sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — Sätt in alla resurser som finns så att språket blir levande och kan utvecklas. Som det nu är så går jag omkring som analfabet. Kan varken läsa eller skriva mitt eget språk. Eftersom det är svenska staten som berövat mig språket så är det de som ska se till att språket blir närva- rande . (61-årig man, ort ej angiven) ... med tanke på att det inte är alltför länge sedan ansågs nästan förbju- det att tala samiska, och att alla samer var hedningar och man skulle skämmas över sitt ursprung, så är det inte en sekund för tidigt att til? ?låta oss att vara stolta över vårt ursprung och även hjälpa oss bevara vårt språk. (23-årig kvinna, ) Jag kommer från den sydsamiska delen av sameland där språket för- svann för en generation sedan. Då mina föräldrar förbjöds att tala samiska i skolan och sedan inte pratade samiska med sina barn, för det hade barnen ingen nytta av, fick de lära sig. Jag anser: att det är staten som måste återställa det som den har fråntagit oss. Stora språkbad behövs i de områdena!!! Språkbaden skall vara kostnadsfria och akti- vitetsstöd bör betalas ut, eller annan ersättning för förlorad arbetstid är det att staten städar upp i den oreda de skapat! (41-årig kvinna, ) Det finns många samer i som inte har samiskan som sitt modersmål, men trots allt är samer i ord och tanke. Det är något som vi samer måste ta till oss, att även vi är ett mångkulturellt folk. För många av de äldre samerna var det en stor skam att vara same och där- för ville man inte föra traditionerna vidare till sina barn, så att de inte skulle få lida lika mycket som de gjort det är viktigt att samiskan finns kvar och att de som vill och kan ska få lära sig det, men det ska inte vara ett krav för att få kalla sig same. (48-årig kvinna, ) Samerna - ett gränsöverskridande urfolk Jag har sedan barndomen fått höra av mina samiska morföräldrar att dom skäms att vara same. Därför har dom glömt bort all sydsa- miska. Det har aldrig varit fint att vara same för dom. Jag har en stor önskan att skall anordna sydsamisk språk – kurs- verksamhet. Sydsamiskan är för tillfället hårt utsatt – utdöende. Stora svårigheter att få tag i sydsamiska lärare. Den nya unga samiska gene- rationen är stolta för att vara samer, vare sig dom har renskötsel eller [är] trottoarsamer. Det har varit/är stora motsättningar bland samer, emellan dom renskötande och icke renskötande. Jag tror att det är oerhört viktigt att det satsas resurser för att bevara sydsamiskan. Har försökt ett antal gånger att få till stånd språkundervisning via lokala sameföreningen med det stupar alltid på att vi aldrig får tag i en sydsamisk språklärare. I finns det. (42-årig kvinna, ) Erfarenheterna av den bedrivna assimilerings- och utbildnings- politiken påverkar även samernas inställning till det samiska språ- ket. En samisk pedagog, som utredningen träffat, beskrev det som att många vuxna samer bär på sin egen språkliga ryggsäck fylld med smärtsamma erfarenheter och ibland en känsla av otillräcklig- het. En del människor med en sådan ryggsäck kan ha svårt att stödja barnens språkutveckling i samiska om de inte först hanterar sina egna obearbetade känslor rörande språket. De känner kanske att deras språkkunskaper är begränsade och det ger en känsla av otillräcklighet. Andra har kanske blandade känslor för att sätta sina barn i en sameskola, eftersom detta förknippas med den gamla nomadskolan, trots att skolorna bygger på helt andra värde- ringar. Det samiska språket kan även vara ett sätt och ett verktyg för att stärka det samiska kulturella arvet och den samiska identiteten. Många vuxna samer som talar samiska har bristande läs- och skrivkunskaper i samiska. Detta begränsar deras möjligheter att ta del av delar av sitt kulturella arv och även att vara fullt delaktiga i det samiska samhället. Den som inte kan läsa och skriva på samiska kan t.ex. inte ta del av den samiska litteraturen som inte översatts eller samiskspråkig information. Indirekt påverkar även vuxna samers språkkunskaper den nu uppväxande samiska generationen, eftersom många vuxna saknar förutsättningar för att föra över denna del av sitt samiska arv till sina barn och barnbarn eller stödja deras språkutveckling. Detta begränsar många samiska barn möjligheter att tillägna sig det samiska språket. När det gäller ansvarstagande för tidigare förd politik kan det konstateras att regeringen sett behovet av detta. Samerna - ett gränsöverskridande urfolk uttalade dåvarande sameministern bl.a. följande rörande ansvaret för den uppkomna språksituationen: Jag tycker att vi måste ha lärt oss någonting av historien och jag vill gärna ta det här tillfället i akt och säga till er, som representant för den och det svenska samhället att jag är väl medveten om det förtryck som har utövat över det samiska folket genom historien. Jag vill å regeringens vägnar be om ursäkt för det. Det är också min avsikt att när regeringen till lämnar propositionen med förslag för framtiden också begära att i sin helhet ställer sig bakom en sådan begäran om ursäkt. Vi kan inte på något sätt acceptera det förtryck, t.ex. att samer har förvägrats att använda sitt språk, de tvångsförflyttningar och de många uttryck för förtryck som vi har gjort oss skyldiga till genom årens lopp. Det finns heller ingen annan möjlighet för det svenska samhället att komma vidare, än att be om ursäkt för de övergreppen.29 Regeringen har uttalat att den fortsatta samepolitiken bl.a. skall fylla den ursäkt som sameministern gav uttryck för i sitt tal.30 3.5Språket – en förutsättning för demokratisk delaktighet Bristen på kunskaper i det samiska språket kan innebära att den enskilde inte kan vara fullt delaktig i det samiska samhället. Språket beskrivs av en del samer, som fyllt i enkätundersökningen, som en nyckel till det samiska samhället och det samiska kulturarvet. Del- aktigheten i det samiska samhället blir starkare för den som har tillgång till språket. Språket förstärker på sätt och vis samiskheten och den som inte har tillgång till språket kan hamna i ett utanför- skap. I min region () försvann det samiska språket nästan helt eftersom det ansågs fult och skamligt att vara same Detta har gjort att min generation här inte fått en chans att lära sig språket naturligt och därför nu fått en skev ställning i det samiska samhället. Som icke renskötande, men dock same, utan att kunna språket kommer man inte in någonstans i dagens samiska värld. Språket skulle vara en stor nyckel till den världen och att stärka samis- kans ställning i regionen vore väldigt bra och skulle tjäna framtiden! (28-årig man, ) 29Sameminister anförande i . 30I övergripande verksamhetsplan 2004 anges under rubriken vi uppnå bl.a. att ursäkten för gångna tiders oförrätter fylls med innehåll. (s 17). Samerna - ett gränsöverskridande urfolk Jag har känt ett behov av kunskaper i samiska när jag deltagit i träffar (i kyrkan, släktträffar och liknande) där äldre samer talat med varandra och berättat saker, t.ex. om sina upplevelser, sitt liv, sin skolgång etc. Då känner jag att jag förlorar en värdefull del av min historia som är en del av min identitet. Om det funnits möjligheter skulle jag ha velat att mina egna barn fått lära sig samiska i förskolan/skolan. när de är nästan vuxna och har kommit ytterligare ett steg från sin del av den samiska kulturen eftersom de har en mamma som inte heller talar samiska och kan delge dem kunskaper om historia – kultur m.m. Men jag har inga som helst BEHOV att kunna samiska för att leva mitt dagliga liv. (52-årig kvinna, ) Det samiska språkets närvaro i familjen har ställts som krav för att få delta i den demokratiska processen i det samiska samhället i . För att en enskild skall ha rösträtt till ställs krav på självidentifikation och på språklig användning inom famil- jen samt anmälan till valmyndigheten.31 Rösträtten förutsätter såle- des att samiskan finns eller funnits som ett levande språk inom familjen. Det kan anses vara naturligt att man valt att begränsa människors möjligheter att rösta i Sametingetsvalet, så att endast personer av samisk härkomst kan göra anspråk på rätt till politisk delaktighet i samiska angelägenheter. Kravet på användande av samiskt språk inom familjen blir dock ett problem när den pågående språkbytes- processen fortgår bland samerna och allt färre kan göra anspråk på att uppfylla språkkravet i sametingslagen. På blir effek- ten att personer av samisk härkomst som förlorat det samiska språ- ket även mister rätten att vara röstberättigande och därmed demokratiskt delaktiga i det samiska samhället. Språket blir där- med en förutsättning för delaktighet i det samiska samhället. Demokratiaspekten och möjligheten att påverka i frågor som berör samer har också tagits upp av enskilda i enkätundersökningen. Samiska språket är viktigt för oss som bär det med oss, om än passivt. Alltid omgiven av samiska uttryck och beskrivningar, utan att förstå, har det alltid funnits där som en smärtsam brist. Staten och storsam- hället tog det ifrån min pappa. Effektivt gjorde man språket och det samiska så fult och så bespottat att ingen ville eller orkade stå upp för 31 1 kap 2 § sametingslagen (1992:1433): Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1.gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 2.gör sannolikt att någon av hans far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 3.har en föräldre som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Jmr rätt till rösträtt enligt 3 kap. 3 . Samerna - ett gränsöverskridande urfolk Har endast hört samtalen i sammanhang när ingen trott att man hört på. Så djup var skammen. Det är detta som jag och många med mig i senare generationer nu försöker återta och återerövra. Bristen på lärare och bra läromedel gör det mycket svårt. Ändå försöker vi, i motvind. Ty av allt som tagits ifrån det samiska, icke renskötande, fol- ket så är språket nästan det enda vi själva kan göra något åt. Det hand- lar alltså inte bara om ett språk utan om en hel identitet. En absurd situation uppstår också när språket blir en förutsättning för att få rösta i . Först förtrycker staten en minoritet , bannlyser språket, alla samer skall bli svenskar – sedan utestänger man samma människor från inflytande med motiveringen att man inte talar språket. En politisk blind fläck! Har man inte lärt någonting alls av historien? (41-årig kvinna, ) Med tanke på samers demokratiska rättighet att få vara politiskt delaktiga i det samiska samhället i , och rätten att utöva inflytande i frågor som utgör en del av den samiska kulturella auto- nomin, och mot bakgrund av den modell som valts för demokratisk delaktighet, anser jag att alla som själva identifierar sig som samer i måste ges rätten att tillägna sig samiska och även rätten att återta det samiska språket. Denna rätt kan inte heller begränsas geografiskt till att endast omfatta vissa delar av . 3.6De samiska frågorna hänger ihop Den svenska same-, rennärings-, minoritets- och språkpolitiken påverkar samernas förutsättningar att bestå som urfolk. Språk, kultur, identitet och det traditionella levnadssättet hänger intimt ihop för många samer. Bland annat rennäringen, duodji (den samiska slöjden) och jojken har stor kulturell betydelse för samerna som urfolk och utgör delar av samernas kollektiva identi- tet och historiska arv. Den osäkerhet som många samer kän- ner rörande möjligheterna att fortsätta leva ett traditionellt samiskt liv märks därför även i frågor som berör det samiska språkets fort- levnad, eftersom utsattheten och osäkerheten påverkar hela det samiska samhället och deras möjligheter och styrka att värna sin kultur och sitt språk. Bedrivande av vissa för gruppen specifika näringar är också av stor betydelse för språkbevarande.32 En rad åtgärder har vidtagits av och riksdag för att lösa frågor som rör den samiska befolkningens levnads- förhållanden i landet, men många frågor som rör, dels förhållandet 32 se närmare beskrivning av dessa språkbevarande faktorer i avsnitt 6. Samerna - ett gränsöverskridande urfolk mellan samerna och statsmakten, dels samerna och majoritets- befolkningen, återstår att lösa. Sådana frågor är intressekonflikter som innefattar bl.a. mark- och nyttjanderättsfrågor och som är av central betydelse för bedrivande av rennäring.33 Många samer påverkas negativt av de nyttjanderättskonflikter och rätts- processer som orsakar slitningar mellan samer och majoritets- befolkningen på en del orter. Detta är särskilt påtagligt i det syd- samiska området där sydsamiskan dessutom är starkt hotad. En del forskare gör t.o.m. gällande att den samiska kulturens exi- stens hotas av det nuvarande sättet att hantera de samiska frå- gorna.34 inom arbetar med kris- hantering bland samer för kunna möta det behov som finns hos enskilda med anledning av pågående tvister och den sociala utsatt- het som detta medfört i samhället.35 mot rasism och intolerans, ECRI, rekommenderade i sin tredje rapport att de svenska myndighe- terna fortsätter att arbeta för att lösa frågorna runt samernas mark- rättigheter, och att de ökar samernas delaktighet och inflytande i beslutsfattandet i frågor som rör dem i allmänhet och i synnerhet markutnyttjande i deras traditionella områden.36 Även rådgivande kommitté har lyft fram denna fråga i samband med granskning av genomförandet av ramkonventionen i . Kommittén uttryckte oro över att graden av juridisk osä- kerhet är så stor i viktiga frågor som rör samer och uppmanade att lösa frågorna snarast.37 Majoritetsbefolkningens inställning till samerna och deras kultur och språk har mycket stor betydelse för det samiska språkets möj- ligheter att fortleva.38 Majoritetssamhällets attityder har betydelse för minoritetens självbild, eftersom dessa attityder påverkar hur den enskilde individen uppfattar sig själv, sin kultur och sitt språk. Eftersom språket är så starkt kopplat till identiteten får andra män- niskors attityder till och bemötandet av språket betydelse för indi- viden. Om man nedvärderar en enskild individs språk, nedvärderar 33Intressekonflikter berörs bl.a. i SOU 1999:25 s 54. 34Hugh Beach, , , , : Den samiska kulturen kommer att utrotas, , . 35Kris för många samer när vinterbetet förloras, nr 45, 10-16 nov 2005. 36Europarådet, mot rasism och intolerans, ECRI: Tredje rapporten om antagen , publicerad , punkt 84-87. 37Advisory Committee (2002) s 9. 38se faktorer på samhällsnivå som påverkar språkbevarande, avsnitt 6.1. Samerna - ett gränsöverskridande urfolk man därmed även individen.39 Negativa attityder gentemot mot gruppen som sådan, som kommer till uttryck i bemötandet, inne- bär därmed en kränkning av individen. Om minoritetens självbild påverkas negativt, påverkar detta i sin tur enskilda individers vilja och mod att tala det egna modersmålet och även viljan att tillägna sig språket och aktivt värna språkets och kulturarvets fortlevnad.40 En negativ majoritetsinställning till samerna och deras kultur är därmed förödande för språkets fort- levnad. Mot bakgrund av det som samer anfört om det samiska språket till utredningen, anser jag, att och riksdag ännu tydli- gare bör markera sitt ansvarstagande för tidigare förd svensk politik gentemot alla de samer i som förlorat sitt samiska språk genom att de inte getts möjligheter att tillägna sig språket eller att de som barn varit föremål för en assimilerings- och utbildnings- politik som inte i tilläcklig grad beaktat deras möjligheter och behov av att bevara och utveckla det samiska språket. Jag anser därför att en anda av försoning och ansvarstagande bör prägla den fortsatta svenska minoritets- och språkpolitiken. Detta bör komma till uttryck i en stark vilja att försöka rätta till den upp- komna situationen. De samer som förlorat sitt språk skall ges möj- lighet och verktyg för att kunna återta och förbättra sitt samiska språk och för att de bättre skall kunna stödja sina barns och barn- barns möjligheter att tillägna sig det samiska språket. Det är också av stor vikt att staten vidtar nödvändiga åtgärder för att lösa de konflikter som finns om nyttjande av mark och vat- ten inom renskötselområdet eftersom en lösning av dessa konflik- ter är av avgörande betydelse för rennäringen. Detta är i sin tur viktigt eftersom rennäringen är av central betydelse för den samiska kulturen. Om det samiska språket skall kunna överleva som språk, kom- mer det att krävas stora insatser från det svenska samhällets sida i form av aktiva språkbefrämjande åtgärder . Samerna själva behöver mobilisera alla sina krafter inför den svåra uppgift de 39Kommittén för svenska språket: Mål i mun – Förslag till handlingsprogram för svenska språket, SOU 2002:27 s 418. 40se delbetänkandet avsnitt 6.3.1. Samerna - ett gränsöverskridande urfolk Samordnade språkfrämjande åtgärder och statsmaktens ärliga intention att vilja ställa till rätta de problem som uppstått, skulle ytterligare stärka samernas egen starka vilja att återta samis- kan. Betydelsen av att som enskild individ få upprättelse för de kränkningar man utsatts för, skall inte underskattas. Upplevelsen att bli kränkt, och särskilt om det sker när man är ett barn, sätter spår hos den enskilde. Varje individ har ett värde och grund- läggande rättigheter som inte får kränkas, allra minst av samhällets representanter. För den enskilde är det viktigt att få en bekräftelse att det som skedde inte var acceptabelt. Försonande gester eller åtgärder för att visa avståndstagande från tidigare kränkningar har tidigare vidtagits i andra sammanhang i Sverige41 och utomlands.42 En känsla av upprättelse för den assimilerings- och utbildnings- politik som tidigare förts skulle ytterligare stärka enskilda indivi- ders vilja att själv försöka återta språket. När det gäller åtgärder för att stärka det samiska språkets och kulturens fortlevnad, måste särskild hänsyn tas till samernas sär- ställning i , samernas nuvarande kulturella autonomi och även de stärkta samiska rättigheter som skulle kunna följa av en svensk ratificering av . Minoritets- och språk- politiken bör präglas av respekt för samernas särställning som ett urfolk med rätt att själva forma sin framtid. Åtgärder som vidtas för att främja det samiska språkets fortlevnad måste därför utfor- mas i denna anda. folkrättsliga åtaganden rörande samer som nationell minoritet och det samiska språket som nationellt minoritetsspråk, omfattar hela landet och inte endast Sápmi eller delar av Sápmi. Det innebär att samer i hela landet måste ges möjlighet och rätt att till- ägna sig, bevara, utveckla och återta sitt samiska språk. 41I har t.ex. skadestånd betalats ut till personer som utsatts för tvångssterilisering. 42I pågår en försoningsprocess gentemot norska samer vars skolgång blev lidande . I beslutade den federala regeringen att betala skadestånd till urfolksmedlemmar som gick i särskilda skolor. Detta har bl.a. kommenterats på följande sätt i : You cant put a price tag on the lost cultural language or the people being taken from their homes for years [at a time], said , Executive Director of . But for some of the elderly survivors, they are finally getting acknowledgement [that this happened]. (: Arrives at Controversial Reparations Agreement, 2005, ). 4Samiska – ett gammalt språk rikt på variation 4.1Språklig mångfald är en rikedom Världen präglas av språklig mångfald. Denna mångfald är en vär- defull del av vårt gemensamma kulturarv som berikar samhället. I inledningen till minoritetsspråkskonvention anges bl.a. att medlemsländerna anser att värnandet om historiska landsdels- och minoritetsspråk i , av vilka somliga hotar att småningom utslockna, bidrar till att upprätt- hålla och utveckla kulturella rikedom och traditioner Rätten att använda landsdels- eller minoritetsspråk i det privata och offentliga livet är en omistlig rättighet i enlighet med grundläg- gande konventioner rörande de mänskliga rättigheterna och Euro- parådets medlemsländer är medvetna om att skydd och främjande av landsdels- eller minoritetsspråk i olika länder och regioner i utgör ett viktigt bidrag till uppbyggandet av ett som vilar på demokratiska principer och kulturell mångfald1 Värnandet av den språkliga mångfalden kan således ses som ett av de värden som står för. Det finns cirka 6 800 språk som talas eller tecknas i världen. En stor andel av dessa språk används av små grupper eller folk. Hund- ratals av dessa språk är utrotningshotade eftersom de inte överförs till nästa generation och många av dessa språk kommer sannolikt att dö ut inom loppet av detta århundrade. av världens folk talar av världens språk, och av alla språk talas av av jordens befolkning. Ma- joriteten av alla språk talas således av mycket små grupper. Även relativt stora språk är utrotningshotade därför att väldigt få av talarna 1 inledningen till europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk Samiska – ett gammalt språk rikt på variation Åtminstone hälften av väldens språk förlorar talare.2 Det är många olika faktorer på samhälls-, grupp- och individnivå som samspelar och påverkar huruvida ett språk har förutsättningar att bestå som ett levande språk.3 verkar bl.a. för att bevara mänsklighetens kulturarv. för utrotningshotade språk har uttalat att språklig mångfald är oumbärligt för det mänskliga arvet eftersom varje språk innefattar ett folks unika kulturella visdom. Förlusten av ett språk utgör därmed även en förlust för hela mänskligheten.4 Förlusten av urfolksspråk kommenteras på föl- jande sätt: Many indigenous peoples, associating their disadvantaged social posi- tion with their culture, have come to believe that their languages are not worth retaining. They abandon their languages and cultures in ho- pes of overcoming discrimination, to secure livelihood, and enhance social mobility, or to assimilate to the global marketplace. The extinction of each language results in the irrecoverable loss of unique cultural, historical, and ecological knowledge. Each language is a unique expression of the human experience of the world. Thus, the knowledge of any single language may be the key to answering funda- mental questions of the future. time a language dies, we have less evidence for understanding patterns in the structure and function of human language, human prehistory, and the maintenance of the worlds diverse ecosystem. Above all, speakers of these languages may experience the loss of their language as a loss of their original ethnic and cultural identity.5 har samlat in kunskap om hotade språk i världen, inom of Languages in Danger of Disappearing, för att kartlägga bl.a. olika språks behov av stöd. antog enhälligt dokumentet , innehållande en handlingsplan enligt vilken medlemsländerna rekommenderas, att tillsammans med talarna av ett hotat språk, bl.a. att: undertake steps to ensure: 1.sustaining the linguistic diversity of humanity and giving support to expression, creation, and dissemination of the greatest possible number of languages; 2UNESCO on Endangered Languages: Language Vitality and Endangerment, submitted to the International Expert Meeting on Programme Safeguarding of Endangered Languages, , 10–12 2003; Kangassalo (2003) s 13 3de olika faktorerna beskrivs närmare i avsnitt 6 4UNESCO (2003) s 1 (översättn.) 5UNESCO (2003) s 2 Samiska – ett gammalt språk rikt på variation 2.encouraging linguistic diversity at all levels of education, wherever possible, and fostering the learning of several languages from the youngest age6 För att hindra språk från att dö krävs det därför enligt att hotade språk dokumenteras och att en rad åtgärder vidtas omgående. 4.2Många varieteter av samiska Samiskan är ett gammalt språk som talas i många olika varieteter. Samiskan tillhör de finsk-ugriska språken. Det finsk-samiska ur- språket började utvecklas åt var sitt håll ungefär . Ursamiskan var som språk relativt enhetligt över det stora området där samernas förfäder bodde.