sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Frågan om partiernas slutenhet har varit ett vanligt tema i tidigare studier av partiernas minskade medlemsunderlag. En del av pro- blemen med den slutenhet som tidigare beskrivit, kan tänkas yttra sig i en minskad öppenhet inför olika åsikter och värderingar. En intressant fråga är därmed hur de nya medlemmarna upplevt öppenheten i föreningarna. Efter den bild som tecknades av det första mottagandet i föreningen ovan, riktas vårt intresse nu mot hur de intervjuade beskriver graden av öppenheti föreningarna. Det relativa inslaget av öppenhet har vi delvis även kunnat utläsa ur de nya medlemmarnas beskrivningar av vad som gör att man känner sig hemma i sin lokala förening, respektive vad som varit mindre bra. i uppger att det är de liknande grundvärde- ringarna som gör att man känner sig hemma i sin partiförening, som han ser det som positivt att det verkar finnas en öppenhet inför åsiktsdivergens: (I): Vad är det som gör att du känner dig hemma tror du? Att jag har politiskt intresse, då finns det alltid saker att prata om inom politiken. Man känner att man är bland likasinnade eller vad man ska säga. Sen behöver man inte ha samma åsikter jämt. Det är ofta man har andra åsikter än partiet. i uttrycker sig på följande vis som svar på frågan om vad det är som gör att han känner sig hemma i partiet: Det är liksom en levande diskussion och högt i tak och folk med lite spretande åsikter som ändå försöker samarbeta. Hos de flesta nya medlemmar som deltagit aktivt i lokala partiföreningar är bilden av öppenheten generellt positiv. På den direkta frågan om hur man upplever möjligheterna att hysa avvikande åsikter i föreningen svarar också samtliga de intervjuade att detta är lätt eller till och med mycket lätt. Här kan ingen skill- nad skönjas mellan medlemmar med invandrarbakgrund och infödda medlemmar. i socialdemokraterna säger: Man har ganska mycket samma åsikt. Men som sagt är det nåt avvikande så stannar man upp och lyssnar på det. Och tar en tankeställare kring det. Det är inte så att man säger att Nej, det där tänker jag inte lyssna på. (I): Men att man inte har olika åsikter, tror du att det har att göra med att man är försiktig också? Nej, det tror jag absolut inte. Det är som sagt starka åsikter. Allt kommer fram. beskriver denna medlem senare i intervjun att de äldres fasta åsikter kan vara en mindre källa till motsättningar: De är ju väldigt fasta de har ju väldigt starka åsikter, det har de. Men de är ju inte de är ju inte helt omöjliga. Denne medlem tillhör de mer aktiva i vår undersökning och sitter också i föreningens styrelse. En mer problemfylld bild ges av från . Även om denna nya medlem på den direkta frågan svarar att det finns mycket stora möjligheter att ha avvikande åsikter, har hon i sin beskrivning av det mindre positiva i föreningen påtalat tydliga problem med vad hon tolkar som en relativ slutenhet. Något hon särskilt tar upp som mindre bra på det första mötet var: gubbifieringen i den här lilla klubben. Hon utvecklar sina tankar om hur hon upplevde sitt första möte: Man kanske blir mer och mer van vid att alla tycker likadant Så man kanske känner lite att de har ögonen på sig utifrån när det kommer någon ny. Så fick jag lite känslan att det var. Vi har i detta avsnitt tagit upp en särskild aspekt av partiernas öppenhet, nämligen öppenheten inför avvikande åsikter. Det framgår att de nya medlemmarna har erfarenheter som tyder på en generellt stor öppenhet i fråga om åsikter. I detta avseende kan man inte heller ur intervjuerna utläsa några skillnader mellan nya medlemmar med invandrarbakgrund och de infödda nya medlemmarna. Precis som iakttagits i avsnittet om det första mötet med partierna har medlemmarnas beskrivning också i fråga om öppenheten inför avvikande åsikter givit vissa indikationer om att föreningarnas sociala sammansättning har betydelse; något som utifrån just dessa yngre medlemmars tolkningar kan kopplas till skillnader gentemot äldre medlemmar. En person tog upp de äldre medlemmarnas fasthet i åsikter, och en ny medlem i en förening med en stor andel äldre män upplevde föreningen som sluten, och menade att man där vant sig vid att alla tycker likadant. I övriga föreningar har medelåldern uppgivits vara lägre än i dessa två föreningar. Utifrån dessa två utsagor kan åtminstone en försiktig fråga ställas om partiernas åldrande medlemskår kan påverka intrycket av öppenhet inför åsikter? En annan aspekt av partiföreningarnas öppenhet är hur man bemöter olika samhällsgrupper. Detta kommer vi att gå in på i det kommande avsnittet. Utifrån vårt syfte att undersöka möjligheter och hinder för personer med invandrarbakgrund i partierna har frågan om grupptillhörighet aktualiserats. Vi har i inledningskapitlet tagit upp hypotesen om ett ökat vi-och-dem-tänkande och förekomsten av en misstänksamhet mot nykomlingar i partierna. Sådana eventuella problem skulle, vid sidan om slutenhet inför olika åsikter, även kunna handla om en social slutenhet; en slutenhet som, i den mån den finns, torde kunna upplevas särskilt tydligt hos personer från underrepresenterade grupper, såsom kvinnor, ungdomar och personer med invandrarbakgrund. I avsikt att empiriskt undersöka i vilken mån grupptillhörigheter antas ha betydelse i partierna har vi kompletterat tidigare frågor om medlemmarnas första möten med frågor som tar upp kontrafaktiska fall. Vi har undersökt om de nya medlemmarna, utifrån sina erfarenheter, tror att de skulle ha upplevt någon skillnad i bemötande om man för det första haft motsatt kön, om man för det andra varit i en annan ålder, samt om man för det tredje skulle varit utlandsfödd alternativt varit född i . Att vi även inkluderar ålder och kön medför större möjligheter för att säga något om den relativa betydelsen av medlemmars etniska bakgrund i förhållande till kön och ålder, och det medför att vi i intervjun minskar risken för att intervju- personerna styrs i riktning mot invandrarrelaterade förklaringar. Vad gäller skillnaderna mellan olika gruppers närvaro i partierna kan vi utifrån tidigare forskning konstatera att partimedlemmarnas medelålder ökat, och att yngre generationer uppvisar ett betydligt lägre, och tydligt minskande partideltagande. Vid sidan om under- representationen av personer med invandrarbakgrund så är även kvinnor delvis underrepresenterade. 3.3.1Betydelsen av kön och ålder På frågan om vad medlemmarna tror om eventuella skillnader i bemötande om man haft motsatt kön eller varit i en annan ålder är den vanligaste uppfattningen att man inte tror att det skulle vara någon relevant skillnad. Flera medlemmar ger dock här tydliga indikationer på att dessa grupptillhörigheter kan ha bety- delse. i socialdemokraterna ger en särskilt detaljerad och övervägande positiv beskrivning av hur samarbetet fungerat mellan de äldre och yngre i föreningen: De andra, de äldre då, de var ju väldigt mån om att vi nya yngre skulle bli mer intresserad. De ville verkligen att vi skulle ta över, så kändes det i alla fall för mig. De gav oss ordet i diskussioner och tänkte väldigt mycket på oss, och frågade, och Vad tycker ni? och Vad vet ni om hur det funkar?, så det var väldigt varmt. Hon säger också: Vi gör precis som vi skulle göra med våra föräldrar kanske, vi frågar dem om råd. har hon, som nämnts ovan, beskrivit att de äldre kan ha fasta åsikter och, precis som flera andra nya medlemmar, framhåller hon att det är lättare att känna gemenskap med medlemmar i någorlunda likartad ålder: (I): Hur upplever du att gemenskapen är i föreningen? Ja Hur ska man klassa ? Men det är som sagt Det är åldersgrupper, det är lite svårt att ha gemensamma aktiviteter med de som är 60 plus, men visst finns det. Det är som sagt, vi möts ju halva vägen. Även andra intervjupersoner framhåller det positiva i att det finns andra i samma ålder med i politiken. i i säger: Det blir ju lättare att känna tillhörighet till någon i samma ålder. När man ska börja engagera sig är det lättare med fler i samma ålder. i menar att en orsak till att hon, och inte minst den andra yngre kvinna som också kom ny till det första partimötet, inte blev tydligt välkomnade, kan vara att äldre män inte alltid riktigt vet hur man ska vända sig till yngre kvinnor: (I): Var det någon som tog sig an er? Ja de hälsade, men neej. De var nog inte så bra på det. //jag vet inte hur andra partier är, men det är många gubbar där. Och gubbar kanske inte alltid vet hur man ska göra. Vi har kunnat konstatera att kön och ålder vanligen ansetts ha viss betydelse för både förmågan att känna gemenskap i föreningarna, men också för mottagandet i dessa. Genom att de flesta medlem- marna är betydligt yngre än genomsnittsåldern i föreningarna kan det också vara väntat att ålder har tillmätts något större betydelse än kön. 3.3.2Invandrarbakgrundens betydelse – ett extra välkomnande? De flesta partiorganisationer kan överlag förväntas ha en identitet som inte enbart låter sig fångas i ideologiska termer, utan som även, genom det historiska arvet, kan uttryckas i majoritetsetniska ter- mer. Utifrån detta är det intressant att ställa frågan om vad de nya medlemmarna tror om skillnader i bemötande i fråga om personer med utländsk respektive svensk bakgrund. Två nya infödda med- lemmar tror att det bör vara en fördel för bemötandet att ha utländsk bakgrund. från tror att personer med utländsk bakgrund kan få ett extra välkomnande: (I): Tror du det hade varit någon skillnad i bemötandet om du hade haft någon form av utländsk bakgrund? Ja, det tror jag kanske att det skulle vara. Personer med invandrarbakgrund är det inte lika många av kanske inom politiken, och inte i partiet heller. Så det kanske jag skulle kunna tänka mig att det skulle vara någonting, extra välkomnande eller så.// På mötet var det väl en eller två som hade uppenbart invandrarbakgrund. Men man pratar mycket om att rekrytera fler invandrare. Även i betonar fördelen med vad han uppfattar som partiernas intresse för att rekrytera kandidater med invandrar- bakgrund, även om han tror att bristande språkkunskaper och kul- turella koder möjligen skulle kunna göra bemötande mer negativt: Hade jag inte varit bra på språket hade jag nog fått annat bemötande. Men sen tror jag det kan vara fördel med utländsk bakgrund, partierna behöver personer med utländsk bakgrund. Det är säkert så att jag har lättare för att jag pratar bra svenska och kan lite kulturella koder och lite så. Men om man bryter igenom den barriären så tror jag i nästa steg att man har en fördel. från menar att hon genom sin invandrar- bakgrund troligen inte har blivit sämre bemött, även om hon säger att det kan variera från person till person: (I) Tror du det hade kunnat vara annat bemötande om du inte hade haft utländsk bakgrund? Nej, jag upplever det inte så, att jag blir annorlunda bemött för att jag är från ett annat land. Tvärtom kan man vara nyfiken, för att jag kommer från annat land. Men det är mycket hur man är som person Hon upplever att det är en fördel om man är en person som, i likhet med henne själv, har lätt för att ta kontakt med andra män- niskor. framhåller även hon betydelsen av att man talar god svenska, vilket hon själv gör. Hon tror att en person med sämre språkkunskaper än henne själv får det svårt: Då har man ingen chans. Jag kan tänka mig att de som inte kan språket, och det är mycket fördomar och allt, det ena och det andra. Då måste det krävas mycket mer insatser från moderatpolitiken om man ska få in de medlemmar, framför allt att man måste skriva på deras språk, ha någon som pratar deras språk, besöka deras föreningar. Det uppges enligt vara svårt för partierna att överbrygga bristande språkkunskaper bland personer med invandrarbakgrund. Hon tar även upp frågan om fördomar och nämner att invandrare med bristande språkkunskaper kan riskera att bli utsatta för mer fördomar. En särskilt intressant iakttagelse är hennes tolkning av att det visserligen kan förekomma fördomar men att dessa inte drabbar just henne utan andra personer med invandrarbakgrund som enligt henne har sämre förutsättningar. När det gäller om man tror att etniciteten har betydelse för hur man kan bli bemött är det dock enbart från som framhåller problemet med de effekter som fördomsfulla och nedvärderande attityder kan få när man är ny i partiet. Hon beskriver sina tankar om skillnader i bemötande mellan personer med svensk och utländsk bakgrund: (I): Tror du att det hade gjort någon skillnad i bemötandet om du hade haft någon form av utländsk bakgrund? Jo, det tror jag faktiskt, just för att det är . För de har ju en ganska ... Ja de har ju den profilen att de är lite att strama åt där. Jag tror också det beror lite på också vem man är, men det hade kunnat vara en nackdel. (I): Så du tror det hade kunnat vara nackdel i ? Och jag tror det var lite för att jag var på det här mötet om städhjälp, och där pratade man mycket om att den stora sektorn är svart städhjälp. Och märkte jag liksom hur gubbarna surnade till om ... För det var mycket snack om att folk går på bidrag som man svartstädar i . Det är ganska vanligt alltså, i västra och så. Så det märkte man att de ... Då tände de till. De är inte så glada åt det här med bidragsfusk i kombination med invandrare. Så det är lite känsligt kanske. (I): Men det var nåt du fick känsla av? Ja det är bara min känsla. (I): Det var nåt de gav uttryck för på mötet? Ja det var liksom en stämning man kunde ta på nåt sätt va [lätt skratt] (I): Som du kände att ...? Och så sa de lite så också. Lite sura kommentarer till det. (I): Om invandrare och ...? Jag tror att det är en fördel att vara svensk. Det kanske låter lite muggigt men så är det nog. Med tanke på den slutenhet hon iakttagit drar hon också, som tidigare beskrivits, slutsatsen att föreningens medlemmar vid just detta tillfälle ändå bör ha varit lite försiktiga med sina kommen- tarer. Detta eftersom de var två nya medlemmar vid mötet och hon själv skulle börja jobba för partiet: Man kanske känner lite att de har ögonen på sig utifrån när det kommer någon ny. Så fick jag lite känslan att det var. Om man till exempel sitter och gnäller för mycket om invandrare som städar svart och det kommer en ny person in, så kanske man måste du vet kolla vad man säger. (I): Så du fick lite känslan av Ja, för de vet ju inte riktigt var jag står i den frågan, och om jag nu ska jobba där så (I): De visste inte var du står i de invandrarpolitiska frågorna? Just för att det handlar om invandrarfrågan, för det är ju ett väldigt minerat område i , tror jag. Och kommer man in där så vet de ju inte du fattar? (I): Så de blir lite mer försiktiga då? Jag fick den känslan. En utsaga från en enskild medlem ska förstås inte tas till intäkt för att ge en heltäckande bild av organisationskulturen i partiet. Men genom den detaljerade beskrivningen, och det faktum att mötet ligger relativt nära i tiden, kan utsagan i alla fall förmedla viktiga insikter om hur en ny medlem kan uppfatta partiet. Genom att från , till skillnad från övriga inter- vjupersoner, enbart varit med på möten där infödda svenskar deltagit har hon inte kunnat iaktta bemötandet av personer med invandrarbakgrund i sitt parti. kan dock avsaknaden av personer med invandrarbakgrund vid partimötena eventuellt vara en omständighet som kan ge en bättre inblick i förekomsten av en slutenhet i etniska termer; detta genom att infödda partimedlem- mar sinsemellan ofta torde tala annorlunda i ett etniskt homogent sammanhang – och detta i synnerhet i samtal kring invandrare och integrationspolitik. Sammanfattningsvis kan vi om grupptillhörighetens betydelse konstatera att de nya medlemmarna överlag menar att kön och ålder kunnat ha viss betydelse för förmågan att känna gemenskap i föreningarna, men också för mottagandet i föreningarna. Kön i kombination med ålder har uppfattats ha betydelse för ett bris- tande bemötande i en förening med många äldre män. Mot bak- grund av det faktum att medelåldern bland partiernas aktiva medlemmar generellt har ökat under är det intressant att det särskilt framkommit tecken på ålderns betydelse för de medlemmar som här intervjuats. Att intervjupersonerna befinner sig under genomsnittsåldern i föreningarna förefaller ha haft betydelse såtillvida att de yngre upplevt att detta givit mindre möjligheter till socialt utbyte och gemenskap. Men exempel har också givits på att ålder i sig inte behöver vara ett hinder utan även kan vara en tillgång. När det gäller frågan om i vilken mån den etniska bakgrunden påverkar hur man blir bemött ges beskrivningar som pekar i olika riktningar. En uppfattning som ett par nya medlemmar ger uttryck för är att invandrarskapet kan vara en fördel; det vill säga om man som invandrare bara tillgodogör sig kulturella koder och talar god svenska. En person, medlemmen med invandrarbakgrund från , nämner att fördomar också kan förekomma om man talar sämre svenska. Därmed har också frågan om partiernas förmåga att inkludera personer med invandrarbakgrund kommit upp. Denna fråga har dock getts en undanskymd position. Frågan om invandrares resurser, i termer av språkkunskaper och kulturella koder, har dominerat den svenska integrationspolitiska diskursen och de nya medlemmarnas bild kan också ligga i linje med de uttalade intentioner som präglar partiernas hållning i invandrarfrågor. De nya medlemmarna tror överlag att förekomsten av negativt bemötande om man tillhör någon av de undersökta grupperna är ett mindre problem. Ett undantag återfinns dock i intervju- materialet – den nye infödde medlemmen i menar att invandrare i kontakter med partiföreningen sannolikt riskerar att få mindre positiva upplevelser, innehållande fördomar. 3.4Fördomar – finns de? Vi har fått vissa indikationer på att stereotypa och för- domsfulla bilder av personer med invandrarbakgrund kan före- komma i partierna. För att få en närmare bild av förekomsten av fördomar har vi även ställt den direkta frågan till de nya medlemmarna om huruvida man upplever att det förekommer fördomar mot invandrare i partierna. Det som är av intresse i fråga om fördomar är inte enbart frågan om förekomsten av fördomarna i sig utan även i vilken mån dessa kan sägas vara uttryck för en djupare liggande organisationskultur som i stället för att motverka snarare möjliggör diskriminerande attityder och handlingar. Detta sker om de lämpliga attityder som tillåts i organisationen även innefattar en negativ syn på eller misstänksamhet inför minoritetsetnicitet. Dessa djupare liggande mönster kan vara svåra att komma åt, men bör i någon mån kunna spåras i uttalanden som kan uppfattas som fördomsfulla; det vill säga förminskande, objektifierande uttalanden, ofta yttrade just om olika underrepresenterade grupper. Den här typen av fördomar och stereotypa bilder av andra grup- per, vanligtvis minoriteter, kan sägas ha sitt ursprung i de meka- nismer som styr den sociala identiteten. Att kategorisera sig själv och andra i olika grupper förefaller vara ett fundamentalt mänskligt behov. En viktig orsak till kategoriseringen av människor i grupper är att vår identitet utgår ifrån tillhörigheten till olika grupper. För att kunna upprätthålla en positiv självbild är det viktigt att se sig som tillhörande en grupp som inte bara är särskild utan som i någon mån även bättre än andra grupper (Tajfel 1978; och 1981). Den sociala identiteten bygger alltid på någon form av rangordningar. I dagens alltmer komplexa och mångkulturella samhällen har etnicitet blivit en central och i många avseenden allt viktigare kate- gori. Detta kan också avspegla sig i att lagstiftningen , genom att förbjuda diskriminering, ställer krav på att diskriminerande attityder i fråga om bland annat etnicitet förhindras från att få kon- sekvenser i form av negativ särbehandling av personer med invandrar- och minoritetsbakgrund. Den gällande diskriminerings- lagstiftningen innebär långtgående krav på att myndigheter och andra organisationer garderar sig mot utövandet av direkta diskriminerande handlingar, trakasserier och olika former av institutionell diskriminering. Den traditionella identiteten i de svenska partierna torde, i likhet med identiteten i många andra svenska organisationer, delvis innehålla ett institutionellt arv format kring en svensk majoritets- etnisk identitet. Partierna, med deras etablerade identitet, kan därför i mötet med dagens mångetniska samhälle uppleva en spänning, när man söker finna praktiker för att fungera under de nya förutsättningarna. Ett särskilt tydligt uttryck för den majoritetsetniska identiteten som sannolikt bör kunna uppfattas som centralt för dagens partier att överbrygga är förekomsten av direkt och indirekt exkluderande beteenden. Fördomar i form av stereotypa, nedvärderande och förmins- kande attityder uttrycker sig i en form av allmän jargong, men kanske också i form direkta trakasserier och härskartekniker mot minoritetsmedlemmar i organisationen. Effekten av allmänt uttryckta fördomar mot invandrare och andra minoritetsgrupper, om de inte helt förmås att fullständigt negligeras, blir att det är svårt för minoritetsmedlemmar att identifiera sig med organisa- tionen, eftersom detta skulle förutsätta accepterandet av en negativ självbild. Fördomar riskerar att medföra så kallad själveliminering av minoritetsmedlemmar, det vill säga att man väljer att hoppa av eller att man stöts bort till följd av mötet med stigmatiserande eller nedvärderande attityder gentemot den grupp man tillhör. Alternativt kan man försöka bortse från eller bortförklara dessa attityder. I framkommer att de nya medlemmarna inte har upplevt att fördomar förekommit i partiets . Personen med invandrarbakgrund i , , har dock upp- levt en hel del fördomar i arbetslivet. Jag tror att det finns fördomar överallt. Men jag tror det är ovanligt bra i . Han menar att man kan ha en fördel i att man har flera personer som arbetar aktivt med diskrimineringsfrågor i . Pedram och , från de socialdemokratiska föreningarna, som båda uppges ha en för partiet utpräglad etnisk mångfald, uppger att fördomar mot personer med invandrarbakgrund förekommit. säger om svenskarna i föreningen: De är där just för att de inte är främlingsfientliga. Annars så Det blir ju ganska svårt. Det blir ju en taskig stämning om någon skulle börja uttrycka sig fel. Däremot har förekomsten av fördomar beskrivits av såväl , den aktiva medlemmen i , som av i . ger en bild av en särskilt uppenbar förekomst av stereotypa och nedvärderande attityder och uttalanden. Han säger att grovt generaliserande omdömen, om bland annat personer med invandrarbakgrund, är vanligt förekommande i de politiska diskussioner man haft på den aspirantutbildning som han gått: Det förekommer ju fördomar. Det gör det ju. Och det beror mycket på att man klumpar ihop alla i en klump och säger att de är såna eller de gör det. Okej, det kanske finns några stycken som gör det, men det kanske inte stämmer för hela gruppen, men det blir den bilden. (I): Har det funnits de som har så att säga korrigerat de fördomarna? Ja det förekommer ju. Om man om det är någon som pratar om någon grupp.. så är det någon som kanske har erfarenhet om den gruppen så är det någon som säger att Nej, nej vänta lite , det stämmer ju inte. (I): Men det är nåt som du kan dra dig till minnes? Ja, det kan jag ju minnas att det har hänt , att man haft olika åsikter och schablonbilder och sånt där.// Det kan vara till exempel så att någon hävdar att alla brott begås ju av invandrare, och då säger nån att visst det kan du ju hävda, men enligt den senaste statistiken så är det ju inte riktigt så. Bara för att de får mer uppmärk- samhet så kanske man tror att det är så, och så blir det lite diskussion där. (I): Men det kan vara ett exempel (I): på nåt som har förekommit eller våren? (I): Men då är det generellt så att någon har gått in och korrigerat så att säga? Nej det kan ju vara såna bilder också som ingen korrigerar alltså, som blir gällande i gruppen också. (I): Som du har lagt märke till..? (I): När det gäller till exempel invandrare?