sou · GUB348 · 2007-01-01 00:00:00 — På samma sätt som vid sjukpenning skickas en blankett jämte ifyllnadsanvisning ut för begäran om för- äldrapenning eller tillfällig föräldrapenning, se bilaga 3. Någon information, utöver ifyllnadsanvisningen, lämnas inte, om det inte begärs eller hämtas från hemsida. Någon personlig kontakt mellan handläggare och den enskilde förekommer normalt inte. Alternativt kan hela ansökningsför- farandet göras över Internet. Detta kräver att den försäkrade skaf- far sig en e-legitimation. Beslut om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning kan endast avse förfluten tid. Föräldrapenning betalas vanligen ut en gång och tillfällig föräldrapenning inom en månad från det att begäran inkom till . Liksom det pågår en utveckling mot fler möjligheter till elektro- niska ansökningar blir även handläggningen och beslutsfattandet efter hand mer automatiserat. Tillfällig föräldrapenning kan numera i vissa fall handläggas helt maskinellt, dvs. utan att en handläggare fattar beslut om förmånen. Ansökan om bostadsbidrag görs på särskild blankett. Blanketten skickas hem till den enskilde på begäran eller hämtas direkt från hemsida. Med blanketten följer en anvisning om hur man fyller i den. Någon information, utöver ifyllnadsanvisningen, lämnas inte, såvida det inte begärs eller hämtas från hem- sida. Någon personlig kontakt mellan handläggare och den enskilde äger normalt inte rum. Till ansökan skall bifogas vissa handlingar, bl.a. kopia på hyresavi, hyreskontrakt och skuldebrev. Sökanden måste uppskatta hur stor inkomst som förväntas under bidragsåret. En bifogad lönespecifikation hjälper att bedöma om den uppskattade inkomsten är rimlig. Beslut om preliminärt bostadsbidrag meddelas för längst i taget. Bostadsbidraget betalas ut en gång . Bostadsbidraget bestäms slutligt när inkomsten för bidragsåret har taxerats. Det kan då bli aktuellt med tilläggsutbetalning från För- säkringskassan eller återkrav. Ansökan om underhållsstöd görs på särskild blankett. I samband med dessa ansökningar är det vanligt att föräldrarna får göra ett personligt besök på , där också information läm- nas. Beslut om underhållsstöd gäller tills vidare utan någon annan begränsning än barnets ålder. Underhållsstödet betalas ut en gång . Arbetslöshetsförsäkringen administreras av registrerade arbets- löshetskassor. Det finns 37 självständiga arbetslöshetskassor. Bestämmelser om handläggningen finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förordningen (1997:835) om arbets- löshetsförsäkring samt i de kompletterande föreskrifter som med- delats av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). IAF har tillsyn över kassornas hantering av arbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsersättning utges efter anmälan hos arbetsförmed- lingen och ansökan hos den arbetslöshetskassa där den arbets- sökande är medlem. Den som inte är medlem i någon arbets- löshetskassa söker ersättning hos Alfa-kassan. Regelverket om arbetslöshetsförsäkring innefattar bestämmelser om uppgiftsskyldighet för sökanden. Det finns inga bestämmelser om anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden. På samma sätt som inom socialförsäkringen finns bestämmelser om återbetal- ningsskyldighet för den som genom en oriktig uppgift eller genom underlåtenhet att fullgöra uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt orsakat en felaktig utbetalning. Även här kan åter- betalningsskyldighet följa vid andra felaktiga utbetalningar om förmånstagaren skäligen borde ha insett det. Av särskilt intresse är att det vid sidan av detta finns bestämmelser om vissa sanktioner som kan drabba den som lämnat oriktiga uppgifter. En sökande som medvetet eller av grov vårdslöshet har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter om förhållanden av betydelse för bedöm- ningen av rätten till ersättning kan enligt 37 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor och 66 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ute- slutas som medlem i arbetslöshetskassan eller, om det finns sär- skilda skäl, frånkännas rätt till ersättning under ett visst antal dagar. För samordningen av arbetslöshetsersättningen med vissa andra förmåner finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet från myndig- heter till arbetslöshetskassor. Ett ersättningsärende påbörjas genom att den arbetslöse anmäler sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Denna anmälan görs alltid genom ett personligt besök. Arbetsförmedlingen är skyldig att upplysa sökanden om grundvillkoren för ersättning, bl.a. att man måste stå till arbetsmarknadens förfogande. Särskild information om förutsättningarna för arbetslöshetsersättning läm- nas normalt till nya medlemmar i en arbetslöshetskassa och till arbetslösa som ansöker om ersättning första gången. Arbetsförmedlingen skickar elektroniskt en ersättningsanmälan till sökandens arbetslöshetskassa som sedan skickar vissa blanketter till den sökande att fylla i, nämligen anmälan om arbetslöshet, arbetsgivarintyg, arbetsintyg för företagare, studieintyg och kassa- kort. Blanketterna kan också i de flesta fall hämtas elektroniskt från arbetslöshetskassornas hemsidor. Utöver de nämnda blanketterna förekommer ett stort antal andra blanketter, bl.a. sådana som gäller ändrade förhållanden . Med ingivna blanketter och intyg som underlag prövar arbets- löshetskassan om sökanden har rätt till ersättning. Sökanden får ett beslut där det framgår om han eller hon är berättigad till arbets- löshetsersättning och i så fall hur stor ersättningen är. Sökanden ansöker härefter löpande om ersättning under arbetslöshets- perioden genom att fylla i och skicka in kassakort till sin arbets- löshetskassa, se bilaga 4. Kassakortet omfattar och utgör underlaget för utbetalningen. Kassakorten fylls i för samtliga veckodagar med uppgift om arbetslöshet, arbete, sjukdom eller andra ersättningshinder under de deklarerade dagarna. Det finns hos de flesta arbetslöshetskassor möjlighet att deklarera kassa- korten elektroniskt över Internet. En anmälan om arbetslöshet görs en gång . Arbetslöshets- ersättningen betalas ut eller en gång . Utbe- talningsperioderna varierar från kassa till kassa. Bestämmelser om handläggningen av studiestödet återfinns främst i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsförordningen (2000:655). Närmare föreskrifter och allmänna råd ges ut av CSN som beslutar om studiestödet. Studiehjälp kan betalas ut såväl utan som efter ansökan. I de fall studiehjälp betalas ut efter ansökan lämnas uppgifterna på heder och samvete. Studiemedel betalas ut efter ansökan där uppgifterna också lämnas på heder och samvete. För samtliga studiestöds- former finns bestämmelser om anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden som kan påverka rätten till förmånen. Vidare finns, liksom för tidigare redovisade förmåner, bestämmelser om återkrav vid felaktiga utbetalningar alternativt om sökanden lämnat felaktiga uppgifter eller inte fullgjort sin skyldighet att lämna uppgifter eller anmäla ändrade förhållanden. Studiestödslagen innehåller också bestämmelser om skyldighet för vissa läroanstalter att till CSN lämna uppgifter som har betydelse för lagens tillämpning. Studiemedel för studier på högskola och inom vuxenutbildningen Ansökan om studiemedel görs skriftligt på särskild blankett, se bilaga 5. Blanketterna är i regel redan ifyllda med studieuppgifter som lämnats av myndigheter och läroanstalter. Någon direkt kon- takt med handläggare sker i normalfallet inte. Information, som innefattar förutsättningarna för studiemedel, lämnas som huvud- regel endast skriftligt tillsammans med ansökningsblanketten. Före den första utbetalningen i varje studieperiod måste den stu- derande lämna en studieförsäkran. Detta kan ske per telefon, genom Internet eller skriftligen. I denna försäkrar den studerande att han eller hon påbörjat studierna och avser att studera och i den omfattning som studiemedlen beviljats för. Läro- anstalterna intygar också att studierna har påbörjats, antingen elektroniskt eller genom underskrift på en blankett. Inför beslut om studiemedel för ytterligare studieperioder lämnar högskolan och andra läroanstalter uppgifter om studieresultat till CSN. Vid utlandsstudier måste den studerande själv skicka in kopior av antagningsbesked och betyg till CSN. pågår ett försök hos CSN med elektroniska ansökningar över Internet där e-legitimation krävs för att få lämna ansökan. Studerande kan i detta system ansöka om studiemedel och anmäla ändringar. Även beslut om studiemedel meddelas i dessa fall elektroniskt. Handläggningen och beslutsfattandet avseende stu- diestöd blir, liksom inom socialförsäkringen, efter hand mer auto- matiserat. Studiemedel kan numera i vissa fall handläggas helt maskinellt, dvs. utan att en handläggare fattar beslut om förmånen. En ansökan om studiemedel kan göras i taget. Stu- diemedel betalas som huvudregel ut i förskott en gång . Vid utlandsstudier betalas studiemedlen vanligen ut i förskott en gång per termin. 6.4Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen Bestämmelser om handläggningen av ärenden om ekonomiskt bistånd finns i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och i socialtjänst- förordningen (2001:937). Kompletterande föreskrifter har getts ut av . 6.4.1Handläggning av ekonomiskt bistånd Ekonomiskt bistånd betalas ut efter ansökan som kan göras såväl muntligt som skriftligt. Det finns inga bestämmelser i författning om uppgifts- eller anmälningsskyldighet. kan emel- lertid enligt 9 kap. 1 § SoL återkräva utbetalt bistånd om sökanden genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att lämna upp- gifter eller på annat sätt förorsakat att bistånd lämnats obehörigen eller med för högt belopp. Återbetalningsskyldighet kan också följa om en felaktig utbetalning skett av annan orsak och förmåns- tagaren skäligen borde ha insett det. 6.4.2Ansökan om ekonomiskt bistånd Den som kontaktar för ekonomiskt bistånd bokas normalt in för ett besök hos . Inför besöket får den biståndssökande ofta per post skriftlig information om förutsätt- ningarna för ekonomiskt bistånd och en ansökningsblankett, se bilaga 6. SoL ställer visserligen inga krav på att en ansökan om eko- nomiskt bistånd skall vara skriftlig. Som huvudregel görs dock ansökan om ekonomiskt bistånd på en särskild blankett. Det finns inte någon enhetlig rikstäckande blankett för ekonomiskt bistånd, utan blanketterna skiljer sig åt från kommun till kommun, liksom den information som lämnas. Sökanden får i samband med besöket visa upp vissa handlingar, såsom hyreskontrakt, arbetsgivarintyg, lönebesked m.m. I flera kommuner får sökanden ta med en kopia av sin deklaration vid nybesök. Ansökan om ekonomiskt bistånd och beslut om bistånd om- fattar vanligen en månad. Vid en ansökan om fortsatt ekonomiskt bistånd kan förfarandet vara förenklat och kräver inte alltid ett per- sonligt besök. 7 Kontroller av ansökningar m.m. De kontroller som utförs inför beslut om ekonomiska förmåner och under löpande ersättningsperioder skiljer sig åt mellan olika myndigheter och andra organ samt skiftar mellan olika förmåns- slag. Myndigheterna har i olika utsträckning elektronisk tillgång till uppgifter från andra myndigheter och viss samkörning av register sker. Här följer en beskrivning av hur kontrollsystemen fungerar vid utbetalningar från socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäk- ringen, studiestödet och det ekonomiska biståndet enligt social- tjänstlagen. Vid behandlingen av en ansökan har en handläggare tillgång till vissa uppgifter om en försäkrad i eget informa- tionssystem. Där finns uppgift om personen är försäkrad, uppgift om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) och senaste registrerade inkomst. Därutöver finns t.ex. beträffande bostadsbidrag uppgifter som legat till grund för senaste bidragsperiod. Utöver en kontroll mot dessa uppgifter görs normalt inte någon särskild kontroll av de uppgifter som den enskilde lämnar i en ansökan eller begäran. har dock kontrollen ökat. kontrolle- rade särskilt mot arbetsgivare om en person avhållit sig från arbete vid begäran om tillfällig föräldrapenning. Denna kontroll ägde rum i de fall där en förälder under en tolv- månadersperiod haft fler än tio ärenden. Beträffande såväl bostads- bidrag som underhållsstöd sker – i den mån handläggaren anser att det behövs – en kontroll i fråga om hushållets sammansättning. Det finns ett begränsat elektroniskt utbyte av information mel- lan och andra myndigheter. Inom ramen för den s.k. A-kasserutinen får uppgifter om pågående arbetslöshetsersättning, vilket kontrolleras när personer som är Kontroller av ansökningar m.m. arbetslösa begär tillfällig föräldrapenning. får också elektroniskt information från CSN när en person uppbär studiemedel. överför uppgifter om inkomst till . Kontroller inom socialförsäkringen utförs också efter ett beslut om utbetalning av en förmån. För en systematisk kvalitetskontroll samt kontroll i syfte att upptäcka brott använder sig Försäkrings- kassan av kvalitetsbedömningsinstrumentet . Kvalitetskontrollen innebär en kontinuerlig bedömning av lik- formigheten och rättssäkerheten i ärendehand- läggning. Syftet med kvalitetskontrollen är att bedöma om besluts- underlaget varit tillräckligt för att fatta beslut, om handläggaren fattat rätt beslut och om beslutet verkställts på rätt sätt. Kvalitets- kontrollen går till på så sätt att ett visst antal ärenden blir slump- mässigt utvalda för granskning. Dessa ärenden gås igenom utifrån ett särskilt granskningsformulär med frågor. Vid granskningen används endast det underlag som haft tillgång när beslut fattades om ersättning. Några externa kontakter för ytterligare kontroll av uppgifterna tas normalt inte. Den kontroll i syfte att upptäcka brott som görs inom ramen för Qben II-systemet går liksom kvalitetskontrollen till på så sätt att ett visst antal ärenden slumpmässigt väljs ut för granskning, här med syftet att bedöma om det förkommer misstänkta brott. Även här används ett särskilt granskningsformulär med frågor. Huvud- sakligen sker kontrollen genom en granskning av det material som haft tillgång till i det enskilda ärendet. I dessa fall vidtar dock handläggarna också andra åtgärder för kontroll av de uppgifter som lämnats. Exempelvis kan kontakt tas med arbets- givare för kontroll av anställningsförhållanden m.m. Utöver vad som nämnts ovan gör också vissa riktade kontrollinsatser mot brott, bl.a. mot bakgrund av vad som framkommit vid de kontroller som gjorts i Qben II. Arbetslöshetsersättning utgår endast under tid då sökanden är anmäld hos arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen skall kon- trollera att en sökande står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsförmedlingen anvisar sökanden arbeten eller arbets- marknadspolitiska åtgärder. Om sökanden tackar nej till ett erbju- Kontroller av ansökningar m.m. det arbete eller åtgärd eller inte söker ett anvisat arbete, underrättar förmedlingen sökandes arbetslöshetskassa genom ett meddelande om ifrågasatt ersättningsrätt. Om en arbetssökande anmäler till arbetsförmedlingen att han eller hon på grund av särskilda omstän- digheter, t.ex. semesterresa, sjukdom eller barntillsyn, inte kan ta ett arbete skall arbetsförmedlingen göra en avan- mälan. Detta gäller också om sökanden uteblir från besök hos arbetsförmedlingen som sökanden kallats till eller som man kom- mit överens om. Arbetslöshetskassorna har ett informationsutbyte med CSN och som utnyttjas dels genom kontroll, dels genom automatisk kontroll. Den kontrollen utförs genom att arbetslöshetskassorna har direktåtkomst till vissa regis- ter hos och . Arbetslöshetskassorna hämtar i första hand uppgifter från dessa register när utredning görs av en sökandes rätt till ersättning – uppgifter som tidigare lämnades av den sökande i intyg som utfärdats av eller CSN. En automatisk kontroll görs av de kassakort som sökanden skickar in till arbetslöshetskassan. Denna kontroll bygger på manu- ella kontrollfrågor som initieras av handläggare på Försäkrings- kassan och som avser arbetslösa personer som ansöker om sjuk- penning, tillfällig föräldrapenning eller närståendepenning. Frå- gorna lagras elektroniskt hos arbetslöshetskassorna och samtliga kassakort som sökanden skickar in till arbetslöshetskassorna jäm- förs med de frågor som ställt. Om en person ansöker om arbetslöshetsersättning som Försäk- ringskassan ställt en kontrollfråga, uppmärksammas arbetslöshets- kassan på detta genom en åtgärdslista i sitt datasystem. Ärendet måste då utredas vidare innan beslut fattas om utbetalning. Utöver de nämnda kontrollerna utför arbetslöshetskassorna vissa stickprovskontroller. Inför beslut om studiemedel kontrolleras uppgifter som lämnats i ansökan mot de uppgifter som finns i CSN:s informationssystem. CSN kontrollerar att skolan eller utbildningen ger rätt till studie- medel, och om sökanden har rätt till studiemedel utifrån regler om åldersgränser och regler om det högsta antal veckor som studie- Kontroller av ansökningar m.m. medel kan utgå för. Vidare kontrolleras om det finns beslut om återkrav eller obetalda studiemedelsavgifter. Vissa kontroller görs mot skolornas antagnings- och regi- streringsuppgifter samt betygsregister. Vidare görs en kontroll mot beslutsuppgifter om aktivitetsstöd samt om sjukanmälan och godkända sjukperioder. För vissa skolor kontrol- leras inför fortsatta utbetalningar att studieavbrott inte har skett under terminen. En efterhandskontroll av rätten till studiemedel i förhållande till inkomst görs mot taxeringsuppgifter från . Från Skat- teverket inhämtas också uppgift om folkbokföring och om vårdnad för barn. 7.4Socialtjänstens kontroller vid ekonomiskt bistånd gör normalt vissa kontroller i samband med ansökningar om ekonomiskt bistånd. Lämnade uppgifter kontrol- leras mot folkbokföringen, bolagsregister, fordonsregister och uppgifter hos . Dock krävs att sökanden sam- tycker till detta. Om sådant medgivande inte lämnas, kan han eller hon välja att inte fullfölja ansökan eller att få den avgjord på de uppgifter som finns. Om deklaration inte lämnats in tidigare och ett ärende pågår , begär som regel in deklarationen för att kontrollera tidigare lämnade uppgifter om inkomst m.m. 8Omfattningen av brott mot trygghetssystemen 8.1Undersökningar om brott mot trygghetssystemen fick dåvarande () i uppdrag av regeringen att kartlägga omfattningen av fusk med för- måner och bidrag av social karaktär samt ersättningar vid arbets- löshet.1 RRV bedömde att det totala beloppet av felaktiga utbetal- ningar på grund av fusk, överutnyttjande och systembrister uppgick till 5–. Undersökningen är den enda som genomförts och riktat sig mot trygghetssystemen i sin helhet. Flera mindre undersökningar, som främst avsett enskilda delar av socialförsäkringen, har dock gjorts . I en undersökning som gällde tillfällig föräldrapenning utförd av () bedömdes att antalet felaktiga ärenden i hela landet uppgick till motsvarande en kostnad på per år.2 gjorde RFV och försäkringskassorna en under- sökning av ärenden med tillfällig föräldrapenning till föräldrar som haft fler än tio ärenden under 2003.3 Undersökningen visade att av samtliga föräldrar i gruppen lämnat felaktiga uppgifter som resulterat i för mycket utbetald tillfällig föräldrapenning, mot- svarande av det totala utbetalade beloppet till gruppen. granskade försäkringskassorna aktivitetsstödet. Kontrollen visade att av de kontrollerade hade lämnat uppgifter i försäkran för aktivitetsstödet som delvis inte överensstämde med uppgifter från anordnaren. Detta ledde till att av det utbetalda aktivitetsstödet var felaktigt. Den årliga kostnaden för detta beräknades uppgå till 51–. 1RRV 1995:32; FUSK – Systembrister och fusk i välfärdssystemen. 2RFV ; Tillfällig föräldrapenning, Slutresultat från kontroll av lämnade uppgifter i ärenden utbetalade . 3RFV ; Resultat av kontroll av misstänkt fusk med tillfällig föräldrapenning. Omfattningen av brott mot trygghetssystemen Undersökningar har emellertid också gjorts med resultat som talar mot förekomsten av ett utbrett missbruk. genomförde bl.a. RFV ett projekt med syfte att klarlägga och ange omfattningen av fusk inom sjukpenningförsäkringen.4 I slut- rapporten sammanfattas resultatet av undersökningen med att det inte går att belägga att det finns ett omfattande fusk med sjuk- penningförsäkringen. Enligt rapporten visade undersökningens resultat snarare det motsatta förhållandet. Sammantaget ger de rapporter som beskrivs ovan inte någon entydig bild av i hur stor omfattning det förekommer missbruk och oegentligheter i samband med ansökningar och utbetalningar av förmåner inom trygghetssystemen. Undersökningarna visar emel- lertid att missbruk förekommer i vissa förmånsslag. Detta är av betydelse såtillvida att även ett mindre omfattande missbruk, med hänsyn till den mycket stora mängd utbetalningar som systemen hanterar, kan få en stor samhällsekonomisk betydelse i slutändan. Som framgått av den tidigare redovisningen finns i de författningar som reglerar ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen också bestämmelser om återkrav. De här aktuella bestämmelserna skall skiljas från sådan återbetalningsskyldighet som följer av förmånens funktion, exempelvis vid studielån. Bestämmelserna om återkrav i de olika författningarna är i prin- cip uppbyggda på samma sätt. Återbetalningsskyldighet kan som regel uppkomma i två olika situationer. För det första kan åter- betalningsskyldighet uppstå om någon genom en oriktig uppgift eller genom underlåtenhet att fullgöra en uppgifts- eller anmäl- ningsskyldighet eller på annat sätt orsakar att en förmån lämnas obehörigen eller med för högt belopp. Den andra situationen där återbetalningsskyldighet kan uppstå är om någon på annat sätt obehörigen eller med för högt belopp fått en förmån och han eller hon skäligen borde ha insett detta. I det sistnämnda fallet kan såle- des god tro hos förmånstagaren utesluta återbetalningsskyldighet. I de fall utbetalning sker till fel person (misstagsutbetalning) kan återbetalningsskyldighet inte åläggas honom eller henne med stöd av förvaltningsrättsliga bestämmelser i förmånslagstiftningen. 4 RFV ; Fusk i sjukpenningförsäkringen? Omfattningen av brott mot trygghetssystemen blir alltså inte fråga om ett förvaltningsrättsligt återkrav. I stället får pengarna begäras tillbaka enligt allmänna rättsgrundsatser. Statistiken avseende återkrav ger ett visst mått på i hur stor omfattning det förekommer att felaktiga uppgifter leder till åter- betalningsskyldighet. I viss utsträckning innehåller statistiken också uppgifter på återkrav som kan kopplas till misstanke om brott. fattar beslut om återkrav i ett mycket stort antal ärenden. beslutade att återkräva i 120 000 ärenden. Av beloppet avsåg avstämningsbeslut i 74 000 ärenden om bostadsbidrag. ökade återkravsbeloppet till i 121 000 ärenden. Av återkravsbeloppet detta år bestod av avstämningsbeslut i ungefär 70 000 ärenden om bostadsbidrag. Bland återkravsärendena såvitt avser förelåg brottmisstanke i 858 ärenden motsvarande . Bland de återkravsärenden som beslutades förelåg brottmisstanke i 2 240 ärenden motsvarande ett återkravsbelopp på . Någon motsvarande uppdelning av statistiken avseende återkrav med brottsmisstanke finns inte hos övriga myndigheter. Arbets- löshetskassorna beslutade om återkrav med sammanlagt i cirka 17 000 ärenden. hade återkravsbeloppet hos arbetslöshetskassorna ökat till och antalet ärenden uppgick till drygt 22 000. fattade CSN beslut om återkrav i cirka 51 000 ärenden. Det sammanlagda återkravsbeloppet uppgick till 167 miljoner kro- nor. Antalet polisanmälningar av misstänkta brott i samband med ut- betalningar av ersättningar och bidrag från trygghetssystemen är begränsat men har ökat kraftigt . polisanmälde 270 ärenden och 212 (2001), 398 (2002), 410 (2003) och 930 (2004) ärenden.5 Även från CSN har antalet polisanmälningar ökat. ökade antalet anmälningar från 3 till 17. 5Försäkringskassan; Redovisning av arbete med att motverka fusk 2004. 6CSN; Fusk i studiestödsärenden – beviljning. Omfattningen av brott mot trygghetssystemen