sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — En marginalisering och i förlängningen en utslagning av många nationella patentverk kommer att ske genom inte bara renod- lade marknadskrafter och politiska krafter, utan också dessa krafters samspel med tekniska förhållanden. Den ökade tek- niska komplexiteten i uppfinningar och patentansökningar kommer att kräva dyrbar bredd och djup i bedömningskompe- tens för att upprätthålla kvalitet, en bedömningskompetens som, förutom finansiering, också är beroende av ett tillräckligt ärendeflöde, dvs. Internationell rörlighet hos prestandamedvetna patentanvändare kommer då att snabba på en utslagning som blir alltmer dyrbar eller omöjlig att hejda genom nationella politiska krafter. Ett tillstånd av oordnad internationell konkurrens mellan na- tionellt monopolistiska myndigheter på en marknad med för- hållandevis homogena tjänster är inte stabilt, utan representerar troligen en övergångsfas från ett flertal nationella till ett fåtal multinationella patentverk. (Här finns paralleller i andra tjäns- tesektorer som utsatts för avreglering och liberalisering, och därmed sammanhängande internationalisering, t.ex. telekom- sektorn och energisektorn.) I denna övergångsfas kommer dock inte alla NPOs att slås ut eller marginaliseras, bl.a. av po- litiska skäl. Kompromiss- och konvergenslösningar blir därmed sannolika. Diskussion och allmänna rekommendationer De europeiska patentsystemen för nationella patent (NP), europeiska patent (EP) som ett valbart paket av nationella pa- tent samt gemenskapspatent (CP – Community Patent) som en väsentligen enhetlig patenträttighet inom EU (med ev. vissa undantag), kan med inte alltför stora anpassningar göras kom- patibla. Med lämpliga ansökningsvägar kan de därmed till- sammans utgöra en tjänstedifferentiering för olika marknads- segment med NP för företag (ofta SMF) med väsentligen lokala, nationella marknadsintressen, EP för utvalda europeiska marknader och EU-patent för hela EU-marknaden. Även om realiseringen av denna möjlighet är osäker kan den leda till konvergens med en närmare integration av EPO och utvalda NPOs till en mer renodlad multinationell organisation av EPO med en rörlig avvägning mellan centralisering och decentralisering. Mot bakgrund av ovanstående komplexa bild med några urskiljbara utvecklingstendenser framstår två huvudalternativ utan direkta mellanalternativ som aktuella för svenska PRV: Planera för en väsentlig neddrag- ning av PRV på medellång sikt (3–5år) med inriktning på lokal service till SMF, vissa administrativa tjänster och utnyttjande av andra patentverk, främst EPO. Detta alternativ kan finansieras med fortsatta patentavgifter, vilka då också kan generera ope- rativa överskott vilka i slutändan kan användas t.ex. som täck- ningsbidrag till investeringar och samhällsekonomiska förluster till följd av neddragningen. Planera för en offensiv expansion av PRV med strategier för ökad internationalisering, diversifie- ring, rationalisering och tillväxt, med målsättningen att inte bara överleva utan att etablera en uthålligt stark Sverige-baserad myndighet för patent och IP-frågor i: a)en internationell organisation av PCT-myndigheter b)ett multinationellt EPO c)ett europeiskt och internationellt nätverk av kompetens- centra inom patent- och IP-området d)nationell samverkan med olika aktörer i det svenska inno- vationssystemet med ett nationellt ansvar för patentfrågor. Diskussion och allmänna rekommendationer Denna utredning rekommenderar en satsning på expansionsalter- nativet, dock med tillägget att om två utvärderingar med mellanrum så finner bör växling till kontraktionsalternativet ske. Utvärderingen täcker således ungefär en konjunkturcykel. Dessa tilläggsrekommendationer utgår ifrån prognosen att inga mellan- alternativ uppstått , samt att det är viktigt att i förväg konstruera kontrollstationer för en expansions- investering. Motiven till att satsa på expansion och därmed sammanhängande omvandling av PRV är att: 1.Nationella kompetenscentra för patent och IP-frågor behövs i nära samverkan med ett starkt PRV som existerande institu- tion. 2.PRV har en bra position och potential som största PCT-myn- dighet bland de små (4:e plats efter EPO, USPTO och JPTO enligt viss statistik) samt som nordeuropeisk myndighet. Ett ambitiöst arbete att etablera nordiskt samarbete framstår som strategiskt riktigt och lovande, även om det är besvärligt och kan kräva modifieringar plus skicklighet och tur för att lyckas. 3.PRV är bra positionerat i en utveckling mot en multinationell organisation av EPO. 4.Sverige och det svenska innovationssystemet har en god posi- tion och utvecklingspotential med starka synergimöjligheter med ett starkt PRV som kompetenscenter för patentfrågor. Ett sålunda stärkt, breddat och integrerat Sverige-baserat kan ta en ledande roll i en f.n. något kaotisk situation mot en trolig utveckling av multinationella patentverk i . För detta krävs emellertid ett starkt och pro-aktivt politiskt stöd, koor- dinerat med ett industristöd, inte minst från svenska storföretag. Ett dylikt stöd bör förstärkas genom samverkan med i-länder med likasinnad uppfattning om lämplig utveckling. Den fortsatta preci- seringen av expansionsalternativet får sedan ske inom ramen för ett strategiskt planeringsarbete.TPF45FPT Slutligen och naturligen krävs god finansiell handlingsfrihet vid en investering av detta slag. Till del kan denna säkras genom en fri- are disposition av ackumulerade överskott, men också genom upp- 45TP PT Frågor om PRV´s inre organisation har tidigare utretts i SOU (2002:57). Dylika frågor är dock underordnade strategifrågor även om båda frågetyperna hänger nära samman. Diskussion och allmänna rekommendationer låning med statliga garantier samt med temporärt statsstöd. Av- giftsfinansiering är dock en begränsad möjlighet på kort och me- dellång sikt. På kan en ökad affärsorientering och mer eller mindre kreativa finansieringslösningar förväntas komma fram. På kort sikt bör PRV uppdras att genomföra en utredning av rättsläge och behov av lagändring och instruktionsändring för att: a.PRV skall kunna behandla ansökningar på engelska utan krav på översättning till svenska b.PRV skall kunna använda prisdifferentiering och subventione- ring av ansökningskostnad i linje med utredningens rekom- mendationer c.PRV skall kunna utföra icke bindande validitets- och intrångs- bedömningar med syfte att underlätta kostnadseffektiva lös- ningar av svenska patenttvister enligt utredningens rekommen- dation, se bilaga 12.2. d.Kravet på teknisk karaktär ska kunna ersättas av en omformule- rad tolkning av begreppen industriellt tillämpningsbar och investeringskaraktär. 10.10Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer Det sista avsnittet i detta kapitel med allmänna rekommendationer skall beröra behovet av att ekonomiskt-politiskt lyfta, bredda och samordna frågor rörande patent, IP och innovationer. Som beskri- vits i kapitel 7 har detta skett i många länder, t.ex. , och . Ursprungligen tillkom ju också pro-patent-eran genom att gjorde detta politiska lyft av IP-frågor, vilket visade sig mycket framgångsrikt sett utifrån USAs intressen. Sedan kan ut- vecklingen av pro-patent-eran kritiseras för att ha gått för långt i vissa avseenden, men en mer omfattande korrigering kräver då i sin tur en samlad politisk ansträngning. Att IP- och innovationsfrågor lyfts upp är en naturlig konse- kvens av en övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi, dvs. en ekonomi som blir alltmer baserad på IP och intellektuellt kapital. Det gäller i synnerhet för ekonomier som endast i ringa grad kan baseras på naturresurser eller andra tillgångar, som och . Svensk ekonomi har som tidigare påpekats ett mycket gynnsamt utgångsläge för övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi, som är baserad på god tillgång på naturresurser. Diskussion och allmänna rekommendationer Det finns stora komplementariteter mellan naturresurser och kun- skapsresurser, t.ex. vad gäller extraktion och förädling med hjälp av nya teknologier. är små ekonomiers möjligheter att ap- propriera värdet av sina naturresurser och liknande tillgångar be- gränsade i en internationaliserad ekonomi utan god tillgång på egna kunskapsresurser. Det finns således starka utvecklings- och omvärldsskäl som talar för en allmän rekommendation att lyfta IP- och innovationsfrågor till högsta ekonomisk-politiska nivå. Därutöver finns skäl som sammanhänger med dessa frågors snabbt ökade vikt och generiska eller horisontella karaktär, dvs. att de griper in i många andra frå- gor och går på tvären i en organisationsstruktur. Det senare är inget nytt och det visas t.ex. av hur många departement som i något avseende involveras i patent- och IP-frågor, liksom av hur många direktorat inom som involveras. Sålunda invol- veras justitie-, närings-, utbildnings-, försvars-, handels-, utrikes- och finansdepartementen m.fl. i IP- och innovationsfrågor. Den snabba viktökningen av dessa frågor betyder att de samordnings- brister som skapats kring dessa tidigare lågprioriterade horisontella frågor blir större och mer kostsamma över tiden.TPF46FPT Det finns således också organisatoriska skäl till en breddad sam- ordning av IP och innovationsfrågor på det ekonomisk-politiska planet. Slutligen finns skäl som sammanhänger med dessa frågors lämplighet för att åstadkomma en politisk fokusering och kraft- samling, vars positiva följdverkningar utsträcks till andra områden. Skälen hänger samman med behoven av att skapa en nationell IP- och innovationskultur. Som påpekades i det sammanhanget är fö- retagsledningens engagemang då av avgörande betydelse. finns många typer av frågor som kan ha denna karaktär. Dessa kan då avlösa varandra över tiden för att ge en politisk ledning möjlig- heter till förnyad vitalisering. Slutligen finns naturligtvis svårigheter och risker vid genomfö- rande av politiska lyft och stora samordningsinitiativ, bl.a. därför att det historiskt varit vanligt och är populärt att föra fram den ty- pen av förslag. Dessa svårigheter och risker är dock inte nämnvärt specifika för IP- och innovationsfrågor och får heller inte föranleda 46TP PT Här bör påpekas att förslag och ansatser till motsvarande samordning förts och förs fram i ett flertal länder. Till exempel har CBI (of ) i samband med en översyn av IP-frågor (Property) föreslagit inrättandet av en interministeriell organisation i , ledd av en speciell IP-minister (of Intellectual Property). Denna väg rekommenderas dock inte som främsta alternativ för i denna utredning. Diskussion och allmänna rekommendationer en uppgivenhet i viktiga frågor. Det är t.ex. viktigt att det politiska engagemanget och ansvarstagandet är tydligt och uthålligt, att tro- värdighet och förtroende skapas, att den politiska kraften är till- räckligt stark för att driva frågor på tvären i en matrisstruktur, att konkurrerande frågor och intressen kan hanteras, att en jämn och hög takt av relevanta resultat bibehålls, att högsta ledningens åta- gande och engagemang som individer är starkt och påtagligt etc. Betydelsen av individuella ledare som politiska entreprenörer kan inte nog betonas i sammanhanget. Slutsatsen blir således att en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer bör inrättas under statsministerns ordfö- randeskap. Olika former kan sedan övervägas. Kommittéer och ar- betsgrupper med olika storlek, nivå, sammansättning etc. är natur- liga former för hantering av vissa delfrågor men kan inte ersätta själva strategiberedningen. Föregående kapitel har beskrivit och analyserat den observerade nedgången i svensk patentering via PRV , vilket varit en av utredningens fyra huvuduppgifter. Detta kapitel har redovisat utredningens allmänna rekommenda- tioner. Dessa är i stor utsträckning rekommendationer som rör patenteringens större sammanhang av FoU, innovationer, affärsut- veckling och tillväxt. Det ömsesidiga sambandet mellan patentering och tillväxt har belysts i flera tidigare kapitel, främst kapitel 8. Nästa kapitel kommer att redovisa de mer specifika rekommen- dationerna i anslutning till utredningens två första uppgifter att öka förståelse och insikt i patentekonomi samt att öka företagens pa- tentering. Eftersom denna i sin tur tenderar att öka när tillväxten ökar så kommer rekommendationerna i kapitel 10 och 11 att hänga intimt samman. Ett antal gemensamma principer har också legat till grund för rekommendationerna. En ekonomi som förändras mot att bli alltmer kunskapsbaserad, IP-orienterad och globaliserad skapar större och annorlunda möj- ligheter men också större styrproblem. Detta kräver i sin tur för- ändrade roller för och rollspel mellan staten och näringslivet för att uppnå höga tillväxt- och välfärdsmål. ekonomi har flera goda möjligheter att utvecklas gynn- samt mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi genom goda kun- Diskussion och allmänna rekommendationer skapsresurser i form av god utbildning och hög FoU-intensitet, en diversifierad och internationaliserad industri m.m., men också ge- nom en tillgång på egna naturresurser per capita som ekonomier som och saknar. För att bättre tillvarata dessa möj- ligheter, t.ex. i form av synergier mellan kunskapsresurser och na- turresurser, bör en nationell kultur för IP och affärsutveckling, in- klusive entreprenörskap, byggas upp och stärkas på olika sätt. Här- vid är fokusering på patent- och IP-frågor inget självändamål. Där- emot är en sådan fokusering instrumentell för att skapa en ekono- miskt effektivare innovationsverksamhet i näringsliv och förvalt- ning, på liknande sätt som fokuseringar på kvalitetsfrågor och led- tider tidigare varit instrumentella för bredare syften i det svenska näringslivets vitalisering och omvandling. Det svenska entreprenörssystemet, inklusive det svenska inno- vationssystemet, bör stärkas genom att stärka såväl det statliga ent- reprenörskapet som det privata entreprenörskapet. Att staten di- rekt verkar som entreprenör och inte bara indirekt främjar entre- prenörskap är exempel på en förändrad roll i en förändrad eko- nomi. Denna roll är speciellt stark i ett litet land med en stor tek- nikbaserad tjänstesektor, som till stor del är offentlig. Denna sek- tor är heterogen och inkluderar universitets- och högskolesektorn, telekom- och energisektorn, finanssektorn, försvars- och säker- hetssektorn, medicin- och hälsosektorn m.fl. Dessa teknikbaserade tjänstesektorer har betydande innovationspotential och affärsmöj- ligheter. Patent- och IP-orientering är dock i allmänhet svagt ut- vecklad. Det privata entreprenörskapet bör stärkas på olika sätt. Det in- novationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag be- höver stärkas, liksom de svenska storföretagens vilja och förmåga att skapa nya affärsområden och radikala innovationer utöver att förnya existerande affärsområden, vilka de historiskt varit bra på. Dessutom behöver samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag vidmakthållas och stärkas. En diver- gens mellan teknikbaserat nyföretagande och storföretagande kan t.ex. befaras, liksom en förtunning i övrigt av det inhemska nätver- ket av köpar/säljar-relationer. Vidare bör det regionala entrepre- nörskapet stärkas genom att tillvarata tillväxtmöjligheterna i redan starka, entreprenöriella regioner och längs geografiska tillväxtaxlar. Slutligen bör den ekonomiska kompetensen höjas i det svenska entreprenörssystemet, liksom den svenska tillväxtapproprieringen. Således skapas t.ex. tillväxt i FoU-sektorn (som är en tjänstesektor) Diskussion och allmänna rekommendationer som teknikförsäljning i form av licenser och aktier i till utlandet och utlandstillverkning inte genererar in- hemsk tillväxt i övrigt i tillräcklig utsträckning. Det är inte troligt att en tillräckligt stor kunskapsbaserad ekonomi i internationell konkurrens kan baseras på en dominant FoU-tjänstesektor. Kapitlet redovisar sedan ett antal allmänna rekommendationer för IP-området, som att fortsatt verka för a) nordiskt samarbete; b) engelska som affärsspråk och patent- och IP-språk; c) effektivise- ring och utveckling av det internationella patentsystemet i olika gamla och nya avseenden, t.ex. avseende internationell harmonise- ring och rationalisering, utveckling av PCT-systemet och dom- stolsförfarandet samt förändring av patenterbarhetsbedömning, främst i form av höjning av kravet på uppfinningshöjd och omfor- mulering av kravet på teknisk karaktär; och d) offensiv omvandling av PRV mot ökad internationalisering, diversifiering och rationali- sering. I detta sammanhang föreslås en lagändring så att patentan- sökningar till PRV tillåts vara avfattade på engelska utan krav på senare översättning. PRV bör också pröva att utfärda icke-bin- dande validitets- och intrångsprövningar enligt brittisk modell. Slutligen rekommenderas, på grund av frågornas framtida vikt och generiska karaktär, tillskapandet av en interministeriell strate- giberedning för IP och innovationer direkt under statsledningen. Ett aktivt, tydligt stöd från näringslivsledare och statsledare är av avgörande betydelse för genomförandet av rekommendationerna ovan. 11Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera Mot bakgrund av de allmänna rekommendationerna i föregående kapitel redovisas i detta kapitel speciella rekommendationer i an- slutning till utredningsdirektivets två första uppgifter, nämligen att uppdraget skall: 1.leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering 2.leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan sti- muleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer Rekommendationer för att lösa den första uppgiften bidrar indirekt till att lösa den andra uppgiften i den mån företagens patenterings- benägenhet ökar med ökad patentmedvetenhet och patentförstå- else. Patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens påverkas dock av en mängd faktorer inom och utom företagens kontroll. Till exempel påverkas patenteringsfrekvens av ökade FoU-resurser vars ökning i sin tur påverkas av ökad tillväxt, vilket tidigare påpekats. Mångfalden påverkande faktorer ger också en mångfald av rekom- mendationsmöjligheter i den mån faktorerna ligger inom statens och företagens påverkansmöjligheter. En genomgång görs i detta kapitel av dessa möjligheter och ett flertal rekommendationer for- muleras i anslutning därtill. Dessa rekommendationer presenteras i det följande i två huvudavsnitt 11.2 och 11.3, vilka svarar mot re- spektive uppgift ovan. Efter en inledande bakgrundsbeskrivning i vardera avsnittet så presenteras rekommendationerna i avsnitt 11.2 strukturerade i en grupp av åtgärder för ökning av patentmedve- tande och rådgivning och en grupp av åtgärder för ökad patentför- ståelse. Rekommendationerna i avsnitt 11.3 är in sin tur strukture- rade i grupper av åtgärder som hänför sig till väsentligen företags- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 internt respektive företagsexternt påverkbara faktorer för ökad patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens. 11.2Hur kan förståelse och insikt om patentekonomi skapas hos företagen? Ett patent genererar kostnader och intäkter , upp till , och måste därför ses som en investering. Ett problem med att skapa förståelse och insikt hos företagen om en investeringstyp av detta slag är att kostnaderna (nackdelarna) är mycket tydligare och starkare kopplade till enstaka beslutssituatio- ner, medan intäkterna (fördelarna) och därmed vinsterna och av- kastningen är otydliga och utspridda på många olika intäktsslag.1, 2 Vidare har patentfrågor traditionellt varit mindre viktiga och därmed föga uppmärksammade i affärsledningar. De har varit tekniskt, ekonomiskt och juridiskt komplexa och väsentligen förbehållna specialister. Den snabbt ökande vikten av patent, och det snabbt ökade intresset i allt bredare kretsar för patent, har här- med skapat ett stort behov av förståelse och insikt och därmed ut- bildning i olika former. Utvecklingen går snabbt vidare och förstå- else föråldras. Ett speciellt hinder för fördjupning av relevant för- ståelse blir då en slags otillräcklig halvkunnighet hos aktörer kombinerad med en övertro på denna otillräckliga kunskap. Före- ställningar som skapats innan pro-patent-eran lever kvar som handlingsregler (tumregler) som inte ifrågasätts (se textruta 11.1 i avsnitt 11.2.2 nedan). De studier som tidigare gjorts liksom de som gjorts inom utredningens ram bekräftar denna bild. 1TP PT De direkta nackdelarna för ett företag med ett patent är i stort sett bara dess administrativa kostnader för ansökan, upprätthållande, intrångsbevakning och försvar samt publiceringen av nödvändig patentinformation, medan fördelarna spänner över ett brett register. 2TP PT En omvänd situation med tydliga intäkter och otydliga kostnader för en investering före- kommer också. Till exempel kan en chef ansvarig för universitetslicensiering se intäkterna tydligare än kostnaderna (t.ex. kostnader i form av eventuella interna konflikter och för- sämrat forskningsklimat). SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera Primära brister i patenteringskompetens vilka identifierats i utred- ningen och bör framhållas här avser: a.En ingenjörskultur och forskarkultur som värdesätter paten- tens tekniska och vetenskapliga kvaliteter snarare än deras eko- nomiska kvaliteter. Småuppfinningar och småpatent i tek- nisk mening ignoreras eller föraktas trots att dessa kan ha stort ekonomiskt värde. Kopplingen mellan ett patents uppfinnings- höjd och dess ekonomiska värde kan vara ganska otydlig. (Se textruta 8.1 om patent på läkemedlet Losec i avsnitt 8.2.3.) Denna kompetensbrist återfinns inom såväl stora som små fö- retag. En ganska allmänt spridd uppfattning – som dock inte officiellt bekräftas av EPO och USPTO – är att en faktisk sänkning av kravet på uppfinningshöjd har skett . Denna sänkning kan kritiseras och motverkas från national- ekonomisk utgångspunkt, men man kan inte motivera före- tagsekonomiskt att enskilda företag skall gå emot utvecklingen och föregå med ett förment gott exempel. Kravet på uppfin- ningshöjd avser i första hand inte heller en uppfinnings eko- nomiska värde. Textruta 11.1 Spridda föreställningar bland vissa företag om patentering Det lönar sig inte att söka patent på småuppfinningar. Är man bäst på det man gör behövs inte patent. Vi satsar på snabbhet istället för patent. Produktlivscyklerna är så korta att patent blir värdelösa. Patent blir meningslösa för man kan alltid gå runt dem. Det räcker med mönsterskydd. Patent ger ändå inte tillräckligt skydd mot kopiering. b.Affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens i samband med uppbyggnad och underhåll av en patentportfölj med integ- rerade IP-strategier med vidare koppling till affärsstrategier. Här finns kompetensbrister såväl hos affärsledningar som hos patentspecialister. Bristerna finns främst hos SMF, men också hos storföretag, speciellt i vissa traditionella branscher och tjänstesektorer, och bland statliga institutioner (inklusive uni- versitet). Brister finns också hos patentkonsultföretag (patent- byråer), liksom hos traditionella managementkonsulter och fi- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 Det bör framhållas att en väsentlig all- män uppbyggnad av patentkompetens skett bland många svenska storföretag och vissa SMF liksom bland patentbyråer, främst de stora. Det bör framhållas att en affärsekonomisk kompetens ofta finns mer utvecklad hos licensieringsansvariga än patentansvariga, men den affärsstrategiska kompetensen kan då vara alltför fokuserad på just licenser för teknikexploatering. c.I varierande grad finns brister i medvetenhet och insikt om ut- vecklingen internationellt på patent- och IP-området, speciellt utvecklingen i och .