sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessa brister finns såväl hos IP- specialister som hos icke-specialister. d.Utöver de kompetensbrister som ovan framhållits bör nämnas allmänna medvetande- och kompetensbrister om patent och IP bland tekniker, ekonomer, jurister m.fl. i näringslivet, inom högskolevärlden och inom den politiska världen, samt inom en bred allmänhet, något som har beskrivits. 11.2.3Hur har förståelse och insikt skapats ? Problemen att höja förståelse och insikt om de ekonomiska vins- terna med patentering är vare sig nya eller enbart svenska. Dock har de accentuerats i samband med pro-patent-erans utveckling. I spet- sen för denna utveckling går olika länder (speciellt och ), olika branscher (speciellt läkemedel, bioteknik, kemi och elektronik), och olika företagstyper (speciellt stora, multinationella företag med verksamhet i ). En patentkultur har byggts upp i många japanska storföretag ge- nom en lång historisk process med aktiv medverkan av toppled- ningen. En medvetenhet om patentens ekonomiska värde har växt fram bland företag i många branscher i (dock långt ifrån alla), inte minst genom stora skadestånd i patenttvister, liksom en med- vetenhet om behovet av korslicensiering, speciellt i elektronikindu- strin. En dramatisering i och av s.k. patent wars bidrog också till en allmän medvetandehöj- ning. Ett ökat fokus bland riskkapitalister på patent har också bi- dragit därtill. I får man nog anse att en väsentlig höjning av patent- medvetenheten skedde i storföretagen och dess företagsledningar SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera Härtill bidrog den s.k. IVA/som var en benchmarking-studie av svenska och japanska konkurrenter, vilken visade hur lite svenska företag patenterade jämfört med ja- panska konkurrenter. Vidare bidrog ett antal väckarklockor i form av hotande patenttvister, men också goda exempel på patents värden vid licensförsäljning, företagsförsäljning och finansiering. De erfarenheter som kan dras härur för att skapa förståelse och insikt kan sammanfattas sålunda: a.En process med i allmänhet flera steg finns – från omedveten- het till medveten ignorans till medvetenhet om aktionsbehov och slutlig aktion. Förståelse och insikt byggs upp i steg från partiell förståelse till mer balanserad grundförståelse, till för- djupad förståelse och insikt till en mer eller mindre utvecklad skicklighet. Processen eller processerna är dock ojämna mellan och inom länder, branscher och företag, och steg kan hoppas över och kastas om etc. Skillnader mellan medvetenhet (som kan sakna förståelse), förståelse (som kan sakna erfarenhet) och insikt (grundad på egen erfarenhet) är dock viktiga att komma ihåg. b.Såväl goda som dåliga exempels makt är stor. Möjligen har de dåliga exemplen med hot och skrämskott störst makt. Patent har ju egenskapen att utgöra både en lottsedel och en försäk- ring, och enskilda aktörer i ett företag tenderar att straffas mer för misstag än de belönas för vinst. c.Medvetenhet, förståelse och insikt kan snabbt höjas i en bransch genom att en aktör börjar bedriva en aggressiv patent- politik. Bästa motmedlet mot andras patentering är egen pa- tentering, speciellt i komplexa teknologier med många kors- kopplingar mellan teknologier och produkter som bygger på många olika teknologier. Patentering får härigenom en självför- stärkande effekt, och en eskalering av patentering sker i bran- schen från en lägre till en högre genomsnittsnivå. En motsva- rande process tvärs branscher har svårare att komma till stånd. Företag anser sig ofta, rätt eller fel, vara så unika att de inte an- ser sig ha särskilt mycket att lära från andra företag, speciellt inte från företag i andra branscher. Också i stora diversifierade företag kan vissa affärsenheter vara mycket patentintensiva me- dan andra är patentpassiva, och en spontan intern inlärning tvärs affärsenheter kan ta tid om den ens kommer till stånd. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 d.Insatser i form av direkt stöd och rådgivning via patentverk, patentbyråer, statliga program, intresseorganisationer och dy- likt har betydelse, men i allmänhet underordnad sådan. Större betydelse har uppskruvade, förväntade eller reella kostnader och intäkter i samband med patent genom skadestånd, skräm- skott, marknadsblockeringar, aggressiva patentstrategier hos någon konkurrent, finansiering, licensförsäljning, företagsför- säljning och dylikt, dvs. genom marknadsbeteenden av olika slag till följd av pro-patent-erans utveckling. (Denna i sin tur initierades väsentligen av åtgärder från statens och storindu- strins sida i i form av en ny inställning till patent inom domstolar, konkurrensmyndigheter och internationella för- handlingsorgan.) Patentkonsultbranschen har hakat på utveck- lingen och förstärkt den. Dessa observationer leder dock inte till slutsatsen att statliga och/eller statsstödda program och in- satser för stöd och rådgivning skulle ha underordnad betydelse framöver. Tvärtom kan smärtsamma uppvaknanden, dyra lär- pengar och modebubblor vid ingången till en ny era reduceras genom mer systematiska och balanserade åtgärder. 11.2.4Nya redovisningskrav för immateriella tillgångar I kölvattnet på den alltmer kunskapsbaserade ekonomins framväxt, med ökad vikt av intellektuellt kapital och IP-relaterat kapital, har behovet av bättre redovisning av detta kapital växt. Behovet av för- bättrad redovisning har också växt på grund av de finansiella mark- nadernas tillväxt, vilket förstärkt den kunskapsbaserade ekonomins tillväxt. Till detta kommer ett antal stora redovisningsskandaler som fungerat som utlösande faktorer för utformning av nya rikt- linjer. En del krav kan kritiseras för att vara för snabbt och för högt eller fel ställda och därigenom riskerar att förfela sina syften. Det gäller IP-värdering där välgrundade och beprövade metoder i mycket saknas. En seriös utveckling av dylika metoder sker dock, men en mångfald mer eller mindre heuristiska och oseriösa meto- der utvecklas och marknadsförs när nya krav skall tillgodoses. är det högst naturligt att kraven på värdering och redo- visning av intellektuellt kapital ökar med dess faktiska betydelse. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera En ny internationell redovisningsstandard gäller inom EU från den 1 januari 2005.TPF3FPT Denna ställer detaljerade krav på bl.a. värdering och redovisning av immateriella tillgångar. De delar av redovis- ningsstandarden som direkt berör dessa tillgångar är i korthet: International Financial Reporting Standards (IFRS1-5) IFRS 3 Rörelseförvärv. International Accounting Standards (IAS1-41) IAS 38 Immateriella tillgångar – definition av immateriella till- gångar En tillgång definieras som en resurs: som ett företag har kontroll över till följd av inträffade händel- ser och som förväntas ge företaget ekonomiska fördelar . Identifierade tillgångar skall sedan redovisas till verkligt värde vid förvärvstidpunkten. IAS 38 definierar en immateriell tillgång som: En identifierbar icke-monetär tillgång utan fysisk substans som an- vänds för produktion eller tillhandahållande av varor eller tjänster samt för uthyrning till andra eller för administrativa ändamål. En immateriell tillgång skall redovisas när den: är separerbar i en (hypotetisk) transaktion eller grundas på en rättighet (kontrakt) samt ger upphov till ekonomisk nytta och värdet kan fastställas på ett tillförlitligt sätt. Väl att märka är att de två sista kraven alltid anses uppfyllda för tillgångar som tillförs företaget genom ett förvärv, dvs. när ett marknadsvärde har fastställts och realiserats. Det är oklart hur denna nya redovisningsstandard kommer att fungera och påverka företagen och dess styrelser och i vilken utsträckning den skapar nya problem och kompetensbehov, 3TP PT Standarden finns beskriven i FAR (2005) Internationell redovisningsstandard i – IFRS/IAS 2005, FAR Förlag, , . Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 t.ex. för SMF. Klart är emellertid att kravet på kompetens inom IP- ekonomi kommer att höjas. 11.2.5Rekommendationer för att höja medvetenhet, förståelse och insikt om patentekonomi Behov av förhöjd patentekonomisk kompetens har konstaterats. Den uttryckta efterfrågan på patentekonomisk kompetens har växt, men inte tillräckligt för att generera ett tillräckligt utbud och skapa en fungerande tjänstemarknad för rådgivning och utbildning.TPF4FPT Rekommendationerna nedan är , för främst SMF men även för stora företag, och avser höjning av såväl med- vetenhet som förståelse och insikt. Rekommendationen för att skapa insikt genom egen erfarenhet anknyter dock till rekommen- dationer för att höja patenteringsbenägenheten, vilka behandlas i nästa avsnitt. 11.2.5.1Åtgärder för ökning av patentmedvetande och rådgivning 1.Genomför ett antal statsstödda program (awareness pro- grams) för att höja den allmänna patentmedvetenheten i när- ingslivet, inklusive inom högskolor och universitet och teknik- baserade verksamheter i den offentliga sektorn. Programmen skall finansieras helt eller delvis (dvs. samfinansieras) av statliga medel och genomföras i såväl offentlig som privat regi. Det övergripande ansvaret för specifikation, utformning, upphandling, genomförande och utvärdering av programmen bör åvila , som dock inte bör detaljstyra. Programmen planeras genom behovsstudier. Patentfrågor skall i sammanhanget tydligt knytas till affärsutveckling, innovatio- ner, entreprenörskap och affärsekonomi. Goda och dåliga ex- empel, väckarklockor, företagsjämförelser (benchmarks), möjligheter och hotbilder (t.ex. i form av scenarier om ökad asiatisk patentering) etc. bör användas, liksom intervjuer med och uttalanden och artiklar av företagsledare, topp-politiker 4TP PT Utbudssituationen för patentutbildning i redovisas i bakgrundsrapport nr A2, Survey of IP education in Swedish higher education, research institutes, consultancy services, PRV and the TTOs. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera m.fl. Ett särskilt program bör rikta sig mot affärs- och ekono- mijournalister. Okonventionella grepp kan prövas. Kritisk massa och inten- sitet i budskapsexponering är viktig. Direktkontakt med olika regioners näringsliv är viktig. Härvid bör olika företagsorgani- sationer och klusternätverk kunna användas. Det är vidare vik- tigt att aktörer utan tydliga egenintressen (vilket t.ex. PRV och patentbyråer upplevs ha och också har) engageras i första hand. skall programmen syfta till att höja efterfrågan på patenttjänster. 2.Utforma ett särskilt Patentår, t.ex. , grundat på erfa- renheterna av . 3.Instifta priser för tävlingar i patentkunskap, patentering och patenthantering med anknytning till tävlingar om uppfinningar, innovationer och entreprenörskap, liksom pris för bästa IP- awareness-program. 4.Upphandla ett par stora nationella studier och utredningar av speciellt små kunskapsintensiva företags patentering och af- färsutveckling, med ett stort inslag av företagsbesök och inter- vjuer samt lokala redovisningar av resultat. 5.Stöd publicering av olika typer av återkommande patentbaro- metrar, patentskoleartiklar och dylikt i teknik- och affärspres- sen. 6.Utforma särskilda program riktade mot undermedvetna före- tagstyper och sektorer, t.ex. vissa statliga företag eller tjänste- sektorer med snabbt ökat tekniskt kunskapsinnehåll. Förbere- dande studier kan behövas för att identifiera dessa företag och sektorer. Medvetandehöjning bör kopplas ihop med lättillgängliga och billiga initiala rådgivningsinsatser, i form av: 1.Avgiftsreducerad men inte helt gratis rådgivning. Detaljut- formning av en betalningsmodell lämnas därhän här. Till exem- pel kan tänkas en initial rådgivning i form av ett 2-timmarspa- ket med en fri konsultationstimme följt av en 50 %-ig avgifts- reducerad andra timme hos etablerade rådgivningsorgan, såväl privata som offentliga, för första- och andragångsansökare . 2.Löpande rådgivning och tjänsteförmedling hos nationella kom- petenscentra (inklusive PRV) samt hos regionala utvecklings- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 centra av olika slag (organiserade av , m.fl.). Ett antal tjänster i storleksordningen 15–20 bör inrättas för detta. Närmare antal, lokalisering och administration får preciseras efterhand av . 3.Samordnade insatser med EUs program för IP awareness and support. 4.En säkring av att tillräcklig patent- och licenskompetens finns tillgänglig vid genomförandet av FoU-program och FoU-sam- arbeten med statlig finansiering. Härvidlag bör i möjligaste mån svensk rätt gälla vid avtalstvister och förlikningar. Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Näringsde- partementet i samverkan med övriga berörda departement. När- ingsdepartementet bör förstärkas med speciellt ekonomisk kom- petens i patent-, IP-, och innovationsekonomi. 11.2.5.2 Åtgärder för ökad patentförståelse På och inriktat mot ökad förståelse av patents ekono- miska aspekter är främst följande utbildningsinsatser för framför allt tekniker, ekonomer och jurister att rekommendera: 1.Inrätta specialiserande master-program för tekniker, ekonomer och jurister samt program för forskar- och lärarutbildning i patent- och IP-ekonomi. 2.Utforma och genomför distribuerad utbildning i patenteko- nomi, patentjuridik och patentteknik i form av obligatoriska studiemoduler i all utbildning av ingenjörer, ekonomer och ju- rister på Bachelor- och Master-nivå, dvs. i universitets- och högskoleutbildningen. Detta utbildningskrav bör genomföras tillsammans med ett kvalitetssäkringsuppdrag. 3.Säkra på samma sätt att en tillräcklig miniminivå av patenteko- nomi och patent- och licenskunskaper i övrigt förmedlas i alla olika skolor och utbildningar i entreprenörskap, innovations- frågor och dylikt. 4.Ge stöd till framtagning av läromedel och informationsmaterial av olika slag inom patent- och IP-området. 5.Genomför en koncentrerad insats för att utbilda kvalificerade patentspecialister med EPO-certifiering. En stor brist av dylika SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera patentspecialister kommer annars högst sannolikt snart att uppstå i Sverige.TPF5FPT 6.Genomför en koncentrerad insats för att utbilda affärsoriente- rade IP-rådgivare för att besätta de rådgivningstjänster som nämnts ovan och för att utbilda affärsorienterade IP-chefer, speciellt i SMF. 7.Stöd fortbildningsinsatser insprängda i olika managementut- bildningar. 8.Stöd finansiellt företagens internutbildning inom IP, inklusive inrättandet av trainee-program, enligt nedan. Sammanfattningsvis består de rekommenderade utbildningsinsat- serna således av såväl en obligatorisk allmänbildning som en specia- liserande master-utbildning på högskolenivå; en djupare utbildning av entreprenörer, forskare, uppfinnare, affärsutvecklare och affärs- ansvariga i näringslivet; yrkesutbildning av affärsorienterade IP- rådgivare och affärsorienterade IP-chefer; yrkesutbildning av pa- tentspecialister med EPO-certifiering som en spetsutbildning; forskarutbildning och, sist men inte minst, utbildning av IP-lärare på högskolenivå. För att genomföra ovanstående åtgärder föreslås i sin tur föl- jande tre åtgärder: 1.Inrätta kompetenscentra för IP och affärsutveckling med ut- bildning, rådgivning och forskning. 2.Inrätta nya professurer för uppbyggnad och ledning av utbild- ning, rådgivning och forskning vid högskolor och universitet. 3.Utveckla certifieringssystem för IP-kompetens. Dessa tre åtgärder utvecklas närmare i avsnitten nedan. Det övergripande ansvaret för alla dessa åtgärder bör åvila Ut- bildningsdepartementet i nära samverkan med Näringsdeparte- mentet. 5TP PT hade enligt en initierad bedömning cirka 270 st. European Patent Attorneys varav ca 120 var examinerade som sådana och ca 150 hade fått behörigheten utan examen som en övergångsåtgärd när blev medlem i EPC. Stora pensionsavgångar kan förväntas ske bland de senare inom den närmsta . klarar enbart ca 10–15 svenska kandidater den nödvändiga examen . Nettotillgången svarar inte mot den ökade efterfrågan. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 11.2.5.3 Inrätta kompetenscentra för IP och affärsutveckling Ett antal (3–4 st.) långsiktiga men ändå temporära kompetens- centra (ca. ) för IP och affärsutveckling bör inrättas snarare än ett enda centraliserat nationellt kompetenscentrum.TPF6FPT Dessa centra bör företrädesvis knytas till relevanta universitet/högskolor, myn- digheter och industriorgan i Sverige-regioner där den IP- och inno- vationsrelaterade tillväxtpotentialen är stor och ett dylikt centrum har stor effekt. Ett detaljerat exempel på budget och organisation av ett dylikt ges i särskild bakgrundsrapport.TPF7FPT 11.2.5.4 Inrätta professurer i IP- och innovationsekonomi För att säkra en uthållig kompetensuppbyggnad inom patent-, IP- och innovationsekonomiområdet på hög nivå är inrättandet av ett antal (3–4 st.) professurer vid lämpliga lärosäten med forskning och forskarutbildning nödvändigt om än inte tillräckligt. Ämnesbe- teckningen IP- och innovationsekonomi omfattar då alla IP-rättig- heter och innovationsslag. Centralt för IP- och innovationseko- nomi är emellertid patent, tekniska innovationer och teknikbaserad affärsutveckling. Detta förslag är analogt med det förslag som kva- litetssatsningen i framförde, ett förslag som också framgångsrikt genomfördes.TPF8FPT En eller två professurer bör förläggas till i första hand Stock- holmsregionen med tanke på dess IP- och innovationsrelaterade tillväxtpotential, koncentration av teknikbaserad industri- och tjänsteverksamhet med stora behov, koncentration av högre läroan- stalter och koncentration av IP-relaterade institutioner. I andra hand bör en professur på liknande grunder förläggas till /och samt någon ytterli- gare region. I första hand bör en nära koppling till tekniska hög- skolor, medicinska fakulteter och näringslivet säkerställas, i andra hand en nära koppling till handelshögskolor, ekonomiska fakulte- 6TP PT Flera skäl kan anföras för denna måttligt distribuerade ansats istället för en centraliserad ansats – måttliga skalfördelar, behov av differentiering och profilering, fruktbar blandning av konkurrens och samarbete nationellt och internationellt samt spridning av risker för rekry- teringsproblem, felstyrning och dylikt. 7TP PT Se bakgrundsrapport nr B8, Strategisk patentteknik – Förslag till nationellt kompetens- centrum. Denna rapport låg delvis till grund för uppbyggnaden av ett centrum () – på i samarbete med vid . 8TP PT Genomförandet tog dock på grund av olika lokala skäl vid ifrågavarande högskolor, tveksamheter om finansieringen och den knappa tillgången på kompetenta sökanden. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera ter och juridiska fakulteter. Den specifika lokaliseringen och tids- planeringen bör överlåtas åt i samverkan med och berörda organ. Vid specifika val av högskolor bör i första hand tekniska hög- skolor med förutsättningar för kvalificerad utbildning, inklusive forskarutbildning i IP- och innovationsekonomi och närliggande ekonomiämnen som industriell ekonomi komma ifråga. Behov och möjligheter att bedriva regional utbildnings- och rådgivningsverk- samhet av mer specifikt tillämpad karaktär bör tillmätas mindre vikt vid val av värdhögskola för professurerna. Syftet med dessa är att bygga upp internationellt konkurrenskraftig kompetens i och svara för kvalificerad utbildning av lärare, forskare och konsulter för högskolornas tredje uppgift inom området IP- och innovationsekonomi. Universitet, högskolor och institut som blir värdar för professu- rerna blir således lärarhögskolor i bred mening i en tvåstegspro- cess, för kompetensuppbyggnad. Vid tillsättande av professurerna bör utöver sedvanliga kriterier beaktas följande: Innehavaren skall vara tydligt meriterad och huvudsakligen vara verksam inom ämnesbeskrivningens centrala delar. Detta för att undvika opportuna ombenämningar och otydlig fokusering. En viss differentiering av ämnesbeskrivningarna kan dock ske för att dessa tillsammans skall täcka ett större område som profileringsmöjligheter skall finnas. Kvalitets- och rele- vanskriterier måste dock vara primära vid kompetensbedöm- ning. Innehavaren skall ha goda utsikter att bygga upp en god resurs- miljö för internationellt konkurrenskraftig kvalificerad forsk- ning och utbildning, inklusive en forskargrupp och en forskar- skola. Verksamheten skall i första hand inriktas på kompetensupp- byggnad för att såväl samhällsekonomiskt som företagsekono- miskt utnyttja och utveckla patentsystemet och dess närlig- gande immaterialrätter. Tillväxt- och värdeskapande aspekter är därvid centrala. Någon eller några av innehavarna bör tillika kunna bygga upp och i varje fall initialt fungera som föreståndare för ett kompe- tenscentrum. Om rekryteringsmöjligheterna är begränsade kan Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 omvänt en dylik föreståndare beredas möjlighet att meritera sig för en av professurerna. Om tillgången på kompetenta innehavare är otillräcklig bör man avvakta med tillsättning. 11.2.5.5 Inför ett certifieringssystem för patentspecialisterTPF9FPT Certifieringssystem kan användas för kompetenshöjning, standar- disering och kvalitetssäkring inom olika områden där enskilda kö- pare/användare svårligen själva kan klara av detta, t.ex. områden med komplexa tjänster och produkter. Certifiering kan vara mer eller mindre konsumentstyrd, producentstyrd eller myndighets- styrd. Behovet av myndighetsstyrning kan öka av t.ex. konkurrens- skäl, objektivitetsskäl eller behov av internationell samverkan. Cer- tifiering kan också vara exklusiv eller inte, beroende på bl.a. behov av säkerhet för tredje man. Certifieringssystem för patentspecialister existerar redan i olika länder.TPF10FPT Flera nordiska länder saknar dock utbyggda sådana, utöver certifieringssystemet vid EPO. Det senare certifieringssystemet är dock inte tillräckligt för , dels för att det bara innehåller en certifieringsnivå, som dessutom är mycket hög, dels för att det är mycket specialiserat på patentgranskning. Således har enligt uppgift enbart ett hundratal svenskar erhållit EPO-certifiering sedan denna infördes . En kompletterande certifiering till EPO-certifieringen kan följ- aktligen motiveras. En sådan certifiering bör finnas på lägre nivå än EPO:s och tillsammans med en certifiering som säkrar ett bredare utbud av patentspecialister av typ patentingenjörer, patentjurister och patentekonomer. Certifieringen bör avse såväl patentombud som patentgranskare (patenthandläggare) som patentspecialister i övrigt. Det är i detta sammanhang viktigt att betona behovet av kom- petens i ekonomi och därmed sammanhängande strategi- och af- färsutvecklingsfrågor vid utformning av krav för certifiering av pa- tentspecialister. Traditionellt har detta inte beaktats i rekrytering och utbildning av patentspecialister. Behovet har före pro-patent- eran heller inte varit så stort som det är . 9TP PT Certifiering och auktorisation är i detta avsnitt i stort sett synonyma termer. 10TP PT Certifieringssystemen vid EPO i och USPTO i finns beskrivna i bak- grundsrapport nr A11, Patent professional certification requirements in the EPO and USPTO – Public protection by applying reasonably high barriers to entry. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera dock långlivade och medvetenheten om behovet är bristfällig. Även om behovsmedvetenheten finns, sprids och växer så går det lång- samt.