sou · GUB3105 · 2007-01-01 00:00:00 — Skolmaten som man själva hämtar får man genom ett avtal med kommunen från skolan i . Vid skolan finns 10 personer anställda varav flertalet på deltid, 8 är anställda av den ekonomiska föreningen och 2 av föräldraföre- ningen. Omsättningen uppgår till ca . Några större hinder på vägen har man inte stött på. har varit positiva och samverkan med kommunen är god. Ekono- min kan dock bli problem, om man inte har ett bra elevunderlag. Pengarna ska räcka till undervisning, skolmaterial, personal och delvis underhåll av byggnaderna. När friskolan startade var attityden i bygden blandad. tycker att detta har förändrats till det bättre, som man fått en större självkänsla och trygghet i personalgruppen. , Rektor, tfn 4.10Fler turer och lägre kostnader med flextrafik i kommun m.fl. byar i kommun försörjdes tidigare med bussar i linjetrafik. började kostnaderna skena som antalet trafikanter var få. – Vi var helt enkelt tvungna att försöka hitta ett mer kostnads- effektivt sätt att upprätthålla en hygglig nivå på kollektivtrafiken även utanför kommuncentrat, berättar kommunens planerings- sekreterare . 1997 började tankarna på att hitta alternativ till ordinarie linje- trafik. Ett projekt startade då i kommunen och en konsult engage- rades, (). Rengsjöområdet utsågs till försöksområde och försöksverksamhet startade där 1998. startade och kommuner ett gemensamt EU- projekt för att samordna olika sorters samhälls betalda resor, i huvudsak skolskjutsar och kollektivtrafik, samt i viss mån även färdtjänst. Utgångspunkten var även då att försöka få ett kostnads- effektivare kollektivtrafikutbud. Detta var också en fortsättning Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden och vidareutveckling på den försöksverksamhet som inletts i . Försöksverksamhet bedrevs i ungefär fem områden i kommun och tre områden i . Flextrafiken innebär beställningstrafik utifrån en fastställd tid- tabell där bussarna har ersatts med taxibilar och minibussar. Detta upplägg innebär att turerna bara trafikeras om det finns resenärer. Inga fordon går tomma vilket i sig innebär en betydande besparing. Beställning eller anrop sker från samma central som hanterar färdtjänst och sjukresor vilket gör att dessa resor ofta kan sam- ordnas med den tidtabellbundna flextrafiken. Flextrafiken körs i kombination med bussar i linjetrafik under högtrafiktid för arbetspendlare och skolungdomar till och från . –Genom flextrafiken kan vi erbjuda boende i byarna betydligt tätare turer som de bara trafikeras om det finns resenärer, säger . Det är i huvudsak ungdomar och äldre som nyttjar flextrafiken dvs. människor som inte har tillgång till bil. Det är dock inget stort antal resande. Antal beställningar ligger på 150–200 . –Alternativet hade varit ingen trafik alls eller dyr linjetrafik med lägre turtäthet, säger som menar att man på detta sätt kan tillhandahålla en hygglig kollektivtrafik på landsbygden till rimliga kostnader. , planeringssekreterare, kommun, tfn E-post: 4.11Tavelsjö ByaNät – bygdens eget bredband, kommun by, nordväst , är centrum i Tavelsjöbygden som utgörs av ett stort antal småbyar. I finns 2 400 invånare. 1998 togs kontakter med om möjligheter att få bredband till by. Trots 150 intresserade hushåll rann det hela ut i Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden sanden, Telias intresse var minst sagt ljummet. Diskussionen tog ny fart genom konsultföretaget behov av ökad överföringskapacitet. Infraplan i byn med 10-talet anställda, arbetar med större infrastrukturprojekt över hela landet och snabb och säker dataöverföring blev ett måste för att kunna vara kvar. För att hantera frågan bildades ByaNät Eko- nomisk Förening med syfte att lösa bredbandsfrågan. Genom en enkät fick man in intresseanmälan från 547 hushåll. Genom en upp- handling fick man in 2 ADSL-alternativ och 3–4 fiberalternativ. En intensiv diskussion beslutade stämman om att gå vidare med en fram- tidssäker fiberlösning, då ADSL-spåret bedömdes varken kunna ge tillräcklig kapacitet eller bli heltäckande för bygden. Tidigt i processen fastställdes genom stämmobeslut följande tre principer för projektets genomförande: –Möjliggöra anslutning för samtliga fastigheter i hela bygden. –Samma kostnad oavsett geografiskt läge. –Samma kostnad för privata fastigheter, hyresfastigheter och näringsidkare. Med denna en för alla, alla för en filosofi markeras att ByaNät är ett bygdeutvecklings- och inte ett renodlat IT-projekt. Ju större anslutning ju större värde för bygden. Den egna hemsidan är en viktig kanal för information och samman- hållning i bygden. Ingen bank var beredd att låna ut pengar till projektet. Detta ledde fram till en medlemsinsats i föreningen på per fastighet som föreningen fick kommunalt bidrag på 3 500 per anslutet hushåll. Den statliga skattereduktionen på 5 000 kro- nor ger en faktisk kostnad per fastighet på . Med denna konstruktion är föreningens medlemmar ägare till nätet. uppgår investeringen till nära 15 miljoner kro- nor utan en enda krona i lån. 530 fastigheter är anslutna vilket motsvarar av hushållen. Under resans gång har nätet utvidgats till att gälla ett antal byar i de angränsande kommunerna . Området som täcks av ByaNät är fågelvägen och och omfattar inte mindre 60 namngivna byar och sammantaget grävd kanalisation och mångdubbelt mer fiberkabel. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden En av projektets effekter är att fastighetspriserna i området visar en klart stigande tendens. 4.12Envis kamp gav vägsamverkan i ligger från centralorten i i i . I församlingen finns 940 invånare varav 458 i . Östra delen av har haft bekymmer med den mycket dåliga vägen 1548 mellan Haratången och Strömma. 1994 samlade ihop en väggrupp bestå- ende av entreprenörer, lantbrukare, skogsägare taxiförare etc. arbete var man nära att få en upprustning till stånd inom ramen för . Precis i det skedet bildades region . tappade intresset och det hela gick i stå. Dåvarande väggrupp tappade gnistan och istället började hennes man att driva frågan igen med benäget bistånd från delar av den gamla väggruppen. Han skrev ett 60-tal brev till politiker och myndigheter, inklusive statsministern, satte upp skyltar och försökte på olika sätt få frågan uppmärksammad. Kontakter med länsbygderådet i , och ordföranden i gjorde att det lossnade. kallade till möte och efter ett 30-tal (!) möten mellan , regionen, kommunen och lokala företrädare kom man fram till en lösning. En viktig pusselbit utgjordes av en pott som region hade avsatt för vägar på landsbygden, en pott som Väg- verket inte kunde styra om till andra vägbyggen. Kostnaden för upprustning och beläggning av väg 1548 beräknades till 3,5 miljo- ner kronor varav kunde tas från denna pott. åtog sig att tillskjuta lika mycket mot att kommunen skulle bidra Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden och bybor och markägare stå för resterande 20 pro- cent. indelades i en söderdel om som byggdes färdigt och i nordel där arbetet pågår för fullt just . Bybornas och markägarnas bidrag på har kunnat ske utan några större kontanta utlägg. har för räkning hanterat avtalen med samtliga 27 berörda mark- ägare som släppt till mark utan kostnad. Nödvändig avverkning av skog har skötts av en skogsgrupp. Likaså har nedtagning av stängsel och annat som behövde röjas undan för dikning skötts på ideell väg. Nya gärdsgårdar sattes upp av ett arbetslag på 10–12 personer. Som en bieffekt har denna sommar fortsatt med underhåll och upprustning av mellandelen. Den totala kostnaden för projekt landsbygdsväg kommer dock att överstiga ursprungliga 3,5 miljoner bl.a. på grund av omfattande mossutgrävningar och positivt nytänkande genom att vägen byggs på lecakulor. Väg- projektet gav också en annan viktig bieffekt. –I samband med mossutgrävningen på den södra delen av väg- projektet såg vi att det skulle bli betydande grusmassor över på 1548:an. Därför drog vi snabbt igång ett samverkansprojekt med kommun, vägverk, byalag, markägare och andra ideella krafter, be- rättar . De överblivna grusmassorna flyttades till by och man fick på detta sätt en gång- och cykelväg på 150 välbehövliga meter som blev belagd med asfalt. –Hade vi inte tagit den chans som då dök upp hade vi inte fått denna gång- och cykelväg på åtskilliga år. Väg 1548 utgör något av en livsnerv för denna del av med omnejd. Enligt är ett 70-tal hushåll helt be- roende av vägen som den är avgörande för skogsbruket på ca 3 000 ha. Han noterar att hus som blir till salu i området säljs direkt. Inga nybyggen är ännu på gång men en del yngre familjer flyttar nu till området. En grävmaskinsfirma med ett 25-tal anställda som funderade på att flytta ser nu ut att bli kvar. Företagen utmed vägen har fått ny framtidstro. tycker att samverkansprojekt kring väg 1548 har bidragit till en annan attityd hos . –Jag vet att dom tycket att det här var lite kul, säger han och noterar att en del andra vägar i området nu också har blivit för- stärkta och asfalterade, bland annat som en följd av dialogen som vi fortfarande för med . Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden – Det har också jättestor betydelse att folk ser att det går att påverka, det här är en modell som jag tycker att man ska fortsätta med i hela regionen. Innan projektet kunde ros i land krävdes dock åtskillig korres- pondens. Dokumentationen uppgick till . är en bygd med ungefär 700 invånare nordväst om med affär, förskola, skola, inomhushall, tennis- och fot- bollsplaner m.m. I finns kyrka med egen församling. I finns en hela gång- och cykelväg som tillkom på ett för extremt billigt sätt. Det startade med att utvecklingsgrupp bjöd in från Region och kommunalrådet i till ett möte där man presenterade en idé om hur vägen skulle dras som man sa sig vara beredda att ideellt ställa upp med mark, maskiner och gubbar för att bygga densamma. Detta erbjudande ledde efter något ytterligare möte till en muntlig överenskommelse som innebar att Region i ett första skede erbjöd ett bidrag på till grus samt att ordna med skyddsanordningar på ett avsnitt där cykelvägen går väl- digt nära allmän väg. – Genom att byborna genom utvecklingsgruppen tog på sig ansvaret för snöröjning och annat underhåll, stod för arbete och mark med hjälp av kommunen så fanns inget behov av ritningar, formella planer eller annan skriftlig dokumentation, berättar . Huvuddelen av vägen byggdes genom att knyta ihop befintliga byvägar med ett antal länkar över bl.a. några gärden. Den delen av vägbygget, som i huvudsak handlade om upprustning av gamla byvägar, utfördes som praktikjobb för elever vid teknikutbildningen vid en gymnasieskola. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Den sista kilometern krävde betydligt större insatser med intrång på villatomter etc. I det fallet tecknade utvecklingsgruppen skriftliga avtal med markägarna. Till denna senare del fick utvecklingsgruppen ett bidrag på från . behövde vi flytta en hållplats vid E 18 vilket kostade mycket pengar, berättar utvecklingsgruppens ordförande i . För att förverkliga projektet flyttade man med sina traktorer nära 2 000 kbm fyllnadsmassor. Därutöver krävdes ett stort antal ideella arbetstimmar, hur många har inga siffror på. Den nya cykelvägen knyter bl.a. ihop skolan och lanthandeln och barnen har fått en säker skolväg separerad från biltrafik. Den täta och tunga trafiken på gjorde att föräldrarna tidigare fick skjutsa sina barn till skolan och andra aktiviteter. kan barnen säkert ta sig fram på egen hand. När cykelvägen var färdig ordnades invigningsfest dit , landshövding och kommunalråd bjöds in. berättar att man för liknande diskussioner på andra ställen kring byggande av cykelvägar och vägstumpar, även om det inte rör sig om lika omfattande projekt som i . –Det är mycket enklare för oss att möta upp när man är aktiv ute i bygderna och har en tydlig och aktiv lokal organisation som vi kan prata med. Det skulle man önska mer av, säger han. å sin sida lovordar det samarbetet som man haft med för att ro projektet i hamn. , Region , tfn , , ordf. utvecklingsgrupp, tfn , Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 4.14Skaftö kommer loss med nya som nav På i finns 1 540 fastboende och ca 5 000 fritidsboende (deltidsboende). Ön besöks av ca 50 000 tu- rister. Genom en broförbindelse har öborna närmare till än till det egna kommuncentrat. på ön har haft två före- ningsmedlemmar, (s)-föreningen och fiskareföreningen som båda har tynat bort samt ett femtiotal privatpersoner som medlemmar. vände sig till alla före- ningar på ön och har den bytt skepnad. är 21 före- ningar medlemmar i som blivit ett nav kring vilket det mesta som rör öns utveckling kretsar. –Medlemsföreningarna har sammantaget 2 500 medlemmar vilket ipraktiken innebär att av öborna är med, säger som är föreståndare för Folkets Hus som ligger i öns största ort . Behovet av en samlande kraft för ön är nu stort. Att behålla hamnen i öborna kontroll är bara en av många saker som måste till om inte antalet fastboende ska fortsätta att sjunka. Hamnen be- höver rustas upp, bostäder för vanligt folk byggas, parkeringar ordnas och satsningar göras på turistnäringen. –Vi vill vara en drivande kraft i demokratifrågorna och alla ser nu Folkets Hus som en naturlig samarbetspartner, säger . Ett möte på temat Framtid har lett fram till ett projekt med samma namn. I projektet jobbar nu ett flertal grupper med olika frågor som rör öns utveckling från cykelvägar och hamn till bostäder och turistsatsning. Mycket av detta är redan på gång. Turistbyrån som slog igen är nu igång igen med hjälp av ett informellt nätverk. Man jobbar med att ordna kartor, skyltar och marknads- föring. Inte minst försöker man dra nytta av TV-serien som bl.a. spelades in i . En ny serie avsnitt kommer att visas . Dessutom har ett tyskt TV-team med 50 personer varit på ön för att spela in en TV-serie med arbetsnamnet Truckdriver som ska sändas i största TV-kanal och i SVT. De har hyrt alla rum och lokaler som ön kunde uppbringa, t.o.m. eget arbetsrum så att han fått jobba från bostaden. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden En gång- och cykelväg ska byggas runt ön där den första av 4 etapper redan är klar (–Stockevik–Grund- sund). Utredning pågår för hur öborna ska kunna köpa ut och upprusta hamnen samt bygga en ny kanal på insidan Islandsberg. Man har också lyckats intressera kommunen att planera fyra nya områden för villor och lägenheter. Det första området blir klart för inflyttning 2007. Trycket från sommarboende trissar upp markpriserna. Därför försöker man också intressera kommunen att bygga kooperativa hyresrätter. På så vis kan man i stadgarna kräva åretruntboende så att ungdomar ges ekonomiska möjligheter att bo på ön. En grupp jobbar med trafik och parkering. Ett antal nya parkeringsplatser finns redan på plats och vissa vägar är redan åtgärdade. –som samlade kraft kommer vi nu med genomarbetade förslag som erbjudanden till kommunen som gör det mycket lättare att få gehör, säger . Folkets Hus har genom det nya upplägget utvecklats till ett le- vande kulturhus för föreningarnas aktiviteter. Här finns kök och en stor sal som kan avdelas för att passa allt från möten, studiecirklar och replokaler till stora fester, konserter, teater och biograf. I loka- lerna finns också fritidsgård, Internetcafé, kiosk, disco och en när- radiostation. fick man efter idogt arbete bredband till ön. Genom satellitteknik har man redan tidigare varit ett av ett 50-tal digitala hus i landet vilket bl.a. gör det möjligt att visa nya filmer redan på premiärdagen. Dessvärre har flera av de svenska distributörerna inte gjort digitala kopior och som filmer från de amerikanska distributörerna kräver dyrbarare utrustning. –Vi hoppas att det nya avtalet som SFI har presenterat gör att vi på glesbygden får nytta av att vi har satsat på den digitala tekniken! har utrustning använts flitigt till gemensamt TV-tittande Under fotbolls hade man hela 635 besökare. Sänd- ningarna kom från det . omsätter f.n. ca vilket är en ökning . har det kommu- nala bidraget minskat. stod det kommunala bidraget för av intäkterna, blir det . räknar med att omsättningen även ökar varmed den kommunala andelen minskar ytterligare. Genom serve- ringstillstånd kommer man att kunna ge konferensgäster fullständig service med mat och dryck och därmed få ökade intäkter. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden är den ende anställde i föreningen förutom några personer som är under rehabilitering och några som är timanställda på fritidsgården och städning. Uthyrning sker utan vaktmästare. Alla föreningar har egen nyckel (digital magnetnyckel där alla som går in registreras i PC:n) och ansvarar för att låsa upp och stänga. Vid glassboxen står en glasburk där folk själva betalar för glassen de köpt! Allt bygger på förtroende och ömsesidigt ansvar. ser tydliga effekter av det som åstadkom- mits. Butikslokaler som stått tomma i centrum fylls nu åter med affärer. – Helt fantastiskt säger alla, berättar . 4.15Ledstjärnans Aktivitetshus i väcker respekt Lynäs är en av byarna runt tätorten mellan och . Från Lynäs är det till kommuncentrat och till . I och byarna runt om finns ca 3 000 invånare. /har funnits ända och för det mesta varit mycket aktiv. Den egna föreningslokalen som bestod av ett gammalt kök och en stor sal började på 1970-ta- let kännas dåligt anpassad till omfattande ungdomsverksamhet som bedrevs. Dessutom låg den inklämd med för lite parkeringsplatser. Intill fanns en gammal skola på väg att förfalla. Skolan köptes av kommunen för en krona och rustades med hjälp av föreningens medlemmar med en stor sal i bottenvåningen och två hyreslägen- heter på övre plan. blev en gammal slöjdsal invid ledig som föreningen tog hand om och med ideella krafter byggde om till bowlinghall med två moderna banor. 1993 lades ICA-affären i Vallsäter ner vilket blev startpunkten till det som är Aktivitetshuset. Affären som var byggd i sektioner flyttades till Lynäs och dockades ihop med Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Med detta förfogar nu föreningen /1997 över en anläggning . Anläggningen innehåller ny fräscha samlingslokaler för små och stora sammankomster, café och en stor verkstad med snickeri- maskiner och keramikugn. Här finns också en lokal för innebandy som även fungerar som teatersalong. Det senaste tillskottet är en bagarstuga som ligger alldeles intill. För flytten och iordningsställande av den gamla affären har före- ningen fått låna pengar av /NTO varav det mesta redan är åter- betalt. Föreningen som har 150 medlemmar omsätter ca genom hyresintäkter för lägenheter och lokaler, intäkter från och bowlingen samt verksamhetsbidrag från kommu- nen. De senare har krympt till endast 30 000 . Föreningen har en person anställd på lönebidrag samt tar emot folk från AMS som är i arbetsmarknadsåtgärder framför allt för att sköta och bowlinghallen som har öppet . När detta inte räcker till rycker föreningens medlemmar in och hjälper till. Omsättningen både i och för uthyrningen variera mycket beroende på vem som sköter . Ledstjärnan bedriver många återkommande aktiviteter som Skogens Dag och tävlingar i kaninhoppning och yxkastning men försöker också förnya sig. Ett sådant exempel är Tomten i skogen som genomförs dagarna med stora eldar och marschaller och många utklädda till tomtar. –Efter den aktiviteten med en lugn och trivsam stämning tror även vi vuxna på tomten, säger föreningens ordförande . Ledstjärnan har också ordnat med flera kolmilor och en ny är på gång . Den ger eget kol till den nya utegrill som byggdes liksom kol till försäljning. menar att det är svårt att ange vad Led- stjärnan och Aktivitetshuset betyder för bygden men hon konsta- terar att i stort sett alla ungdomar i med omnejd passerar föreningens verksamhet under . Man känner också uppskattning från kommunledning och blir bemötta med respekt. –Däremot är omständligt och långdraget att få besked från när det gäller personal i , säger som driver blomsteraffär. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden , ordförande, tfn , E-post: 4.16Otterbäckens lyser upp vinterhalvåret med ca 1 200 invånare ligger i i . I kommunen finns 6 000 invånare. Hela 800 perso- ner är medlemmar i vars betydelse sträcker långt utöver bandyn som är kärnverksamhet. som varit föreningens ordförande ända / 1971 har gedigen insikt om hur föreningen är säker- ligen en del av förklaringen till det som utvecklats under de senaste –När jag blev ordförande var klubben på väg att lägga ner A- laget men vi lyckades vända det hela och har spelat på elitnivå, säger som berättar att utvecklingen tog rejäl fart när man 1989 byggde konstfrusen bana. Banan som ägs av byggdes i samverkan och gott samarbete med kommunen. I och med bygget tog ungdomsverksamheten rejäl fart. Alla ville spela bandy. har den hamnat på en rimlig nivå men innebär ändå att hela 200 ungdomar, pojkar och flickor, deltar i träning och tävling. När inte banan används för träning är den öppen för allmänhetens åkning. Att driva en så omfattande verksamhet kostar pengar, långt ut- över de som man får i anslag från kommunen. Klubben tog därför över campingen, som man i hu- vudsak driver med ideella krafter, vilket ger en hel del intäkter till klubben. 1997 får ses som något av en höjdpunkt i klubbens historia, då spelades inte mindre 4 VM-matcher på klubbens arena . I mellan och slogs publikrekord med Inför tog klubben över en kiosk som man byggde om till gatukök och som man drev till och då såldes. Pengarna från försäljningen används nu för andra investeringar. En annan viktig inkomstkälla är bilbingo ihop med som genomförs 8 gånger och ofta drar runt 400 bilar eller 1 000 personer till bandybanan, en aktivitet som omsätter ca 1 miljon . genomförs också ett billotteri. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden kostar och dragning sker vid en stor familjefest med kända artister. Senast var dragplåster. Också detta ger bra intäkter. Allt handlar dock inte om pengar. meddelade kommunen att man inte längre hade råd att driva simskola. Då rykte OBK in och driver simskola med över 100 barn per säsong, en verksamhet som dock inte ger något överskott och bjöd klubben ortsborna på gratis Cirkus som lockade 1 100 per- soner. Trots konstfrusen bana har klubben dåliga omklädningsrum. För att kunna finansiera en sådan satsning funderar man på ett bygge som skulle kunna bli något av ett aktivitetscentrum för friskvård, hälsovård och rehabilitering. –Efter några tuffa år är nu klubbens ekonomi i balans men det är lång väg att gå innan vi har ett sådant projekt i hamn, säger . OBK omsätter varav man får 400 000 i bidrag från kommun. En tung och växande kostnads- post är elen till arenans kylaggregat och belysning. –För pengarna från kommunen vill vi ge något tillbaka, säger som förklaring till att man inte bara bedriver en om- fattande ungdomsverksamhet utan också engagerar sig i andra akti- viteter i bygden. Något som uppenbarligen har stor betydelse. Bandyarenan som ligger mitt i är bildligt talat ett ljus i vintermörkret. Alla blir glada när ljuset tänds . Arenan utgör en natur- lig samlingsplats som ger ungdomar meningsfull fritid och där man kan samlas för att heja på sitt div. 1 lag i bandy. –Utan OBK tror jag att skulle vara ett en enda stort sommarställe men dött , säger , ordförande, tfn , Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Fem byar som en gång utgjorde Mo socken – Mo, Mohed, Mokorset, Mobodarna och – utgör Mobygden med drygt 1 600 invånare runt i . Till kommuncentrat Söder- hamn är det ca 2 mil. fick erbjudande att delta i ett projekt initierat av i samarbete med och . Projektet förkortades som står för Inspiration, Resurser, Mobilisering och Aktive- ring. Det hela skulle inledas med att elever från skulle göra en filmsnutt om Mo-bornas syn på bygden och .