sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — För att se den potential och de möjlig- heter som finns måste kunskapen om detta öka. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Den regionala utvecklingspolitiken måste utveckla en fördjupad landsbygdsdimension och landsbygdsdimensionen måste göras tydlig inom alla olika politikområden som har betydelse för lands- bygden. Forskningen och kunskapen om landsbygden måste förbättras. EU och Landsbygdsprogrammet betonar vikten av uppfölj- ning/utvärdering och länkar till forskningen. Landsbygdsforsk- ningen i är relativt tunn, splittrad och saknar starka miljöer.TPF23FPT De myndigheter som arbetar med de ekonomiska förhål- landena, till exempel , , , Nu- tek och ITPS, måste ges uppdrag att på ett ännu mer aktivt sätt se till att kunskap om landsbygdens ekonomiska förutsättningar och potential redovisas och förmedlas på ett korrekt och informativt sätt. Se även kapitel Kompetens, lärande och forskning. Finansiella institutioner, som i hög utsträckning är kon- centrerade till regionala centra och storstadsområden, måste nå ökad kunskap om landsbygdens förutsättningar och positiva po- tentialer Det finns skäl att tro att många av de svårigheter som landsbygdsföretag möter beror på okunskap hos dessa.TPF24FPT Kommuner måste uppmärksamma och medverka till att före- tagsklimatet på landsbygden främjas genom näringslivspolitiska insatser. är bilden splittrad. Det finns kommuner som arbetar mycket aktivt med frågorna, men det finns också kommuner som inte ägnar landsbygdens företagande och sysselsättning tillräcklig uppmärksamhet. 5.2Intensifiera utbyggnaden av infrastruktur för transporter, tele och IT Infrastruktur i form av bra järnvägar, bilvägar, båt- och flyglinjer samt IT-system är nödvändig för att det ska vara möjligt att frakta varor, pendla till arbete och studier och utveckla företagandet i skilda regioner. Utan en välutvecklad och miljömässigt genomtänkt infrastruktur kan inte utbytet och samverkan mellan stad och land och inom landsbygden vare sig utvecklas eller fungera. 23TP PT SOU 2003:29, Mot en ny landsbygdspolitik 24TP PT jfr. , (2006) Kapitalförsörjning på Landsbygden i Särskild Bilaga till lands- bygdskommitténs betänkande Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Förbättra förutsättningar för företag och entreprenörer på landsbygden genom avsevärd förstärkning som möjliggör aktiv användning av allsidig infrastruktur i form av kommunikationer och IT-system. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar för gles- och landsbygd. Den infrastruktur som fungerar relativt väl på landsbygden funk- tionellt sett är telekommunikationerna samt delar av väg- och järn- vägsnäten. På andra områden finns brister som hindrar en positiv utveckling av landets mindre tätbebyggda områden. En orsak till de påtagliga brister som finns är att olika kommu- nikationssektorer tillåts att konkurrera med varandra på olika vill- kor. Det finns inte heller någon övergripande samplanering av lo- giskt sammanhängande kommunikationssystem, vilket i första hand missgynnar landsbygdsbefolkningen. Ett exempel är svårig- heterna att samordna turlistor mellan olika trafikutövare. Effek- terna kan bli långa väntetider vid knutpunkterna eller bristfälliga anslutningar. En annan brist är att de offentliga investeringsmedlen som regel missgynnar mindre trafikerade vägar trots att dessa kanske utgör ett områdes enda kontaktlänk till den omgivande regionen. 5.2.1IT som utvecklingsfaktor på landsbygden Professor har på kommitténs uppdrag beskrivit IT:s påverkan på landsbygdernas förutsättningarTPF25FPT. Det troliga scenariot är ökad urbanisering, men han ser några faktorer som skulle kunna vända en sådan utveckling. En sådan möjlighet gäller Internets be- tydelse för näringslivet: Med Internet kan även en glest befolkad landsbygd ha en rimlig servicenivå, såväl vad gäller medborgare som näringsliv. Inte minst har Internet betydelse för besöksnäringen i alla dess dimensioner och i den mån landsbygden kan erbjuda attraktiva besöks- och mötesplatser kan den bli en del av som mötesplats. Detta gäller knappast den svenska landsbygden som helhet, utan kräver 25TP PT , Bo (2006) se även – Omvärld – Inspiration Landsbygdens företagande och arbetsmarknad fokuserade satsningar på områden som gärna kombinerar tillgångar av värde för såväl tillverkningsindustrin som besöksnäringen. ser också möjligheter i nya mönster för boende och arbetsliv om storstäderna utvecklas på ett negativt sätt genom hög arbetslöshet, segregering och långa arbetsresor: I jämförelse med sådana städer kan landsbygden erbjuda rikare möjligheter till ett meningsfullt liv. Med detta i åtanke kan staten välja att driva en politik som innebär medvetna satsningar på lands- bygden i avsikt att gå emot marknadens krafter. Frågan är hur stora sådana, inåtvända, satsningar vi mäktar med. Landets globala kon- kurrenskraft kräver ju mer utåtriktade satsningar på upp- byggnaden av städerna, de globaliserade handelsplatserna, och en internationell verksamhet. Transportbidraget infördes inom ramen för den statliga regionalpolitiken. Stödet ska underlätta för företag med relativt stora transportkostnader. Bidraget utgår till företag i de fyra nordligaste länen. Bidrag kan exempelvis lämnas till så kallade intratransporter till företag inom stödområdet – det gäller främst råvaror och halvfabrikat – där målet är att vidareförädla egen pro- duktion. Det utgår till elva uppräknade branscher, till exempel lä- kemedel, gummivaror, plast, verkstad och sportvaruindustri. Transportbidraget har allmänt sett haft en större accept hos även icke-stödföretag jämfört med andra statliga regionala stöd. konstaterar i sin utredning om småföretag att dagens utformning inte tillgodoser kvinnors företagande eller tjänsteföretag som agerar över stora marknader. De föreslår ett persontransportbidrag för små företag i norra inland så att företagen kan marknadsföra sig bättre, skapa fler kundkontakter och utveckla bättre relationer till centrala myndigheter. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 5.3Stimulera landsbygdsföretagen att utveckla sin verksamhet Landsbygdsföretagen inom många branscher är relativt små. Samti- digt lever de i en miljö där det sociala förtroendekapitalet och de lokala nätverken är starka. Då behövs regelsystem som utgår från denna företagsgrupps specifika behov. Den generella lagstiftningen är ofta anpassad efter de stora företagens verksamhet. Det medför en ofta helt onödig byråkrati för landsbygdens småföretag, som man sökt kompensera med olika stöd. Om medvetna och kraftfulla satsningar i stället görs på småfö- retagens infrastrukturplattform får företagen själva en större egen drivkraft och ett minskat beroende av olika stödbeslut från den offentliga sektorn. Ett exempel på företag som bildats för att un- derlätta för små entreprenörer att kunna komma igång med sin verksamhet är Bolagsbolaget (se lokala exempelsamlingen). Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verk- samhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensför- sörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vidgade marknader och marknadskunskaper Landsbygds- företagens möjligheter till kapitalförsörjning måste särskilt uppmärksammas. Den demografiska utvecklingen gör att stora befolkningsgrupper (40-talisterna) kommer att gå i pension. är små företag känsligare för generationsskiften än större företag med annan ägarstruktur. Eftersom småföretagandet och särskilt de mycket små företagen (solo- och mikroföretagen) är vanligare på landsbygden än i tätorter, kan problemet bli större på landsbygden. Utflyttningen av unga människor från landsbygden påverkar också befolkningens ålderssammansättning. Enligt upp- gifter från var medianåldern för jordbrukare år Landsbygdens företagande och arbetsmarknad TPF26FPTAv den majoritet av jordbrukare, som driver sitt före- tag som enskild firma, var äldre än 60 årTPF27FPT. Dessutom stiger jordbrukarnas ålder med minskande areal åker och äng. Att lantbrukare har högre medelålder än andra företagare hänger också samman med att skifte ofta sker först när en genera- tion drar sig tillbaka och rörelsen överlåts till nästa generation. Det har också varit svårt att locka till sig unga företagare, vilket kan bero på bristande lönsamhet inom vissa produktionsgrenar av jord- bruket.TPF28FPT gjorde en utredning om generationsskifte i små företag.TPF29FPT Problembilden ser enligt utredningen i korthet ut så här: Det viktigaste problemet vid generationsskiften är att företags- ledarna inte förberett sig tillräckligt. Av de företagsledare som övertagit sina företag genom arv eller gåva har detta skett helt ge- nom arv i av fallen. Detta visar att ett generationsskifte inte hann genomföras under överlåtarens livstid. Enkäten till företag i riskgruppenTPF30FPT visar att av företagsle- darna i riskgruppen inte har vidtagit några åtgärder alls för att un- derlätta ett kommande ägarskifte. Endast hälften av företagsledarna anser sig veta hur de skall gå till väga för att hitta en lämplig köpare av företaget. Att en del företag inte är attraktiva att ta över för nya ägare beror på att de inte är lönsamma eller att de i hög grad är beroende av ägaren. I små orter kan även nedläggningen av små företag bidra till en försämrad lokal service och försämrad arbetsmarknad, vilket kan bidra till ytterligare befolkningsminskning . Generationsskiften kan också innebära något positivt. En ny fö- retagsledare kan ofta förbättra förutsättningarna för företagets långsiktiga utveckling. Generationsproblematiken är en fråga som gäller generellt för småföretagen. Nuteks utredningsgrupp angav vissa förslag till åtgärder för att underlätta generationsväxling: 26TP PT (2005), Tekniskt underlag för nytt landsbygdsprogram 2007–2013 27TP PT Jo34SM0601 28TP PT Se ovan 29TP PT , (2004) Generationsskiften i företag, Rapport 2004:2 30TP i riskgruppen avses företag som kan förväntas genomgå generationsskiften . Riskgruppen består av företag som uppfyller ett antal kriterier: -Företag som ägs till minst hälften av företagsledaren -Företagsledaren är minst femtio år -Företag med mellan 2 och 49 heltidssysselsatta Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Stimulera ägarbyte genom att utveckla program som innehåller informations-, utbildnings- och rådgivningsinsatser riktade till företagsledare som börjar närma sig pensionsåldern samt stöd till marknadsplats för köpare och säljare av småföretag. Samla statliga insatser hos en nationell aktör. Lokala och regio- nala aktörer bör anlitas för att anordna informationsmöten, rådgivning till enskilda företag och andra aktiviteter på lokal och regional nivå. Stimulera personer som vill starta och driva företag att även ta över befintliga företag. 5.3.2Säkra tillgången till kompetens Den smala branschbredden på små arbetsmarknader medför att det ofta är besvärligt att kunna besätta tjänster med rätt kompe- tens. Problemet kan inte generellt avgränsas till en viss sorts eller några yrkeskategorier eftersom efterfrågan ofta kan gälla enstaka befattningar/tjänster. Den kompetens som efterfrågas skiljer sig också mellan orter, konjunkturer och säsonger. Av intervjuundersökningTPF31FPT framkommer att brist på arbetskraft med rätt kompetens är ett vanligt problem för företag på landsbygden. En svårighet för ansvariga utbildare (hög- skolor, kommuner, länsarbetsnämnder) kan vara att den efterfrågan på arbetskraft som finns ofta gäller ett fåtal anställningar och att de behov som finns upplevs alltför konjunkturbetonade och därige- nom kortsiktiga. Arbetsmarknadspolitikens regelverk är inte heller alltid anpassat till landsbygdens förutsättningar. När arbetsmark- naden är mindre och branschbredden smalare blir behovet av att ha beredskap att rätt kunna matcha arbetskrafts – och arbetsplatsut- bud strategisk. drar bland annat följande slutsatserTPF32FPT: En lång- siktighet i såväl närings- och arbetsmarknadspolitik som forskning och utbildning behövs för att utnyttja den potential som finns i landsbygder i form av att utveckla nischverksamheter inom framför allt de näringar som bygger på landsbygdernas resurser: skog, mi- neraler, jord och natur samt hantverk. Ett mer flexibelt, behovs- och efterfrågestyrt utbildningssystem måste utvecklas. Det kräver att infrastrukturen för vuxnas lärande 31TP PT , (2006) Småföretagandets villkor i lands- och glesbygder 32TP PT Se ovan Landsbygdens företagande och arbetsmarknad blir en angelägenhet för flera politikområden och att samordning sker på lokal nivå. Många landsbygdsföretag har problem med kapitalförsörjningen. Ofta kan det vara svårt att få lån under företagets startperiod. Ett annat problem är att bankerna bedömer att risken är högre och därför kräver högre räntor. Den säkerhet i form av fastigheter som företagaren kan erbjuda sig att belåna har ett så lågt värde att ban- ken inte vågar låna ut med detta som säkerhet.TPF33FPT konstaterar i sin undersökning om kapitalbe- hovet på landsbygden,TPF34FPT att problemen är större i norra landsbygder än i sydvästra . Den låga värderingen av fastig- heter gör situationen svårare. SmåKomTPF35FPT noterar i sin beskrivning av kredit- och kapitalmark- naden att servicen till småföretagen försämrats i och med att lokala bankkontor lagts ned, minskat sin servicegrad eller krympt till- gången till högkompetent personal. har belyst företagens behov av kapital i flera utredningarTPF36FPT och KSLA berör problemen i en särskild utredningTPF37FPT. Befintliga rapporter är inte helt entydiga, men problemen med att få fram erforderliga krediter på landsbygden överväger enligt de flesta bedömareTPF38FPT. Ett tydligt tecken på dagens brister är framväxten av lösningar med medlemsbanker, till exempel JAK- och EKO- bankerna, samt regionala kreditgarantiföreningar. De regionala kreditgarantiföreningarna är särskilt intressanta att studera sedan deras verksamhet börjat fungera på allvar. Kreditgarantiföreningar är även vanliga i många Europeiska län- der. har de också börjat fungera i . 33TP PT (2006), Kapitalförsörjning för landsbygdsföretagare se Fakta – omvärld – inspiration – underlagsrapporter till 34TP PT , (2006)Småföretagandets villkor på gles- och landsbygder 35TP PT SmåKom (2005), se rapport brist på krediter-slump eller medveten policy? samt så kan landsbygdens finansiella infrastruktur byggas upp. ( Småkom är ett nationellt nätverk för befolkningsmässigt små kommunersmå kommuner) 36TP PT jfr. (2005) Företagens villkor och verklighet. Rapport 2005:10, (2002), Före- tagens villkor och verklighet (2003) Tillväxt i småföretag B 2003:4, (2006) Kapitalförsörjning i småföretag 37TP PT KSLA (2003), Kapital för Landsbygdsföretagare nr 4:2003, 38TP PT (2006), Kapitalförsörjning för landsbygdsföretagare se Fakta – omvärld – inspiration – underlagsrapporter till Landsbygdens företagande och arbetsmarknad tioner, kommuner och stat går in som garanter för företagens ka- pitalförsörjning och stöd till ledningsfunktioner. Resultaten har i många fall blivit ett starkt företagande och entreprenörskap med en ökad sysselsättning som följd. Konceptet är välbeprövat och fram- gångsrikt i hela världen. Intresset för att bilda kreditgarantiföre- ningar har ökat i hela landet. Ett antal kreditgarantiföreningar har bildat paraplyorganisationen . var den första föreningen som lämnade kreditgaranti, (se den lokala exempelsamlingen). Genom ett brett partnerskap bestående av 180 aktörer med bland annat kommuner, bankkontor, fackliga organisationer, näringslivsorgani- sationer och flera företagare har möjligheter till kreditgarantier på skapats.TPF39FPT Det är också tydligt att strukturförändringar inom banksektorn har medfört att kunskapen om landsbygden minskat hos bankernas personal. SmåKoms studierTPF40FPT visar att företag som finns i orter med lokala bankkontor ofta har bättre möjligheter till företagskrediter. I är dessa förhållanden av mindre vikt efter det att systemet med Finnvera skapades för . Där går den statliga institutionen in och ger kreditgarantier för banklån till småföretag i både tätorter och landsbygden. Det regionalpolitiska stöd som ka- naliseras via Finnvera gör bankernas verksamhet mindre riskfull och de har därför en omfattande utlåning till nya och etablerade aktörer. AndelsbankernasTPF41FPT stora kontorsnät på landsbygden gör dessa banker till en viktig aktör för landsbygdens ekonomiska sta- bilitet. har några förändringar genomförts, eller är planerade, som har betydelse för landsbygdens framtida försörj- ning av kapital. Det gäller i första hand följande sakförhållandenTPF42FPT: FörmånsrättsreglernaTPF43FPT ska enligt beslut under vårriksdagen 2006 i stort återställas till de regler som gällde före föränd- 39TP PT Sveriges Kreditgarantiföreningar och i samverkan (2006), Inbjudan till Konferens, Kreditgarantiföreningar – Kreditmodell som växer starkt i , nu i 40TP PT Småkom (2005) Landsbygdens brist på krediter – slump eller medveten policy. Enkät till näringslivschefer och ekonomichefer. Så kan landsbygdens finansiella infrastruktur byggas upp (2005) 41TP PT motsvarigheten till de svenska, fria, lokala sparbankerna 42TP PT Småkom (2006) Styrelserapport 43TP PT Förmånsreglerna reglerar i vilken ordning som borgenärer får betalt när en kredittagare gått i konkurs. Enligt nuvarande regler ersätter bl.a. företagsinteckning det som vi tidigare kallade företagshypotek, vilket tillsammans med vissa andra förändringar medför försämrade villkor för bankerna –säkerhetsmassan minskas. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Det innebär att säkerheterna i företagen kan bli dubbelt värda mot . har fått ökade möjligheter att ge kreditgarantier för att stimulera småföretagens marknadsinsat- ser. I förberedelsearbetet för de kommande EU-programmen för regional utveckling och landsbygdsutveckling finns möjlighe- ten att ta hjälp av det så kallade Jeremie-programmet. Det öpp- nar för ett ökat EU-stöd till skapandet av lokala och regionala finansieringsformer. stödjer EU via Europeiska Investeringsbanken bl.a. Kreditgarantiföreningarnas grundkapital i . har lämnat ett för- slag till regeringen om utökade kreditgarantier till bostäder på landsbygden. Nämnden föreslår att garantibeloppet ska höjas till . samlade bedömning är att frågor om ka- pitalförsörjning är av strategisk betydelse för landsbygdens utveck- ling. I det fortsatta arbetet bör följande frågor prioriteras: Stöd lokala och regionala lösningar som utgår från de behov och förutsättningar som finns i glesbebyggda områden och som bygger på samverkan mellan privata och statliga insatser och EU: s strukturfondsmedel. Stimulera framväxten av nya former för kapitalförsörjning och ett bredare utbud av alternativa lösningar. Gör det möjligt att skapa lokala sparformer som tillgodoser personers intressen att spara lokalt för lokal utveckling, exempelvis kreditgarantiföre- ningar. Stärk forskning om kapitaltillgångens betydelse för tillväxten och förbättra statistik som beskriver den geografiska fördel- ningen av utlåningen, speciellt till landsbygdsbaserade företag. 5.3.4Stimulera innovativa processer i glesa miljöer Många av landsbygdens företag verkar i en miljö som med stöd av sin mångsidighet, kultur och sina sociala relationer kan kompensera flera av de nackdelar som finns genom avsaknaden av de storleks- fördelar som den tätare miljön för med sig, I glesa strukturer präg- las innovationssystemet i hög grad av personrelationer, eftersom Landsbygdens företagande och arbetsmarknad egenföretagande och företag med någon enstaka anställd är särskilt vanligt. En stark platsidentitet tillsammans med starka externa nätverk, ger en bygd dess utvecklingspotential (). Det är ett synsätt som lyfter fram det starka lokalsamhälletTPF44FPT. Dagens forskning utgår mestadels från ett allmänt perspektiv. Frågan om och hur landsbygdens entreprenörskap skiljer sig från annat entreprenörskap riskerar att bli obesvarad. Konsekvenser och möjligheter som ges av faktorer som globaliseringen, världshandeln och konkurrens från låglöneländer är avgörande för de svenska fö- retagens utveckling och kanske för landsbygdens företag i särskilt stor utsträckning. Även den fysiska miljö som präglas av det bru- kade landskapet och dess samband med sociala relationer och infra- struktur är ett område som utgör sådan särskildhet att den behöver en särskild forskningTPF45FPT. Parallellt med upp- drag att utarbeta förslag till en långsiktig strategi för hållbar lands- bygdsutveckling finns uppdraget att utvärdera SLU:s sektorsroll och uppdrag till Formas att utarbeta en forskningsstrategi. De tre uppdragen sammanfaller . (Se kapitel om Kompetens, lärande och forskning). utgångspunkt är att det ska finnas en forskning som är strategisk för den ekonomiska utvecklingen på landsbygden. Forskningen kan klarlägga orsakssamband och stödja landsbygdsföretagen genom kontakter och samråd. Den kan också medverka till att det skapas ett klimat som gynnar innovationer. Professor emeritus pekar på följande faktorer för att främja landsbygdens utveckling:TPF46FPT Kombinera högteknologiskt innovationstänkande med förstå- else för lokala kulturer, socialt kapital och informell ekonomi. Det är i de intelligenta kombinationerna som en framtid för en aktiv landsbygd ligger. Uppmuntra entreprenörer och idémänniskor. Näringslivsutveckling som bygger på industrisamhällets main- stream, alternativt underleveranser till denna, måste bedömas med stor skepsis, mot bakgrund av globalisering och avindust- rialisering. Undersök möjligheten att kombinera globaliseringens möjlig- heter med lokala kulturer och traditioner. 44TP PT SOU 2003:29 Mot en ny landsbygdspolitik 45TP PT Se ovanstående 46TP PT Ingelstam, L inlägg på forskningsseminarium i , jfr. En strategi för landsbygds- forskning, Särskild rapport till landsbygdskommitténs betänkande Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Utgå från en bred syn i arbetet med näringslivsutveckling på landsbygden. Innovation i glesa strukturer Innovationer har avgörande betydelse för utvecklingen av företag, sektorer och regioner. Det finns också ett stort utbud av nationella och internationella utredningar och forskningsrapporter som bely- ser innovativa företag, innovationsprocesser eller innovationssy- stem på olika geografiska nivåer, oftast i täta , teknologi- och forskningsintensiva miljöer. Landsbygden får ofta ganska liten uppmärksamhet. Genom landsbygdsprogrammet kan dock innova- tiva insatser på landsbygden stimuleras. Insikten om att innovationer måste ses i ett bredare perspektiv är utgångspunkten i två nordiska undersökningar som publicerades år 2004 och 2005TPF47FPT. Studierna är inriktade mot innovativa företag inom traditionella branscher och mogna industrier i den nordiska periferin. Även företag i dessa landsdelar behöver innovationer för att behålla sin position, inta nya marknader eller stå emot konkur- rens bättre. Den refererade ISP – studien (and the Periphery Nordic innovations Centre)har till syfte att påvisa likheter och mönster inom innovativa företag på landsbygden. De generella slutsatserna är att innovationssystemen inte är annor- lunda i perifera områden. De kan snarare karaktäriseras av en hög komplexitet för inblandade aktörer och nätverk. Institutionella stödaktörer värderas ofta lägre än personliga kontakter med familjemedlemmar, vänner och grannar. Hela stöd- systemet uppfattas som mycket invecklat. Att företagen i första hand litar på sig själva och har ett utvalt nätverk tyder mer på att företagen i periferin är mer sårbara. Kommuners roll anses för det mesta som positiv, vilket särskild betonas i perifera landsbygder. De små företagen etablerar sina nätverk först och främst på regio- nal nivå. De mest innovativa företagen och de större företagen har dock ofta internationella kontakter. Personliga kontakter domine- rar i innovationsprocessen, men det finns om än i svagare utsträck- ning, länkar mellan företagen – leverantörer och kunder. Kontakter med andra företag och intresseorganisationer är ofta goda.