sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — De kostnader som beräknas här omfattar endast en del av de skador som bedöms uppkomma. Utredningen har inte haft möjlig- het att göra detaljerade bedömningar av vilka skador som kan förväntas uppkomma och deras kostnader. Beräkningarna har gjorts med schablonkostnader och uppskattningar av kvantiteter. Sådana uppgifter har inte kunnat tas fram för alla konsekvenser som bedömts kunna uppstå. Vidare ingår endast materiella skador. Välfärdsförluster, t.ex. olägenheter vid översvämning av bostaden och störningar i elsystem och kommunikationer, påverkan på miljön, det personliga värdet av materiella förluster etc., är be- tydelsefulla faktorer som inte är medräknade i kostnadskalkylen. Eventuella hälsorisker av läckage av föroreningar till dricksvatten- täkter har inte kunnat kvantifieras på grund av för stora osäker- heter. Driftsstörningar för näringslivet och offentlig verksamhet på grund av t.ex. brister i kommunikationssystemen är också brist- fälligt täckta. Med hänsyn taget till att många, i vissa fall potentiellt stora, skadekostnader inte kunnat beräknas kan den totala summan be- traktas som en försiktig uppskattning för de kostnader som kan uppkomma. Högre vattenstånd än +46,5 m innebär att hamnverksamheten upphör, får stängas och Vänersjöfarten stannar av. Detta blir en stor störning för näringsverksamheten i området. Inställd sjöfart slår i princip ut stora delar av industrin. Skadorna på och dammbyggnaden vid Brinke- bergskulle beräknas kosta 300 till att reparera vid 100-årsnivå respektive dimensionerande nivå. Vid kraftiga flöden i måste hamn samt delar av muddras om på grund av sedimentering. 2001 muddrades 100 000 m³ längs sträckan – Fri- hamnen till en kostnad av . Även och genomförde en större underhållsmuddring mellan och för ca . Detta kan jämföras med ett normalt år då ca 6 000 m³ muddras längs denna sträcka till en kostnad av ca . Till detta kommer kostnaderna för att deponera muddermassorna, vilket uppgår till /m³ för rena massor och /m3 för för- orenade massor. Ca en tredjedel av massorna beräknas vara för- orenade. Deponikostnaden för 100 000 m³ blir då ca . Det är rimligt att anta at minst lika omfattande muddring skulle bli nödvändig vid en hundraårs- respektive dimensionerande nivå. Sammantaget beräknas kostnaderna till minst 350 450 mil- joner kronor. De vägavsnitt runt som blir berörda vid vattennivåerna +46,5 samt +47,4 är bl.a. delar av , 45, 47 E18 vid och ett antal länsvägar. De vägavsnitt i det statliga vägnätet som bedöms bli översvämmade vid de olika vattennivåerna visas i Tabell 14.10. Tabell 4.10 Översvämmade vägavsnitt vid olika vattennivåer, kilometer 3,6–6,5 6,6–9,5 9,6–13,5 13,5– Källa: , 2006. Kostnader för återställning av översvämmade vägavsnitt bedöms ligga mellan 800 till per m². (, 2006). Räknat på /m² blir den totala kostnaden för att återställa drabbade vägavsnitt ca vid en 100-årsnivå och vid en dimensionerande nivå. I dessa siffror ingår inte vägnätet på och , som kan antas vara mer sårbart eftersom det inte finns möjligheter att anordna omfarter. Kostnaderna för nyinvesteringar på detta vägnät () skulle ligga . har gjort en översiktlig bedömning av trafikeffekter vid en månads vattenstånd på +46,5 m i (, 2006). Vilken tidsfördröjning översvämningarna kan ge upphov till är svårt att bedöma. har därför gjort parallella analyser med 30, 60, 90 och 120 minuters tidsfördröjning per vägavsnitt och vilken av dessa analyser som är mest eller minst rimlig är svårt att säga. Vi väljer här att redovisa en av analyserna i mitten av spannet, den med 60 minuters fördröjning per enskild väglänk. Denna metod inkluderar inte möjligheten att någon landsända blir helt avskuren från sitt omland. I verkligheten kan det komma att ske, exempelvis i trakten av . Trafikeffekterna i Region för en månads översvämning, uttryckt i ändrat konsumentöverskott, producentöverskott och externa effekter, bedöms ligga i storleksordningen . bedömer att effekterna vid dimensionerande nivån kan bli högre än vid 100-årsnivån. Vid en dimensionerande nivå blir också avbrotten på vägarna mycket mer långvariga, och nivån +46,5 kan antas överskridas under minst 3 4 månader. Om en dimensionerande vattennivå antas kvarstå i en månad och en 100-årsnivå därutöver, ger detta en kostnad på ca . De kritiska effekterna är framförallt förlängda restider (av den samhällsekonomiska onyttan) och förhöjda reskost- nader (av onyttan) båda som en följd av kraftigt för- längda resvägar för att passera de översvämmade områdena. Båda dessa kalkylposter är ungefär jämnt fördelade mellan gods- och persontransporter. Sammanlagt uppgår kostnaderna för att återställa översvämmade vägavsnitt och trafikeffekterna till ca vid 100- årsnivån och 1,9 miljarder vid den dimensionerande nivån. I de här redovisade kostnaderna ingår inga vägar i det kommunala vägnätet varför totalsumman sannolikt är en betydande underskattning. Med kostnaderna från översvämningar av 2000/2001 som ingångsvärde har (, 2006) gjort en bedömning av återställningskostnaderna vid översvämningar. Dessa bedöms uppgå till ca 10–beroende på vilken vattennivå som når som högst och hur långvarig situationen blir. Den totala kostnaden för trafikstopp respektive trafikstörningar är komplexa att räkna fram då både enskilda, företag och andra intressenter i samhället kommer att drabbas. Enbart ersättnings- trafiken och omledningskostnaden ligger i spannet 0,5–/dag beroende på trafikstruktur och trafikmängd. Baserat vid översvämningen 2000/2001 kan man räkna med att det tar ca för vattnet att gå ner en meter under goda förhållanden. Vid den dimensionerande nivån tar det minst för vattnet att nå 45,5-metersnivån. Räknat på detta och medelvärdet i kostnadsintervallet har bedömt att kostnaderna för trafikstopp/trafikstörningar vid en 100-årsnivå kan uppgå till ca . Med medelvärdet av återställningskostnaden blir totala kostnaden . Vid dimensionerande nivå kan återställnings- kostnaderna beräknas ligga på . Tillsammans med trafikstörningskostnader på blir totalkostnaden . Med hjälp av översiktliga översvämningskarteringar, fastighets- kartor och erfarenhetsmässiga data om kostnader i bebyggelse från har kostnader för skador på bebyggelse beräknats. Kostnaderna för olika typer av byggnader vid olika vattennivåer visas i tabellen nedan. I kostnaderna ingår att återställa till befintligt skick. Kostnader för eventuella sättningsskador m.m. ingår inte (, 2006). Tabell 4.11 Kostnader kronor/m² för återställande av byggnader Källa: , 2006. I materialet över översvämningshotade fastigheter finns inte bostadshus särredovisat på villor, fritidshus och flerbostadshus,. Därför har ett medianvärde för kostnaderna på /m² vid 100-årsnivån och /m² vid dimensionerande nivån använts. Beräkningarna gäller för en översvämning som varar . Vid översvämningar blir kostnaderna betydligt större eftersom återställande då inte är möjligt utan byggnaderna måste rivas och byggas upp på nytt. Då översvämningsförloppen kan bli långvariga för delar av den bebyggelse som berörs vid de aktuella nivåerna bör summorna i tabellen ses som en försiktig uppskattning av de kostnader som kan uppstå. Kostnader för översvämningar, (avrundade värden) Bostäder, kontor, service Bostäder, kontor, service Källa: Bilaga 3. Erfarenheten av höga vattenstånd 2000 2001 var att vattennivån höjdes långsamt, vilket innebar att försäkringstagarna han flytta sitt lösöre. Vid det tillfället var det i stort sett inga skador på lösöre. Exempel på ej prissatta konsekvenser: Skador på tomter och trädgårdar Skador på kulturhistoriskt intressanta objekt Trauma och oro vid översvämningar Kostnader för omflyttning och förlorad inkomst Saneringskostnader, och kostnader för räddningstjänst Förlorat välbefinnande och ökad oro hos icke direkt berörda medborgare Påverkan på offentlig verksamhet Kostnader för företagen innefattar skador på maskinparker, skador på undermarksinstallationer (framför allt el- och ledningsnät), varulager, stoppad produktion och avbrott i försäljning. De sammanlagda kostnaderna för företag runt har beräknats till vid 100-årsnivån och 3,6 miljarder vid dimensionerande nivå (, 2006). har också beräknats och angivits till ca vid ett 100- årsflöde. Uppgifterna bygger på en enkät till berörda industrier i de områden som riskerar att översvämmas vid . Endast ett mindre antal företag har svarat. För de industrier där underlag saknas har uppskattningar gjorts på grundval av de kostnader som uppgetts av andra industrier inom samma bransch. I många fall uppkommer den större delen av kostnader redan då vatten är i nivå med markplan, dvs. marginalskadan till följd av ökat vattenstånd är inte dominerande för skadebilden. En snittkostnad för mellanstor tillverkningsindustri bedöms av vara 5 respektive 50 mil- joner kronor för hundraårs- respektive dimensionerande nivå. För många större tillverkningsindustrier kan kostnaderna bli betydligt större än så, uppåt 0,5 1 miljarder kronor. Översvämningsskador på bensinstationer är svåra att bedöma. En genomsnittlig skade- kostnad för en bensinstation är per station, vid en situation då inte varulagret förstörs eller anläggningen måste byggas upp på nytt och marksanering utföras. har på utredningens uppdrag beräknat översväm- made arealer för olika markanvändningstyper för 100-årsnivå och dimensionerande nivå. De beräknade kostnaderna baseras på värdet per hektar för olika grödor från en enskild lantbrukare i och motsvarar täckningsbidrag 1, dvs. intäkter minus rörliga produktionskostnader. Kvantiteten översvämmad areal är beräknad av Rädd- ningsverket med underlag från de översiktliga översvämningskarte- ringar som utförts av i för utred- ningen, se bilaga 3. Till detta ska läggas mark där vatten står över dräneringsnivån, dvs. under markytan (, 2006). Eftersom tillgängliga karteringar bara täcker nivåerna +46,5, +47,4 och +48 m, har respektive högre nivå använts för att beräkna total ytan där skörden blir skadad, dvs. vid vattennivån +46,5 beräknas skördebortfallet på den areal som är översvämmad vid +47,4 m och vid +47,4 används den som är översvämmad vid +48 m. Översvämning påverkar skörden även åren efter på grund av förtätning i jordprofilen. Översvämning av betesmark och vall gör att utfordring av mjölkkor kan bli omöjlig. Under översvämningen 2001 fanns det bönder som var tvungna att sälja sin mjölkkor på grund av detta. Med stöd av exempel från översvämningen 2001 har vi beräknat ett skördebortfall på andra året och tredje året (LRF, 2002.) Fördelningen på grödor har gjorts med genomsnittet för och (SCB, 2006). Tabell 4.13 Värdet av skördebortfall kring , Inkl. bortfall andra året och bortfall tredje året Kostnaderna för förlorad animalieproduktion kan bli betydande. Vid översvämningen 2001 fanns det gårdar som fick sälja sina mjölkkor eftersom deras betesmarker och vall var översvämmade. Vid finns stora besättningar av nötkreatur. Det finns också mindre besättningar av får och gris. Den potentiella förlusten av mjölkproduktionen uppgår till vid en 100-årsnivå och vid dimensionerande nivå. Det är dock svårt att fastställa hur stort bortfallet verkligen skulle bli. Dessa siffror är därför inte medräknade i de sammanräknade skadekostnaderna sist i avsnittet. Utöver kostnader för skördebortfall och animalieproduktion tillkommer kostnader för återställande av skyddsvallar, dränering, vägar mm. Vid översvämningen uppgick de totala kostnaderna för jordbruket bara i till . En vattennivå motsvarande en 100-årsnivå torde rendera liknande kostnader. Det är således troligt att de totala kostnaderna blir betydligt högre än de beräknade ovan. Kortvariga översvämningar av skogsmark beräknas inte ge några nämnvärda skador på skogen. Längre perioder av högt vattenstånd kan dock ge upphov till vattensjuk mark och syrebrist vilket påverkar skogstillväxten eller i värsta fall leder till att skogen dör. bedömer att kostnaden för en temporär över- svämning på ett par uppgår till ca per hektar (, 2006) på grund av nedsatt tillväxt. Vid 100-årsnivån översvämmas ca . Om man antar att denna mark mest drabbas av nedsatt tillväxt ger det en total kostnad på . Om når ett vattenstånd på 4+7,4 m är det sannolikt att vattenståndet ligger över +46,5 m. Om en sådan översvämning inträffar orsakas stora skador. I ett sådant fall räknar med att en del av skogen kan dö. Om skogen dör men kan tas tillvara bedöms minskningen i nettointäkt bli ca per hektar. Om man antar att av den areal som översvämmas redan vid +46,5 m-nivån drabbas av skogsdöd och räknar med tillväxtförlust på resten av arealen blir den totala kostnaden . Till samhällets kostnad kan man också lägga förlusten av vidare- förädlingsvärde (skogs- och träindustri, energiproduktion, etc.) och arbetstillfällen. Det mest uppenbara problemet med extema högvattenstånd är brygg- och hamnrelaterade problem som försvårar landning av fisk och tillgänglighet till fiskeområden samt direkta fysiska skador på exempelvis bryggor och sjöbodar. Siklöjefisket har bedömts kunna minska vid en 100-årsnivå, vilket innebär ett inkomstbortfall på ca . Även annat fiske skulle påverkas negativt. Vid en dimensionerande nivå skulle kostnaden bli större. Den ekonomiska skada fisketurismen runt kan orsakas i samband med ett vattenstånd som omöjliggör sjösättning av båtar eller nyttjande av hamnanläggningar ligger försiktigt räknat på ca . Detta under förutsättning att tre av de då fisket är som intensivast drabbas. ryms uteblivna inkomster för guider, stuguthyrare, eventuell kost- nad för sjösättning samt de inkomster tillresta sportfiskare gene- rerar lokalt (, 2006). Vid översvämning drabbas nätstationer, kabelskåp och lokala elnät, vilket orsakar elavbrott och kostnader för återställande. Åter- ställandekostnaderna har uppskattats till vid en 100-årsnivå och vid dimen- sionerande nivå av de elbolag som uppgett kostnader till utred- ningen. Till detta ska läggas kostnader för avbrott i elproduktionen, som bedöms ligga mellan 0,5 2 miljoner kronor . Antalet nätstationer som översvämmas vid 100-årsnivån har uppskattas till ca 80 stycken, och 110 stycken vid dimensionerande nivå, varav de flesta i . Vi antar att reservkraft och omkopplingar gör att avbrotten inte blir så långa. Vid driftsavbrott och en antagen snittkostnad på 1 miljon blir den totala kost- naden 560 miljoner respektive vid hundraårs- respektive dimensionerande nivån. Inklusive återställandekostnader blir kostnaderna ca 660 respektive . Runt måste invallning eller andra åtgärder vidtas vid 8 9 reningsverk för att de ska klara 100-årsnivån. Om avloppsvatten bräddar ökar driftskostnaderna i vattenverken. Med samma kost- nad för ökad rening som uppskattats för begränsade humus- problem vid vattenverk i blir totala kostnaden för vatten- verken i ca vid 100-årsnivån och ca vid dimensionerande nivå. Vid allvarligare kemiska och mikrobiella föroreningar blir kostnaderna betydligt högre. I kan dimensionerande vattennivå ge upphov till stora skador på VA-systemet. Skador på självfallsledningar bedöms till och skador på pumpstationer till (kommun, 2006). , och ligger likaledes i farozonen. För dessa städer finns inga kostnadsuppskattningar gjorda. beloppet för skadorna i relateras till skadad bebyggelseyta per kommun och denna används som schablon även för övriga samhällen runt blir de sammanlagda skadorna på VA- system och pumpstationer ca . För 100- årsnivån blir skadorna något mindre, men skillnaden i över- svämmad yta mellan 100-årsnivå och dimensionerande nivå är inte så stor i de berörda städerna. Baserat på relationen mellan översvämmad areal vid 100års- respektive dimensionerande nivå kan kostnaderna kan uppskattas vara lägre, dvs. En översvämning som drabbar turistsäsongen kan få stora ekono- miska konsekvenser för bl.a. ägare av campingplatser och andra berörda inom turistnäringen. Vid finns ett antal strandnära campingplatser. har dessa campingplatser en omsätt- ning på ca (, 2006). Vid långvariga översvämningar skulle flera av dessa campingplatser bli tvungna att stänga. Om turisterna då väljer ett annat område i eller utomlands att semestra i drabbas även andra småföretagare inom den lokala turistnäringen. Inkomstbortfallet i berörda områden kan bli stort. Uppåt av campinggästerna kommer från (Turis- mens utredningsinstitut, 2005). Vid en översvämning söker sig troligen merparten av dessa till andra områden inom , vilket gör att samhällsekonomin i stort inte drabbas så mycket. Kostnader vid låga vattenstånd Om vattenståndet, främst , blir lägre krävs muddring för att sjöfarten ska fungera, då marginalerna är mycket små. Kostnader för detta beskrivs i avsnitt 4.4.6. Skadekostnader vid överflyttning av godstransporter till lastbil: marginalkostnaden för sjöfart består i stort sett bara av emissioner. Marginalkostnaden för emissioner för containerfartyg /1 000 tonkm, för en oljekusttanker /100 tonkm, beroende på bränsle och reningsteknik. En långtradare har totala marginalkostnader på /km i tätort/tät miljö, baserat på 1,50kr/kg CO2. Ett normalfartyg på tar ca . Ska den ersättas med lastbil åtgår ca 140 fordon. Skadekostnaden för att frakta en km med fartyg är ca . Skadekostnaden per km för 140 lastbilar är , alltså ca 10 gånger högre. Om fartygen inte kan gå in i kommer lasten tas över på lastbil i eller annan hamn i . En kostnadsberäkning av detta kräver en mer detaljerad analys av transportmönstret, vilket inte kunnat genom- föras här (, 2003). Totala skadekostnader vid översvämning De sammanlagda skadekostnaderna vid olika vattenstånd i som varit möjliga att kvantifiera visas i Tabell 4.14. Det är viktigt att hålla i minnet att det endast är en liten del av de skadekostnader som skulle uppstå som kunnat beräknas. Potentiellt stora kostnads- poster som inte kunnat fastställas är bl.a. följande konsekvenser: för sjöfarten beroende verksamheter, såsom vissa värmeverk i form av miljöeffekter till följd av bl.a. bräddning av avlopps- vatten och översvämning av jordbruksmark och förorenade områden på kommunala väg- och gatunät (skador och omledningskost- nader) i form av välfärdsbortfall för enskilda för företag och offentlig verksamhet på grund av att el- och telekommunikationer ligger nere eller på grund av att anställda inte kan ta sig till arbetet. Alla kostnader ovan är angivna exklusive moms. Summan av dem, som visas i Tabell 4.14, representerar värdet av skadorna om de skulle ske . Nuvärdet av skadorna varierar beroende på när de inträffar, beroende på tillväxten i ekonomin samt att vi vanligen värderar händelser som sker längre fram i tiden lägre än det som sker . Diskonteringsräntan har satts till , vilket vanligen rekommenderas (, 2002, 2002, 2003). Skadorna viktas med sannolikheten för att de inträffar man studerar, vilket ger ett s.k. väntevärde. I Tabell 4.14 presenteras beräkningar på 50 och 100 års Känslighetsanalyser med 2 procents diskonteringsränta samt olika antaganden om när skadorna uppkommer redovisas i Bilaga 2. I ett framtida klimat beräknas frekvensen öka för den 100- årsnivå vi valt, så att återkomsttiden blir istället för hundra. Sannolikheten för att en sådan vattennivå ska uppstå ett givet år ökar således från . Den dimensionerande nivån antas inträffa vart 10 000:e år. Sannolikheten för att det ska uppstå ett givet år är endast en tiondels promille, och är sannolikheten att det inträffar. Viktat med dessa sannolikheter blir således väntevärdet för kostnaderna för dimensionerande nivå inte så mycket högre än kostnaderna för 100-årsnivån, vilket avspeglas i Tabell 4.14. Tabell 4.14 Totala skadekostnader för 100-årsnivå och dimensionerande nivå i . Exklusive ras och skred. Nuvärde diskonterat på 50 och , viktat med sannolikheterna för respektive nivå. , avloppsverk och avloppssystem Summa avrundad till tiotal miljoner 4.3Myndighetsarbete och samarbete som rör översvämningar kring och skred i , ansvars- och beredskapsfrågor Roller och ansvar för översvämningar runt har ansvaret för regleringen av tappningen från till och har ansvar för tappning av vissa reglerade vattendrag till . har ansvaret för slussar i och i bl.a. som är ett tillflöde till . Regleringen skall ske enligt vattendomar. i har tillsynsansvaret över att vattendomen följs. har ett särkilt ansvar att kontrollera tappningsregimen. Som beskrivits i det föregående är en stor sjö som reagerar långsamt även vid extrema flöden från avrinningsområdet. Detta innebär att en översvämningssituation med olyckor eller överhängande olycksrisk inte uppstår oväntat. Här kan vattennivån , veckor till månader, komma att stiga till nivåer som kan förorsaka olyckor eller risk för olyckor. föreligger ingen skyldighet enligt lagen om skydd mot olyckor för kommunen att vidta åtgärder för att förhindra översvämningar. Däremot kan översvämningar i tillflödena till uppstå mycket snabbt och föranleda räddningsinsatser från berörda kommuner. Vid en kraftig vind kan vattenståndet längs delar av stränder dock stiga relativt snabbt och liknande situationer kan uppstå. För att en översvämningssituation skall leda till räddningsinsats måste vissa kriterier enligt lagen om skydd mot olyckor vara uppfyllda. Krishanteringssystemets ansvarsprincip innebär att den som bär ansvar för en verksamhet under normala förhållanden även gör det i en krissituation. Detta innebär att det normalt är den kommunala räddningstjänsten som har det operativa ansvaret vid en över- svämning förutsatt att en översvämning kring kan betraktas som räddningstjänst enligt lagen om skydd mot olyckor. I sam- manhanget bör påpekas att ansvaret för skydd av egendom i första hand ligger hos egendomsägaren eller hans försäkringsgivare. Vid en extraordinär händelse har kommunen ett särskilt ansvar för att genom samverkan och samordning medverka till att be- gränsa skadeverkningarna av krisen. I den mån översvämningar leder till omfattande räddnings- insatser kan regeringen uppdra åt att överta rädd- ningstjänstansvaret i en eller flera kommuner. roll vid kriser ligger främst i att stödja berörda kommuner samt i att underlätta samverkan mellan andra aktörer. skall under krisen också samordna verksamhet mellan kommuner, landsting och myndigheter samt svara för att information till massmedia och allmänhet samordnas. En viktig roll för är att kontinuerligt under ett händelseförlopp informera regeringen och centrala verk genom lägesredovisningar och vid besök samt att initiera en egen uppföljning och delta i centrala verks m.fl. olika uppföljningsstudier. Ett flertal statliga myndigheter, , Naturvårds- verket, , m.fl. har ett tillsyns- eller uppföljningsansvar enligt de olika lagar som kan vara tillämpliga vid översvämningar. Arbetssätt och samverkan vid översvämningarna 2000/2001 När vattennivån i steg togs kontakter mellan landshövdingarna i Västra Göta- lands och samt styrelseordföranden i för att försöka få till stånd en ökad tappning genom . ville emellertid inte frångå vattendomen utan en direkt order av en räddningsledare. Därför tog i över räddningstjänsten i Norra räddnings- tjänstförbund och beordrade ökad tappning under vissa villkor. En gemensam analysgrupp bildades mellan och för att bevaka prognoser och den faktiska utveck- lingen av vattenstånd och analysera effekterna av möjliga högvattensituationer. Via länsstyrelsernas hemsidor gavs konti- nuerlig information om händelseutvecklingen. Det fortsatta arbetet i gruppen utfördes i huvudsak av miljö- och IT/GIS-enheterna vid respektive länsstyrelse. Gruppens analys- resultat, en redovisning av konsekvenserna för strand- områden vid olika nivåer, utarbetades länsvis efter en gemensam inriktning. Konsekvensbeskrivningen, som fanns tillgänglig på länsstyrelsernas hemsidor, kom att få stor betydelse som underlag för kommunernas invallningar och andra förberedelser. I respektive län gjordes analysarbete i grupper med inriktning mot, smittskydd, kostnader/ersättningsfrågor, kommunikationer, jordbruk, plan- och byggfrågor. Fortlöpande rapporter sändes till m.fl., även rapporterade till regeringen.