sou · GUB3105 · 2007-01-01 00:00:00 — är dock samtliga lägenheter uthyrda utom ett fåtal där renoveringsarbete pågår. De lägenheter som var tänkta för fritids- boende hyrs nu i huvudsak ut till elever som går i båtbyggarskolan 9 månader . Bolagets ekonomi har varit kärv men börjar det vända bl.a. genom att en privatperson som gått in med en stor slant. Bolaget har runt 100 aktieägare, varav en del större, vilket ger ett aktiekapital på sammantaget ca . – Vi var först i skärgården med att på detta sätt ta bostadsbygg- andet i egna händer, säger , som fram till var ordförande i fastighetsbolaget. Han menar dock att kommunen gjort allt för att försvåra bl.a. genom att inte släppa till mark. Den mark som husen nu står på arrenderades först av en privat markägare men har senare friköpts. Också elleverantören, dåvarande , numera E-on, ställde också krav på separata abonnemang för lägenheterna och de olika försörjningsanläggningarna vilket gav ökade kostnader. Bolaget har inga planer på ytterligare satsningar. Först ska det här projektet ros hem. Krogen på ön har däremot utökat med en personallägenhet och söker mark för att bygga fler personallägenheter. tycker därför att det ser ljusare ut framöver. Ett par familjer med barn har flyttat in på ön. sålde mäklaren vid i sitt första hus till en holländsk familj. började han att aktivt marknadsföra värmländska fastigheter i genom att ställa ut objekten på de större bomässorna, anställa en holländska Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden och öppna en hemsida i . Verk- samheten blev framgångsrik och fler mäklare har följt efter. Holländaren kom till och gifte sig . Hans företag har gått ett steg längre genom att etablera ett samarbete med många lokala mäklare i med vilka han träffar avtal och översätter deras objekt till holländska och publicerar dem på hemsidan . Affärs- idén går därutöver ut på att så handgripligt som möjligt hjälpa kunderna att köpa hus i . Mot en provision på 2,75 pro- cent ordnar han med praktiska saker som översättningar, bankkon- takter etc. vilket gör att processen går fort. En liknande affärsidé har familjen i , . –Inflyttningen från till är nu närmast lavinartad, säger som arbetar som projektledare för i . Till detta bidrar att företeelsen blivit mycket uppmärksammad i holländska media. Holländarna har dessutom lätt att lära sig det svenska språket. Över 400 fastigheter har sålts till holländare vilket med ett genomsnittspris på innebär en investering på ca . Vad är det då som lockar? –Människor som kommer från ett av mest tätbefolkade länder ser som ett attraktivt boende där de kan få allt de önskar sig – nära till naturen och fritidsaktiviteter som kanoting, cykling, vandring, jakt, fiske, ridning, skid- och skridskoåkning och dessutom ett billigt och naturskönt boende med gott om utrymme, säger . Detta förklarar också att huvuddelen har köpt sina fastigheter i glest befolkade kommuner som , , , och som alla är i behov av fler invånare för att få bättre underlag för skola, lanthandel och annan service. –De flesta tror inte sina öron när de hör att det finns tillgång till dagis och att skolmaten, skolskjutsen och böckerna inte kostar något, säger . Investera i , INVA, har sedan projektet startades arbetat aktivt mot de inflyttade holländarna och träffat ett stort antal entreprenörer som önskar etablera sig i länet. Projektet drivs i samverkan mellan , Region och Handels- kammaren med den sistnämnde som projektägare. De flesta som kommer är företagare och entreprenörer som därmed skaffar sig en egen försörjning. INVA har en lista på inte Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden mindre än 77 företag som ägs och drivs av holländska entreprenörer. Många av dessa finns inom turist-, besöksnäring och handel men här finns allt från miljö- och IT-konsulter till redovisningsbyråer och frisörer. Många har också startat helt nya verksamheter som inte tidigare funnits i länet. De bidrar också till att öppna upp nya marknader för ex vis camping genom sina kontakter och marknads- kanaler i sitt tidigare hemland. –De inflyttade holländarna ser helt andra möjligheter än vad vi själva gör, säger som också har en holländsk kollega på Handelskammaren, . –Att han talar språket underlättar kontakterna vilket upplevs mycket positivt. Effekterna av inflyttningen är tydliga. Holländarna bidrar med nya företag och bosätter sig företrädesvis på platser med stort behov av ökat underlag för offentlig och kommersiell service. –De flesta uppskattar det som sker. Skolor får nya elever och lanthandeln fler kunder. De inflyttade holländarna bidrar till till- växt på landsbygden, säger . , projektledare , tfn , E-post: Hemsida: 4.5Samordnad service i , kommun ligger vackert intill ett stort sjösystem mellan och efter E45:an öster om kommuncentrat . har 278 invånare. var en av fem orter som deltog i det s.k. SSG- projektet (i Glesbygd) ihop med Konsument- verket och med som projektledare. Projektet resulterade i Centrumhuset i som kommunen byggde , till finansierat med statliga medel via och från kommun. Huset inrymmer ett antal servicefunktioner som servering, biblio- teksfilial, lanthandel, skola, dagis, tvätt och gymnastikhall. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Av byns två affärer försvann den privata medan blev kvar till 1993. Byn annonserade då efter en ny handlare men ingen visade intresse. tog en hemflyttare över men affären som kördes i botten och tvingades stänga . –I det läget fick vi kontakt med vid Kooperativ i och drog med hans hjälp igång en diskussion om en medlemsägd butik, berättar f.d. ordfö- rande i Byakooperativ, som tillsammans med gjorde en förstudie. På så sätt kunde man få fram från för att göra en ordentlig undersökning om förutsättningarna. Den kom fram till att det bästa var att bilda ett brett kooperativ för drift av alla verksamheter i och runt centrumhuset så att de olika verk- samheterna kunde stötta varandra ekonomiskt. I det skedet fanns också ett för drift av serveringen. Vidare kontaktades socialchefen om samarbete kring . Alla var positiva, både skolnämnd och kommunledning. Den nya medlemsägda butiken, till vilken man fick drygt 100 000 iinvesteringsstöd från , öppnade . I samband med detta bildades Servicekooperativ misk Förening. fanns alla bitarna på plats med hemtjänst samt arrendekontrakt med vandrarhem, bad, camping och servering. är 7–8 personer, motsvarande 6 heltider, anställda i före- ningen som omsätter ca . Lönsamheten är god trots att butiken, som har både drivmedelsförsäljning och ombuds- funktioner, går med förlust. Vinsterna från servering, bad & camping, vandrarhem med 32 bäddar och en kostnadseffektiv hemtjänst används till att täcka butikens underskott. –Samverkan och samordning har varit nyckelord under alla år men det är först sedan vi har samlat allt i den ekonomiska före- ningen som samordningen fungerar perfekt, säger . Både ekonomi och personalsamverkan fungerar bra. Han är för sin del övertygad om att både affär och skola varit borta om inte byakooperativet kommit till stånd. Skolan har varit ständigt hotad. Men ser det ljusare ut. har ut- setts till årets landsbygdskommun och satsar nu på byarna. Ett konkret exempel på detta är att tre centrumnära skolor lagts ner till förmån skolor på landsbygden. –Skolan är viktig för att folk som prioriterar en god livsmiljö ska vilja flytta hit, säger som berättar att hus till salu Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden blir snabbt sålda. Det gör att antalet invånare i är detsamma som . Medelåldern är också mycket lägre än i många andra bygder. Just nu står föreningen i startgroparna för en rejäl satsning på marknadsföring för att locka boende och besökare till . En av föreningens anställda kommer att få avsätta för att ägna sig åt detta. 4.6Äldreomsorg i Borgvattnet, kommun Borgvattnetbygdens sju byar med sammantaget 220 invånare ligger i kommun i nordöstra delen av med från och 4 mil till närmaste tätort i grann- kommunen. Det äldreboende som finns i Borgvattnet föregicks av en långvarig diskussion med kommun som gick med på att borga för ett lån om byborna kunde göra något i egen regi. 1995 bildades därför en ekonomisk förening med namnet . Föreningen köpte den nya prästgården som stått tom för och började prospek- tera en utbyggnad av densamma med två flyglar med 4 lägenheter i vardera flygeln samt ombyggnad av det befintliga huset för kök och matsal och två lägenheter på det övre planet. Kalkylen för bygget landade på varav man tog upp ett lån på för vilket man fick kom- munal borgen. Resten finansierades med ett statsbidrag på . Brist på jobb i byggsektorn gjorde att man kunde få ett förmånligt avtal med vilket gjorde att slutnotan landade på 6 miljoner. kunde de första hyresgästerna flytta in i den nya Borggården som förutom 10 lägenheterna innefattar kök och mat- sal samt en samlingssal som hyrs av kyrkan, där föreningen har arbetsterapi och som lånas ut till föreningsträffar, fester och födel- sedagskalas. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Föreningen bedriver en mycket omfattande verksamhet med 11-12 anställda med kommun som kund. Genom ett avtal med kommunen utför man hemtjänst och vårdinsatser på det egna boendet och för de äldre i församlingens 5 byar. Vidare lagar man mat till byns för- och grundskola samt sköter städningen i skolan. Verksamheten, som omsätter ca , går bra, mycket beroende på att de anställda är något av mångsysslare som efter behov växlar mellan olika arbetsuppgifter. Till det goda ekonomiska resultatet bidrar också att föreningens 70 medlemmar bidrar med en hel del ideellt arbete. På detta sätt kapas och klyvs all ved till anläggningen som är vedeldad. Detsamma gäller skötsel av grönytor och rabatter. Många bidrar också med bär, frukt, fisk och kött som minskar kostnaderna för livsmedelsinköp. Ett kvitto på att verksamheten går bra är att lånet på 5,3 miljoner har amorterats ner till . – Utan satsningen på Borggården har vi troligen varken haft affär eller skola kvar i byn, säger som är kassör och personalansvarig i föreningen. Att kooperativet övertagit matleve- ranser och städning från kommunen har också varit avgörande för skolans existens. De som jobbar här har barn som annars fått åka enkel väg till . Vi gör också alla inköp i byns lant- handel även om det blir något dyrare. Några större hinder på vägen har man inte stött på men är bekymrad över förutfattade meningar bland tjänste- männen på kommunen och att det sprids rykten om höga matkost- nader och annat som fullständigt saknar förankring i verkligheten. Hon tycker också att det är tråkigt att kommunen inte har haft samråd inför budgetarbetet utan verkar kalkylera med ungefär samma kostnad som föregående år. Invånarantalet i byn går upp och ner. minskade befolkningen med 27 personer men är det sju nya som flyttat in som det är några som väntar barn. Till Borggården finns en jättelång kö. Föreningen har dock inga planer på att utöka verksamheten. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 4.7Servicecentrum i , kommun utgörs av ett 20-tal byar i den nordöstra delen av kommun och angränsande delar av och kommuner med sammantaget endast 350 invånare. Servicecentret föregicks att en intresseförening bildades i bygden . Syftet var att skapa ett gemensamt forum utan religiösa eller politiska kopplingar för att få folk att umgås mellan byarna. Istället för några få själar vid varje majbrasa tog man bl.a. initiativ till att valborgsmässofirande och andra aktiviteter alterne- rade mellan byarna. Detta la grunden till de aktiviteter som tog vid när krisen blev konkret när den sista affären slog igen –1996. gick ut med ett upprop till alla invånare till ett möte. Till att fungera som moderator för mötet tillkallades en medarbeta- re vid dåvarande Koopsam, numera NKU, Kooperativa Utvecklingscentrum, vilket visade sig vara ett lyckokast. Mötet resulterade i ett antal arbetsgrupper för bl.a. skola, arbete, äldreom- sorg och naturligtvis affär. Mest kraft las inledningsvis ner på den sistnämnda frågan som var akut. Efter en massa turer kring finansiering utvecklades tanken på att göra en blivande affär till ett slags servicecenter till vilket man kunde koppla fler aktiviteter och därmed få bättre ekonomi. En bank i köpte konceptet och var villig att bistå med lån. För ändamålet bildades en ekonomisk förening där de 100 andelsägarna också bidrog med lån på . Den nya affären öppnade vid advent 1996 i den tidigare butikslokalen. Lokalen hyrdes först men köptes sedan av kommunen. I ett mindre rum i affärslokalen började man så i liten skala med det som utvecklats till ett servicecentrum. Till en början kunde man få en kopp kaffe, låna böcker från en bibliotekssnurra, köpa en pizza i butiken och värma i mikrovågsugn. Här fanns kopiator och fax, sammantaget inga dyra grejor men det utgjorde en början. Ombud för Systemet, och har tillkommit efterhand. Sedan gav det ena det andra. Kommunen drev hemtjänst i om- rådet men föreningen fann att de gamla i området hade behov av hjälp med andra saker än i tätorten. Därmed startade man en hemservice som ett komplement. Detta i kombination med service- centret minskade människors behov att i alla sammanhang åka in till . Hemservicen ledde fram till ett nytt projekt tillsammans Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden med kommun med namnet Integrerad hemtjänst som resulte- rade i att föreningen övertog kommunens personal och driver i området på entreprenad. Man har också av och till sålt viss hemtjänst till kommunen och t.o.m. sålt en lärartjänst till skolan som fick brist på personal. –Grunden i det vi gör handlar om gränsöverskridande inom och mellan både offentlig och privat sektor, säger den ekonomiska före- ningens ordförande . Ytterligare ett steg tog föreningen genom att köpa det gamla stationshuset med syfte att skaffa lokaler för att locka företag till bygden. blev dagislokalen i skolan för trång vilket lett till att skolslöjden flyttat till en så stor lokal i det renove- rade godsmagasinet som möjliggör parallella lektioner med textil- och träslöjd. De egna byggnaderna, affären och stationshuset, liksom kom- munens skola och dagis värmdes med allt dyrare el vilket fått föreningen att satsa på en fliseldad närvärmecentral som togs i bruk och som även värmer 8 privata hus i närheten. beskriver det hela som en mycket god affär för alla parter. Bränslet produceras lokalt och betalas med ca /KWh fritt bränslefickan vilket är betydligt högre än dagens marknadspris. Den ekonomiska föreningen har 7–8 personer anställda med varierande tjänstgöringsgrad. En del av dessa har varit långtidsarbets- lösa för vilka man har en del intäkter från AMS. Mycket av ekonomin bygger på att de anställda kan växla mellan olika arbets- uppgifter. Under resans gång har föreningen varit engagerad i flera EU-projekt men står verksamheten på egna ben utan projektmedel. Omsättningen ligger på ca . Några direkta hinder ser inte som säger att sam- arbetet med kommunen är bra. Däremot undrar han vad egentligen kommunen vill med de perifera områdena. –Vi tvingas jobba, slita och gno våra hjärnor för att ständigt ligga steget före så att bygden inte drabbas av nedläggningar och indragningar. Hellre förekomma än att förekommas. Vad som hade hänt i bygden om inte servicecentret hade kommit till vågar inte ha någon absolut åsikt om man han tror att risken varit stor att både affär och skola hade varit borta. Det som står näst på tur är att få till stånd en samordnad distri- bution av post, tidningar och direktreklam som fungerade utmärkt när allt sköttes av lantbrevbärarna. Sedan det splittrades på tre olika Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden aktörer går alla med förlust vilket innebär att man inskränker servicen. Därför kommer föreningen med stöd av i egen regi att genomföra ett försök för att åstadkomma en samordnad post-, tidnings- reklam- och paketdistribution. Arbetet med att locka företag att etablera sig i bygden har ännu inte kommit särskilt långt. Man har dock vissa förhoppningar på att ett projekt med 4 kommuner inblandade kring samordnad service i östra ska ge några anställda för skötsel av ett larm/ servicefunktion med placering i stationshuset. 4.8Pajala först med fjärrundervisning kommun i nordöstra delen av sträcker sig från söder till norr och från väster till öster. Befolkningen har minskat kraftigt från drygt 15 000 invånare 1950 till drygt 6 700 invånare. Den minskande befolkningen gör att elevunderlaget sviktar i ett flertal skolor runt om i kommunen. De stora avstånden gör att nedläggning inte är något alternativ. Elever skulle antingen tvingas bo i internat utanför hemorten, eller få mycket lång restid till skolan. Kostnaden för skolskjutsar skulle också bli orimligt stor. Det råder därför stor politisk enighet om att behålla nuvarande skolenheter i kommunen. Med minskande elevantal följer problem med att upprätthålla kvaliteten i ämnen som få elever väljer vilket är tydligast när det gäller språk. Tjänsteunderlaget blir för litet för att få behöriga lärare till deltidstjänster på 20–. Detta är bakgrunden till att blivit första kommun i landet att med hjälp av modern bedriva samordnad fjärrunder- visning. – Bakom detta ligger många lyckliga samverkande faktorer, berättar utvecklingssamordnaren som varit med från begynnel- sen. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Själv fanns han inne i skolorganisation med tidigare erfarenhet av både IT-projekt och pedagogiskt utvecklingsarbete. Det fanns skolledare med öppet sinne för ny teknik liksom politiker som ville undersöka nya möjligheter. 1996-1997 var försökskommun för fjärrundervisning inom ramen för projektet . Detta gav då inget resultat p.g.a. för dåliga datakommunikationer. När sedan genom den statliga bredbandssatsningen fick tillräcklig överföringskapacitet tog man tag i frågan igen. Dock inte genom ett nytt projekt utan inom ramen för den ordinarie verksamheten. I det sammanhanget för- sökte man hitta förebilder runt om i världen men hittade ingenting som var tillämpligt. Därför fick man lov att själv försöka utveckla undervisningsmetoder för fjärrundervisning. Alla de fem skolenheter i kommunen som har årskurs 7–9 är nu med i Distans – , , , och . I dessa skolor finns en videokonferensstudio där den undervisande läraren kan kommunicera med eleverna med ljud och bild, visa text skriven på svarta (vita) tavlan, använda dokumentkamera och visa PC-skärmbilder. Övningsblad, texter, inlämningsuppgifter och andra dokument kan överföras via fax eller e-post. Hos eleverna finns en handledare med uppgift att se till att tekniken fungerar och för att på olika sätt ge eleverna det stöd som de behöver. Ansvaret för själva undervisningen ligger dock helt på fjärrläraren. För detta har skolenheterna fått samordna sin verk- samhet på alla plan – undervisningsgrupper, schemaläggning, läro- medel och skolledning etc. I ett första skede används fjärrundervis- ningen för språk i klasserna 6 till 9 och i ytterligare ett antal ämnen från 7:a till 9:an i . Verksamheten med Distans startade och finansiera- des inom skolnämndens ordinarie budget. Redan första året sparade man på detta sätt på lärartjänster. – Detta var inte det primära syftet men en välkommen bieffekt, säger som menar att allt tyder på att det fungerar bra. Alla elever får minst godkänt i det ämnen som ingår. Myndigheten för skolutveckling har av be- ställt en ordentlig utvärdering som ska bli klar inom någon månad. Själv är nu engagerad av myndigheten att fungera som samordnare av ett nationellt nätverk för fjärrundervisning som han tror bl.a. kommer att innefatta ett antal skärgårdskommuner som har liknande problem som . Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Om inte Distans kommit igång hade sannolikt ett antal elever tvingats gå i skola långt från hemmet och bo inackorderade eller på internat. Genom att är först ser en möj- lighet att detta kan generera jobb för lärare i som kan bedriva fjärrundervinning för elever i andra kommuner. , utvecklingssamordnare, tfn Signebyn ligger i Silleruds socken i kommun i Västra Värm- land ca 2 mil från kommuncentrat. I Sillerudsbygden finns ca 1 200 invånare. Skolan i Signebyn har anor och blev friskola 1993 och är därmed den äldsta friskolan i . Den drevs som kom- munal skola då den skulle läggas ned på grund av besparningar, något som av naturliga skäl inte gillades av byborna. Den ideella föräldraföreningen ansökte om att få starta friskola vilket också beviljades. För ändamålet bildades en ekonomisk före- ning med föräldrar som andelsägare. Signebyns friskola omfattar förskola, förskoleklass, årskurserna 1–6 och fritids. I början var strategin att sticka ut så lite som möj- ligt och visa att man var precis som alla kommunala skolor. Minskat elevantal gjorde att man bytte strategi. Föreningen började arbeta med marknadsföring och en ny rektor anställdes, , som fick detta som en av sina viktiga arbetsuppgifter. Ett samarbete inleddes med barn- och fritidsprogrammet, om- vårdnadslinjen och medieprogrammet vid kommunens gymnasium vilket blev ett naturligt inslag i undervisningen. Genom detta ut- mejslades en inriktning mot tre områden – lek, rörelse, hälsa och idrott, naturkunskap och estetiska lärprocesser. Därmed startade en profilering av skolan för att locka ytterligare elever. Ett sam- arbete inleddes även med Kyrkeruds Folkhögskola, där de estetiska lärprocesserna växte fram. blev också inkopplad. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Ett nära samarbete med Medieprogrammet resulterade i ett om- fattande bildarkiv och film, och logotypen formades efter önske- mål. –Arbetet gick ut på nytänkande, annorlunda arbetsformer, inte- grering på ett annat sätt, se möjligheter, ta till vara goda kvalifika- tioner, vara lyhörda, tala positivt om skolan, få egna ansvarsom- råden utöver undervisningen, utöka kreativitet och praktiskt lärande iolika ämnen, säger . Det var en tuff period för alla när det skall inhämtas tid, som inte har utnyttjas till utveckling och framförhållning för framtiden. –Det räcker inte med att vi har vacker natur utan vi måste också visa att vi står för kvalitet, att vi har hög personaltäthet och att vi jobbar med utveckling, säger som påpekar att pro- fileringen görs inom ramen för gällande läroplan. Profileringen som friluftsskola gör att man ofta har undervis- ningen ute i det "gröna" och ute i det vita oavsett väder. Eleverna jobbar i integrerade klasser 1–3 och 4–6. Profileringen har gett resultat. Antalet elever har ökat från 19 till 38 vilket ger en tryggare ekonomi. I den kommunala skolan i som är en större skola skiljer endast . Det innebär att föräldrarna i bygden har två alternativ för sina barns skolgång. Friskolan har upptagningsområde i hela kommunen, eleverna måste då finnas på upptagningsplatserna i centrala. Många elever kommer från tätorten. Samarbete med andra friskolerektorer och Myndigheten för skol- utveckling har ägt rum . är friskolerektorerna ett nätverk som kallar sig . fick skolorna positivt beslut om Växtkraft Mål 3, kompetensutveckling. på har Signebyn varit Pilotskola i tillsammans med fem andra skolor. Ett samarbete mellan Ung Kultur och Myndigheten för skolutveckling. Sista terminen pågår . Övriga skolor är kommunala. Film i hade förra terminen ett projektarbete med Signebyn Tema över Unionen 1905-2005, där eleverna skrev manus, ansvarade för inspelning, var skådespelare, redigerade med stöd av filmpedagog. Visning i då projektet var avslutat. Skolan är avgiftsfri och öppen för alla och anslaget per elev är detsamma som i de kommunala skolorna. Skolan eldas med pellets och ved och föreningens medlemmar svarar på ideell väg för trans- port och upparbetning av ved som man ofta får till skänks. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden ningen sker också ideellt.