sou · GUB3100 · 2007-01-01 00:00:00 — Ambition och ansvar Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder Slutbetänkande av Nationell psykiatrisamordning Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att se över frågor som rör arbets- former, samverkan, samordning, resurser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade (dir. 2003:133). Psykiatrisamordnaren skall fortlöpande informera regeringen om resultatet av arbetet och vid behov ge förslag till författningsändringar och förtydliganden av gällande regelverk. Psykiatrisamordnaren ges vidare i uppdrag att tillsammans med kommuner, landsting och berörda statliga myn- digheter formulera strategier för kvalitetsutveckling för att sam- ordna och stärka utvecklingsarbetet. Utredningen har antagit namnet Nationell psykiatrisamordning (S 2003:09). Direktiven till utredningen (dir. 2003:133) redovisas i bilaga 1. Genom ett regeringsbeslut förlängdes utredarens uppdrag till (S 2006/8660/HS). förordnade statsrådet läka- ren som nationell psykiatrisamordnare. Psykiatern förordnades som sekreterare och statsvetaren (t.o.m. ). Socionomen förordnades som sekreterare och juristen (t.o.m. ) samt juristen (t.o.m. ). Som utredningssekreterare förordnades statsvetaren och förordnades juristen (t.o.m. ) som utredningssekreterare. Som handläggare och experter med särskilda uppgifter förord- nades socionomen (t.o.m. ) och psykologen (t.o.m. ). Som handläggare och experter med sär- skilda uppgifter knöts även till utredningen psykiatern och byrådirek- tören (t.o.m. ). knöts till Nationell psykiatrisamordning . Kommitténs assistent på deltid var t.o.m. kanslisekreteraren och assistenten . Textredigering och layout har utförts av kanslisekreteraren , kommittéservice. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Ambition och ansvar. Nationell strategi för samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder (SOU 2006:100). En sammanfattning av detta betänkande på engelska publiceras särskilt. Med överlämnande av detta betänkande är Nationell psykiatri- samordnings uppdrag slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ............................... Varför ett nationellt samordningsuppdrag? Nationell psykiatrisamordnings tolkning av uppdraget ....... 2.1.1 Förklaringsmodeller till psykisk ohälsa har 2.2Levnadsförhållanden för personer med psykiskt 2.2.1Psykisk ohälsa – förekomst av psykisk sjukdom och brister i psykiskt välbefinnande i befolk- Arbete och försörjning .............................................. 2.2.6 Socialt liv och sysselsättning ..................................... 2.2.7 Hälsa, vård och omsorg ........................................... Våld och kriminalitet ............................................... Nuvarande ansvarsfördelning och reglering........................ Reglering inom hälso- och sjukvården.................... Rehabilitering och försörjning m.m........................ Den psykiatriska vårdens omfattning och innehåll............. Psykiatrisk slutenvård – utvecklingen – Insatser i psykiatrisk öppenvård.............................. Tillgänglighet, innehåll och kvalitet i psykiatrisk insatser – omfattning och innehåll ............. Omfattningen av kommunernas insatser................ Inventeringar och uppsökande verksamhet ............ Insatsernas innehåll, kvalitet och resultat i Rehabilitering och arbetsmarknadsåtgärder ........................ Brukarnas åsikter om det kommunala stödet...................... Brukarinflytande inom hälso- och sjukvården .................... Så vill vi ha det; patient-, brukar- och anhörignätverkets Patient-, brukar- och anhörignätverkets syn på Psykiatrins och kommunernas kostnader för psykiskt Kostnaden för specialiserad psykiatrisk vård.......... Kostnaderna i kommunerna .................................... Varierande kommunala förutsättningar .................. En nationell vision................................................... En nationell utvecklingsstrategi........................................... 3.1.1 Strategier för genomförande och konkreta, Fyra övergripande mål ............................................. Vård, stöd och service .............................................. Fem komponenter för bra vård och stöd ............................ 4.2.1 God och säker vård, social omsorg och stöd på lika villkor – hur åstadkommer vi det? 4.2.2 Organisation inom hälso- och sjukvård.................. Organisation inom socialtjänst ............................... Samordning av insatser ............................................ 4.2.6Medicinska ansvaret i särskilda boenden och Kunskap och evidensbaserade metoder............................... Vad är kunskapsbaserad vård och stöd? Ansvar för kunskapsutveckling i vård och stöd ..... Förändrad attityd och aktivare arbetsmetoder....... Innehållet i vård och stöd ..................................................... God psykiatrisk hälso- och sjukvård....................... Slutenvårdsplatser i psykiatrin ................................ Socialtjänst med god kvalitet................................... En gemensam nollvision .......................................... Barn och syskon till personer med psykisk Insatser för att främja kroppslig hälsa ................................. 4.8.1Riskkonsumtion och missbruk av alkohol och Psykisk sjukdom och missbruk............................... Ett gemensamt ansvarstagande måste garanteras... 4.8.4En förbättrad missbruksvård måste komma till Personer med stora och omfattande problem ..................... Utvecklingsstörning och psykisk sjukdom ......................... Äldre och psykisk ohälsa ...................................................... Fler äldre och förändrade behov.............................. Förekomst av psykisk ohälsa ................................... Förbättrad kompetens och utökade insatser .......... Ett utvecklingsprogram för ökad kompetens kring psykisk ohälsa ................................................. Boende- och fritidsfrågor .......................................... Boendet är en central fråga ................................................... Boendefrågan efter avinstitutionaliseringen ........ Avgifter för den enskilde ......................................... Bostad med särskild service ..................................... 5.1.5Verksamheter för vistelse vid kortvariga 5.1.6 Hemlöshet och bostadsförsörjning......................... 5.1.7Boendelösningar för personer med särskilda 5.1.8 HVB – hem för vård eller boende ........................... Forskning, utveckling och utbildning.................................. Rehabilitering till aktivitet meningsfull sysselsättning, .....................rehabilitering och arbete 6.1.3 .....Återkomst till arbete och aktivitet är angeläget 6.2En ny modell för rehabilitering – särskilt aktivitetsstöd för personer med allvarliga psykiska sjukdomar och 6.3Modell för ett förstärkt aktivitetsstöd för yngre personer med psykiskt funktionshinder.............................. 6.3.1 Målgrupp för särskilt aktivitetsstöd........................ 6.3.2Alla aktörer i stödsystemet har ett ansvar för att identifiera och aktualisera personer med psykiskt funktionshinder och som har behov av 6.3.4 Gemensam planering – aktivitetsplan ..................... 6.3.5 Insatser enligt lagen om särskilt aktivitetsstöd ...... Avslut av koordinatorn............................................ 6.4Förstärkt roll för kräver förstärkta 6.4.2Medel för att bevilja särskilt aktivitetsstöd till personer med psykiskt funktionshinder................. 6.5Förslag till förändringar för att möjliggöra och under- lätta genomförandet av särskilt aktivitetsstöd till yngre personer med psykiskt funktionshinder.............................. 6.5.1Vårdgarantin utvidgas till att omfatta relevanta 6.5.2Förstärkt utbud genom ökade möjligheter för drift av alternativ och kompletterande syssel- 6.5.3Införande av 2 000 riktade skyddade anställ- ningar till personer med psykiskt funktions- 6.6Övriga förslag med syfte att stärka samverkan, indi- videns ställning och utbudet av rehabilitering..................... 6.6.1Inrättande av en styrgrupp för arbetet med rehabilitering för personer med psykiskt 6.6.2Medel för att stimulera gemensam kunskaps- 6.6.3 Ökad kunskap om genusaspekter ........................... 6.6.4 Personer med psykiskt funktionshinder ska få tillgång till daglig verksamhet enligt LSS ................ 6.6.5 Särskild utredning om förutsättningar och utvecklingsmöjligheter för sociala kooperativ........ 6.6.6 Översyn av och Psykiskt funktionshinder åtgärder för delaktighet Personer med psykiskt funktionshinder.............................. Åtgärder för anpassning av samhället .................................. Åtgärder för minskad stigmatisering diskriminering....... Handikappersättning – en fråga om delaktighet ................. Personligt stöd – en fråga om tillgänglighet........................ 7.6.1 Personliga ombud..................................................... God man och förvaltare ........................................................ 7.8Andra stödinsatser – kontaktpersoner, boendestöd, koordinatorer och case managers Barn och ungdomar.................................................. Barn och ungdomar i ................................................ 8.1.1 Hur mår de unga?..................................................... 8.2Barn och ungdomar med komplexa och omfattande 8.2.1 Missbruk och psykisk sjukdom ............................... 8.2.2 Social problematik och psykisk ohälsa.................... 8.3 Svensk ........................................barn- och ungdomspolitik 8.4 Vem ansvarar ...........................................................för vad? Mödra - och barnhälsovården Barn- och ungdomspsykiatrin ................................. 8.5Tidigare utredningar och ställningstaganden avseende tidiga insatser till barn och ungdomar ................................. 8.5.1Förslag som tidigare lämnats av Nationell Förstärkningar, samordning och gemensamma arenor ...... Samarbete, samorganisering och samlokalisering ............... Vård och stöd ........................................................................ 8.9.2 Särskilda insatser för att förhindra självmord bland barn och ungdomar........................................ 8.9.5Barn- och ungdomspsykiatrin ska vara en Komplexa och omfattande behov ........................................ Överenskommelser om konkreta samarbets- former och tydliggörande av ansvar krävs Översyn av riksavtalet.............................................. Kunskapsutveckling och metodstöd.................................... Tvångsvård enligt LPT, LRV och LVM ........................ Frivillig vård och omsorg är det normala ............................ Vård utan samtycke utgör absoluta undantag ........ Varför tvångsvård behövs i vissa fall ....................... Tvångsvård ställer stora krav på rättssäkerhet........ 9.1.4FN:s principer för skydd av personer med Frivillighet inom tvångsvården................................ 9.2 Psykiatrisk tvångsvård (LPT) .............................................. Bakgrunden till den nuvarande lagen...................... 9.2.2 Konsekvenser av den förändrade lagstiftningen..... 9.2.3 Behov av att se över LPT lagstiftningen ................. Rättspsykiatrisk vård (LRV) ................................................ 9.3.1 Förutsättningar för rättspsykiatrisk vård................ 9.3.2 Den rättspsykiatriska vårdens omfattning.............. Missbruksvård enligt LVM ................................................... Vissa gemensamma frågor..................................................... 9.5.1 Behov av utveckling och ändrad inställning............ Vårdavgifter vid tvångsvård ..................................... 9.6Skadeståndsskyldighet för personer med psykisk Personalsituationen nu och framöver .................................. 10.1.1 Inventering av aktuell personalsituation ................. Kompetens- och utbildningsnivå............................. Behov av åtgärder .................................................................. 10.2.1 Personaltillgång – den avgörande faktorn............... 10.2.2 Psykiaterbrist – svält i överflöd? 10.2.3 Framtida behov av personal inom psykiatri- Innehållet i utbildningarna....................................... Nationell psykiatrisamordnings förslag för stärkta 10.3.1 En samlad strategi för personal till psykiatri- 10.3.2 Strategi för stärkt läkarerekrytering........................ 10.3.3 En kliniskt inriktad psykologutbildning................. 10.3.4 Innehållet i relevanta grundutbildningar................. 10.3.5 Modulbaserad basutbildning för baspersonal......... 10.3.6 Kompetenshöjning / vidareutbildning för redan Forskning och utveckling.......................................... Behov av forsknings- och utvecklingsarbete....................... 11.1.1 Behov av grundforskning, tillämpad forskning Goda förutsättningar för forskning – men svårigheter Hur kan dagens forskning påverka framtidens Behovsanalys, forsknings- och utvecklingsarbete............... Inventering av akademiska tjänster inom specialist- Huvudskäl för en stor forskning och utvecklings- En strategisk forskningssatsning inom området psykisk En utvecklingssatsning inom området psykisk ohälsa ....... En fast struktur för uppföljning av nationella mål.............. 12.2.1 Insatser till människor med psykiskt funktionshinder ska vara ett politikområde ........... 12.2.2 En särskild funktion ska stödja målens 12.2.3 Staten ska bli aktivare när det gäller metodstöd, kunskapsproduktion och resultatredovisning........ 12.2.4 Uppföljningar och öppna jämförelser..................... 12.2.5 Målet för arbete och sysselsättning......................... Tillsynen ska vara aktiv, stödjande och samordnad ............ Ett riktat statsbidrag för ökad kunskap och 12.4.1 Det behövs resursförstärkningar............................. 12.4.2 Staten ska bidra med resurser .................................. 12.4.3 statsbidrag inom området.......................... 12.4.4 Tillskottet ska utformas som ett riktat 12.4.5 Statsbidragets storlek och fördelning...................... 12.4.6 Statsbidraget ska vara villkorat ................................ Nationella satsningar på metodutveckling, resultatredovisning och forskning........................................ Administration och uppföljning av statsbidraget................ Vad är brukarinflytande? Brukarinflytande ur svenskt perspektiv............................... Brukarinflytande på individnivå ........................................... Brukarinflytande på kollektiv nivå ....................................... och lokala brukarorganisationer............... Huvudmannaskap, samverkan, samordning och 14.1.1 En huvudman är inte lösningen............................... 14.1.2 Kraven på ökad samordning och samverkan bör tydliggöras genom lagstiftning ................................ 14.1.3 Hinder för samverkan och samordning måste Gemensam individuell planering .......................................... 14.2.1 Planeringsansvaret ska följa av lag........................... 14.2.2 Planeringsskyldigheten ska gälla när det behövs .... 14.2.3 Begreppet individuell plan........................................ 14.2.4 Planen ska upprättas av landstingen och Enskilda och närstående .......................................... 14.2.7 Hur förhåller sig den individuella planen till andra planer?............................................................. Landsting och kommuner ska vara skyldiga att ingå överenskommelser om samarbete........................................ 14.3.3 Personer med psykiskt funktionshinder ................ Samråd med brukarorganisationer .......................... 14.3.6 Målen ska följas upp................................................. Lagändringarna måste stödjas genom metodutveckling..... Sekretess, personuppgiftsbehandling och Allmänt om sekretessreglerna – en intresseavvägning ....... Samverkan kring svårt sjuka personer i vissa situationer ... Uppgifter om tvångsvårdade ska kunna lämnas till Verksamhet bedriven i gemensamma lokaler eller i annan nära samverkan........................................................... Gemensamma inventeringar och annan gemensam Bedömning och slutsatser........................................ Verksamhetsuppföljning, register och statistik ............ Hälso- och sjukvård.............................................................. Redovisning av insatser ............................... Uppmärksammade brister i systemen ................................. Sluten psykiatrisk vård............................................. Öppen psykiatrisk vård............................................ Psykiatrisk vård inom primärvården ....................... Utveckling av redovisning inom hälso- och Huvudmännens skilda IT-infrastruktur.................. Förslag till återgärder ............................................................ Förbättrad inrapportering till patientregistret........ Fortsatt utveckling av kvalitetsregister inom Införande av ett online-register för den Utveckling av socialtjänststatistiken....................... Insatser för en enhetlig informationsstruktur........ Konsekvenser för kommunernas och landstingens själv- Konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- Förslaget till lag om ändring i 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1128) om Förslaget till lag om ändring i 5 och 6 §§ lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Förslaget till lag (200x:xx) om särskilt aktivitetsstöd för personer med psykiska funktionshinder ............................. Bilaga 2 Psykiatrisamordningens förslag när det gäller vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare................. Bilaga 3 Utvecklingsprojekt inom psykiatrisatsningen Bilaga 4 Utvecklingsprojekt inom psykiatrisatsningen Brukar- och anhörignätverket ...................................... Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillkalla en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att se över frågor som rör arbets- former, samverkan, samordning, resurser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade (dir 2003:133). Enligt direktiven skall psykiatrisamordnaren fortlöpande informera regeringen om resul- tatet av arbetet och vid behov ge förslag till författningsändringar och förtydliganden av gällande regelverk. Psykiatrisamordnaren gavs vidare i uppdrag att tillsammans med kommuner, landsting och berörda statliga myndigheter formulera strategier för kvali- tetsutveckling för att samordna och stärka utvecklingsarbetet. Utredningen har antagit namnet Nationell psykiatrisamordning (SOU 2003:9). Psykiatrisamordningens målgrupp har varit personer med allvar- liga psykiska sjukdomar och psykiskt funktionshinder, samt barn och ungdomar som riskerar att utveckla sådana sjukdomar och funktionshinder. Psykiatrisamordning har haft en omfattande och kontinuerlig dialog med förtroendevalda, olika yrkesgrupper, brukare och anhöriga, samt berörda statliga myndigheter. har också ett antal förslag lämnats löpande till regeringen. Dessa har rört elektronisk kommunikation inom den psykiatriska tvångsvården, öppenvård med särskilda villkor, tidiga insatser till barn och ungdomar, samt ett förtydligat uppdrag för . Ett antal fördjupningsrapporter har redovisats i Psykiatrisamordningens skriftserie. Slutligen har Nationell psykiatrisamordning presenterat bedömningar och förslag om den rättpsykiatriska vården i delbetänkandet Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare (SOU 2006:91). Delbetänkandet överlämna- des till regeringen . Psykiatrireformen har inneburit att utbudet av t.ex. boende och sysselsättning har ökat väsentligt i kommunerna och att målgruppens behov har uppmärksammats på ett bättre sätt . Reformen genomfördes dock i då många kommuner och landsting stod inför stora sparbeting vilket bl.a. innebar att en del av de verksamheter som byggdes upp med stöd av särskilda stimulansmedel kom att läggas ned . Även reformens svaga lagstöd, bristen på lokal politisk förankring och avsaknaden av evidensbaserade metoder för det samhällsbaserade stödet skapa- de svårigheter som i hög grad kvarstår . Förändringar i förekomst av psykisk sjukdom/psykisk ohälsa Andelen personer i befolkningen som lider av allvarlig psykisk sjukdom är relativt och någon påtaglig ökning kan inte fastställas. Däremot ökar antalet personer som upplever psykiska besvär. Flera rapporter har visat att det under de senaste 10 20 åren blivit vanligare att ungdomar är nedstämda, är oroliga, har svårt att sova och har värkbesvär. Det är mest uttalat bland kvinnor i åldrarna 16 . Levnadsförhållanden för personer med psykiskt funktionshinder Levnadsförhållanden för personer med psykiskt funktionshinder är generellt sett sämre än för befolkningen i övrigt. Personer med psykiskt funktionshinder har sämre inkomst än befolkningen i stort och har svårare att klara löpande utgifter och har sämre kontantmarginal än alla andra funktionshindergrupper. Detta kan tyda på att gruppen inte kompenseras för de merutgifter som följer av funktionshindret och att man inte får tillräcklig hjälp för att kunna sköta sin ekonomi. Det finns också en undergrupp med mycket låga inkomster som inte på samma sätt återfinns i de andra funktionshindergrupperna. Personer med psykiskt funktionshinder är också den grupp som har lägst sysselsättningsgrad av alla funktionshindergrupper, och utgör en stor och växande andel av dem som får sin försörjning genom sjukförsäkringssystemet. dem som har aktivitetsersättning (ålder under ) är personer med psykiatriska diagnoser i majoritet. Att den somatiska hälsan hos personer med psykiskt funk- tionshinder är nedsatt och att individernas behov på det området inte alltid tillgodoses, framgår av flera studier . Det finns också en betydande överdödlighet i gruppen även om skillnaderna gentemot befolkningen i övrigt varierar i olika studier. Personer med psykiska sjukdomar och som missbruk förefaller särskilt utsatta ur hälsosynpunkt. Den samlade forskningen på området ger inte stöd för att per- soner som tidigare vårdats på mentalsjukhus skulle ha blivit hem- lösa eller kriminella i stor omfattning. Däremot har de ofta inga andra kontakter än professionella och deltar inte aktivt i fritids- och kulturlivet. En stor andel saknar daglig sysselsättning. Många hemlösa har psykiska besvär, och gruppen har ökat . Ofta handlar det om personer som också missbrukar alkohol eller andra droger. Sambandet psykisk sjukdom och våldsbrottslighet Psykiatrisamordningens uppdrag tillkom efter en period då flera grova våldsbrott begåtts av personer som var eller hade varit i kontakt med den psykiatriska vården. Sambandet mellan psykisk sjukdom och våldsbrottslighet är emellertid inte påtagligt. Den relativa risken för att en person med psykossjukdom ska begå ett våldsbrott är förhöjd jämfört med personer utan en sådan sjukdom, men personer med psykossjukdom bidrar endast i liten grad till det totala antalet allvarliga brott mot liv och hälsa. Före- komst av vissa personlighetsstörningar, särskilt i kombination med missbruk, är associerat till våldsbenägenhet.