationen för de familjer där föräldrarna har en svag anknytning till arbetsmarknaden. Att göra föräldrapenningen till ett försörjningsstöd kommer dock i konflikt med föräldraför- säkringens syfte att möjliggöra kombinationen förvärvsarbete och familj. En höjning av grundnivån kan förbättra stora gruppers eko- nomiska situation under föräldraledigheten, men försvaga drivkraften till arbete vilket kan leda till att dessa föräldrar får ännu svårare att få arbete efter föräldraledigheten. Eftersom vi i analysen sett att kvinnor oftare använder föräldrapenning på grundnivå så kommer en höjd grundnivå främst att påverka kvinnors situation. Frågan är om en föräldraförsäkring ska bära kostnaden för att det är så många som står utanför arbetsmarknaden. De problem som finns för invandrade män och kvinnor att delta på arbetsmark- naden är grunden till att deras barn kan få en ekonomiskt utsatt situation i början och även senare i barndomen. Den politiska frå- gan är här hur ekonomisk trygghet kan skapas för alla familjer utan att det leder till en långvarig exkludering av vissa grupper från arbetsmarknaden. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande , , (2005) Labour-market status and first-time parenthood: The experience of immigrant women in , 1981–97, Population Studies; 59 (1):21– 38. , (2001) Childbearing patterns of foreign-born women in , MPIDR working paper WP 2001-011, , . Bekkengen, (2002) Man får välja – om föräldraskap och för- äldraledighet i arbetsliv och familjeliv, doktorsavhandling, , : Liber. Darvishpour, (2003) Invandrarkvinnor som bryter mönstret. Hur makt och förskjutningen inom iranska familjer i påverkar relationen, doktorsavhandling, , . Ferrarini, (2003) Parental leave institutions in eighteen post- war welfare countries, doktorsavhandling, , . , (2001) Inkomstfördelningens trender under 1990- talet, i , , (red.) Välfärdens finansiering och fördelning, (SOU 2001:57). (2005a) Vägen ur föräldraledigheten, , , Redovisar 2005:7 . (2005b) På gränsen till trygghet, Socialförsäk- ringsboken 2005, . (2005c) Socialförsäkringstaket och föräldralön – ekonomi vid föräldraledighet, Analyserar 2005:7, Försäk- ringskassan. (2005) Statistikrapport – statistisk uppfölj- ning av Rapport 2003, . Regeringens proposition (2000/01:44) Föräldraförsäkring och för- äldraledighet. (1993) Vilka pappor kom hem? En rapport om uttaget av föräldrapenningen 1989 och 1990 för barn födda , RFV Informerar Statistisk , Riks- försäkringsverket. (2001) När har vi råd att skaffa barn?, Duvander, , , RFV Analyserar 2001:8, . Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande (2002a) Spelade pappamånaden någon roll?, , , , RFV Analyserar 2002:14, . (2002b) Brinnande dagar – en studie om för- äldrapenningdagar som inte tas ut, , , RFV Analyserar 2002:12, . (2003a) Mamma, pappa, barn – Tid och pengar, , , , Socialför- säkringsboken 2003, . (2003b) Mamma vet bäst. En kunskapsmät- ning om föräldrapenning och föräldraledighet, , , RFV Analyserar 2003:19, . (2004) Flexibel föräldrapenning – hur mam- mor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är föräldralediga, , , RFV Analyserar 2004:14, . SCB (2002:3) Meddelande i samordningsfrågor för officiella statistik, Personer med utländsk bakgrund, riktlinjer för redo- visning i statistiken.