sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är långt ifrån bara män från länder och kulturer där kvinnor har en mer un- derordnad ställning som misshandlar kvinnor. Det våld som kvinnorna i studien beskriver är inte alltid syste- matiskt och kontinuerligt. Det är relativt vanligt att det fysiska vål- det skett vid ett fåtal tillfällen och kvinnorna relaterar detta till kri- ser, bekymmer och konflikter i äktenskapet och familjen. Våldet uppfattas i vissa av fallen både av kvinnorna och av handläggarna som uttryck för relationskonflikter snarare än som ett systematiskt maktutövande. förhållningssätt till den enskilda kvinnan brukar ses som en viktig del i hur arbetet med att hjälpa den våldsutsatta kvinnan fungerar. När problem och situationer är främmande för den enskilda socialarbetaren minskas möjligheterna att se individen i sitt sammanhang och att finna lämpliga lösningar. och beskriver det som att om vi inte möter människan blir socialt arbete omöjligt eller kränkande.TPTF88FTPT De anser därför att det är 88P P , N. & Lönnback, . (2005). Mäns våld mot kvinnor viktigt att i sitt möte med kvinnor med utländsk bakgrund tar hänsyn till de olika förhållningssätt som finns och accepterar att det kanske inte endast finns en lämplig lösning eller ett sätt att stödja kvinnan. och framhåller betydelsen av att socialarbeta- ren förhåller sig med respekt och tolerans till det olika och främ- mande. Risken finns annars att vi tolkar och dömer utifrån våra egna referensramar och koder. Det är lätt att man bedömer andra kulturer efter sin egna kulturella måttstock och att man betraktar sina kulturella värderingar som de allmängiltiga och att avvikelser från den egna kulturens normer och värderingar betecknas som en abnormitet. Möjligheterna till ett bra möte med en kvinna med ut- ländsk bakgrund ökar om socialarbetaren har kulturkompetens. Det innebär dock inte att socialarbetaren behöver komma från samma kultur eller land som klienten, utan snarare att man bör vara uppmärksam på den betydelse kulturen och religionen kan ha för den enskilde. I detta ligger även att vara uppmärksam på att man kan ha olika syn på både problem och lösningar och att man då bör ha flexibla arbetssätt.TPTF89FTPT Flera forskare och praktiker framhäver betydelsen av att arbeta med männen. Som ovan berörts kan de befinna sig i en situation då normer och värderingar ifrågasätts och där deras sociala status sänkts. Insatser kan därför behövas i preventivt syfte men också för att hjälpa mannen i en komplex social situation. Kvinnor utan permanent uppehållstillstånd En fråga som ofta uppkommer i diskussioner kring våld mot kvin- nor med utländsk bakgrund är den särskilt utsatta situation som kvinnor utan permanent uppehållstillstånd befinner sig i. Frivillig- organisationer som vi har talat med berättar att de kommer i kon- takt med en mängd kvinnor som inte har permanent uppehållstill- stånd i . Många av dessa vågar inte lämna sina män av rädsla för att de då också måste lämna . Den möjlighet som finns enligt utlänningslagen att ge fortsatt uppehållstillstånd till en kvinna som utsatts för våld används enligt organisationerna sällan i praktiken, vilket gör att många kvinnor inte lämnar sina män trots våld och kränkningar. De menar att många är beredda att stå ut med vad som helst då det är omöjligt för dem att återvända till sitt 89P P Ibid. Mäns våld mot kvinnor hemland som skild kvinna. För en del män kan detta vara ett effek- tivt vapen att hota med – lämnar kvinnan relationen kommer hon att utvisas ur landet. Enligt utlänningslagen (2005:716) 5 kap. 16 § får en utlänning som har fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av familjean- knytning ges ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstill- stånd endast om förhållandet består. Enligt paragrafens andra stycke får permanent uppehållstillstånd ges när med tidsbe- gränsat uppehållstillstånd förflutit. Avbryts relationen innan de två åren är till ända uppstår alltså en situation där utlänningen riskerar att inte få något nytt uppehålls- tillstånd. Lagstiftaren har uppmärksammat situationen där en kvinna utsatts för våld eller annan kränkande behandling av sin partner. Enligt utlänningslagen 5 kap. 16 § tredje stycket andra punkten får fortsatt uppehållstillstånd beviljas om förhållandet upphört på grund av att kvinnan eller hennes barn i förhållandet utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Den nya utlänningslagen trädde i kraft och 5 kap. 16 § tredje stycket andra punkten motsvarar 4 e § i den tidi- gare utlänningslagen (1989:529). I regeringens proposition Uppe- hållstillstånd på grund av anknytning utvecklas vad som krävs för att bestämmelsen ska bli till tillämplig.TPTF90FTPT Bland annat sägs att om varje slag av våldshandling eller kränkning som sökanden eller sökandens barn utsatts för skulle medföra en obetingad rätt till fortsatt uppe- hållstillstånd, skulle regeln kunna missbrukas. Regeringen har där- för ansett att enstaka mindre allvarliga våldshandlingar inte i sig bör medföra att sökanden beviljas fortsatt uppehållstillstånd i . Övergreppen måste dock ses i sitt sammanhang. I varje ärende måste hänsyn tas till under vilka omständigheter övergreppen ägt rum, hur allvarligt det har varit och om det rört sig om en enstaka episod eller om systematiska övergrepp. För att det ska komma ifråga att bevilja fortsatt uppehållstillstånd på grund av att det före- kommit våld eller allvarliga kränkningar under sammanboendet, bör omständigheterna också vara sådana att det kan antas att för- hållandet upphört huvudsakligen på grund härav. 90P P Prop. 1999/2000:43. Mäns våld mot kvinnor krävas dels att sammanboendet inte varit helt kortvarigt, dels att det från början varit fråga om ett seriöst förhållande. Vid den samlade bedömningen måste det beaktas om det finns andra starka skäl än våld och allvarlig kränkningar som talar för att sökanden bör tillåtas stanna här, exempelvis om sökanden riskerar att bli socialt utstött vid ett återvändande eller om sökanden har stark anknytning hit. Även om sökanden inte utsatts för så allvar- liga kränkningar att uppehållstillstånd bör beviljas enbart på denna grund, kan omständigheterna vid en samlad bedömning framstå som så ömmande att fortsatt uppehållstillstånd bör beviljas. Beträffande beviskravet anförs i ovan nämnda proposition att det för att fortsatt uppehållstillstånd ska beviljas på den grunden att sökanden utsatts för våld eller allvarliga kränkningar, måste finnas omständigheter som stödjer sökandens påståenden. Enbart att sö- kanden uppger att så är fallet kan normalt inte anses tillräckligt. Regeringen menar dock att det skulle vara att ställa för höga krav att kräva att det ska vara styrkt att sökanden utsatts för en brottslig gärning. För att hänsyn ska tas till om det förekommit våld eller handlingar som innefattar allvarliga kränkningar i förhållandet bör det vara tillräckligt att det görs sannolikt att sådana övergrepp fö- rekommit. har på uppdrag av regeringen sammanställt praxis i de fall där förhållande upphör på grund av våld och frågan uppkommer om förlängt uppehållstillstånd.TPTF91FTPT Enligt Migrationsver- kets statistik gällande perioden – beviljades de allra flesta förlängt uppehållstillstånd trots att förhållandet upp- hört. Endast cirka en procent avslogs. Det är oftast flera omstän- digheter som åberopas och som samverkar för ärendets utgång. Det kan därför vara svårt att renodlat redovisa praxis angående fall där misshandel eller annan kränkande behandling åberopas. Den slutsats som kan dras av praxis från och är att de allra flesta kvinnor som utsatts för våld av sin man får fortsatt uppehållstillstånd trots att förhållandet upphört. Denna uppgift skiljer sig från de erfarenheter som frivil- ligorganisationer har förmedlat till oss. Utlänningslagen har emel- lertid ändrats från och ny praxis kommer utarbetas av de nya migrationsdomstolarna. Mot bakgrund av att lydelsen av forna 4 e § utlänningslagen inte ändrats och att förarbetena inte heller indikerar en annan tolkning av paragrafen jämfört med tidi- 91P P (2003). Mäns våld mot kvinnor gare är det inte troligt att domstolen skulle tillämpa bestämmelsen på ett annorlunda sätt . Emellertid bör utvecklingen av tillämpningen av lagen följas noga. Kvinnor som utsätts för hedersrelaterat hot och våld har unga kvinnor som lever i starkt patriarkala familjer uppmärksammats i , inte minst på grund av hedersmorden på Pela och . Familjer med starkt patriarkala strukturer brukar beskrivas som hierarkiska där mannen anses ha högre status än kvinnan. Så kallat hedersrelaterat våld anses ha vissa specifika kännetecken, som att våldet har sin grund i uppfattningar om kvinnans uppförande och att hennes sexualitet och frihet påverkar mannens, familjens eller släktens heder. Våldet omfattas och utövas ofta av ett helt kollektiv som styrs av det omgivande grannskapet, släkten och/eller familjen. Kontrollen av kvinnans sexualitet är central. Den mest drastiska åtgärden för att återställa familjens heder är att ta livet av kvinnan som utsatt familjen för skam. Frågan om hedersrelaterat våld kan inte ursäktas som en fråga om kultur eller tradition. Det bör hållas i åtanke att familjer med starkt patriarkala strukturer och värderingar givetvis inte är en enhetlig grupp.TPTF92FTPT Enligt våra direktiv ska vi särskilt beakta våldsutsatta kvinnor och flickor med utländsk bakgrund. Det pågår ett intensivt arbete med problematiken kring hedersrelate- rat våld (se nedan). Inom ramen för utredningen ägnar vi därför denna problematik ett mindre utrymme, till förmån för att mer ge- nerellt belysa situationen för kvinnor med utländsk bakgrund när det gäller utsatthet för våld. Regeringen har, som ovan antytts, vidtagit ett antal åtgärder när det gäller hedersrelaterat våld: har avsatts för insatser till ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Satsningen påbör- jades och beräknas pågå . Länsstyrelserna fick 2003 i uppdrag av regeringen att kartlägga förekomsten av hedersrelaterat våld riktat mot flickor och unga kvinnor från deras nära anhöriga. Upplägg och genomförande kom dock att skilja sig åt länsstyrelserna emellan. För att få en 92P P (2002a). Mäns våld mot kvinnor tydligare bild av hur vanligt det är att ungdomar utsätts för he- dersrelaterat hot och våld beslutade regeringen därför att ge i uppdrag att genomföra en ny kartläggning. Resultaten ska redovisas senast den 30 no- vember 2006.TPTF93FTPT Länsstyrelserna har fått medel för att bl.a. inrätta och utveckla skyddat boende samt för förebyggande åtgärder mot hedersre- laterat våld. lämnade en delrapport om länsstyrelsernas insatser. I rapporten konstateras att läns- styrelserna är i olika faser i sitt arbete och att det har gått för att man ska kunna dra några slutsatser av hur sats- ningen mot hedersrelaterat våld har fallit ut.TPTF94FTPT lämnades ytterligare en delrapport.TPTF95FTPT konstateras att länssty- relserna har kommit olika långt. En positiv utveckling och en ökad medvetenhet om problematiken är dock synlig. Den samlade bilden är att det skett tydliga framsteg när det gäller insatser och resultat. har även haft i uppdrag att utreda hur ett kon- sultativt stöd särskilt till personal inom kan ut- formas. I rapporten föreslås att ett nationellt konsultativt stöd ska bedrivas inom ramen för ett Nationellt riskbarncentrum. I rapporten fram- kommer att det finns behov av förebyggande åtgärder, att det finns brist på kunskap och brist på barnperspektiv i fråga om hedersrelaterat våld. föreslår att det konsultativa stödet bl.a. bör ha i uppgift att följa upp och utvärdera social- tjänstens insatser på området, vara den samordnande länken för en nationell handlingsplan samt att samordna olika myndighe- ters arbete.TPTF96FTPT Regeringen har givit metoder i soci- alt arbete (IMS) vid i uppdrag att göra en jämfö- rande före-efter-studie av några av de stöd- och skyddsinsat- ser som prövas lokalt runt om i landet. 93P P Regeringsbeslut Ju2005/8402/IM. 94P P (2004c). 95P P och Länsstyrelserna (2006). 96P P (2005b). Mäns våld mot kvinnor i har län fått i uppdrag av reger- ingen att ge stöd till projekt som avser insatser mot hedersre- laterat våld på nationell eller länsövergripande nivå. har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera regeringens hela sats- ning mot hedersrelaterat våld. Den ska presenteras 2008. Länsstyrelserna bedömde i sina kartläggningar att mellan 1 500– 2 000 personer var utsatta för hedersrelaterat våld och att mellan av dessa var i behov av skyddat boende. Det går dock inte att med säkerhet uttala sig om omfattningen av före- komsten av hedersrelaterat våld och behovet av skyddat boende. I avvaktan på kartläggning saknas en enhetlig sådan, och precis som när det gäller våld mot kvinnor generellt kan det antas att det finns ett stort mörkertal. Organisationer som vi har talat med har bl.a. framfört att social- tjänsten inte alltid har tillräcklig förståelse för den unga kvinnans speciella familjesituation. En flicka som aldrig tillåtits fatta egna beslut och stå på egna ben kan ha det extra svårt att bryta sig loss från familjen trots det våld hon utsätts för. Det har påpekats att den unga kvinnan inte alltid får det stöd hon behöver för att våga ta steget att lämna familjen. Hanteringen av fall där flickor eller unga kvinnor blivit utsatta för hedersrelaterat våld ställer krav på särskild kunskap och väl ut- vecklade metoder och arbetsformer. De unga kvinnorna befinner sig ofta i en mycket utsatt och hotfull situation där skydd inte alltid står att finna inom den egna familjen eller släkten. Förövaren är sällan bara fadern, brodern eller maken utan våldet kan sanktione- ras av hela det omgivande samhället. Detta skapar situationer som kan vara mycket komplexa och svårlösta, särskilt då den våldsut- satta flickan är underårig och vill/behöver fly från sin familj. Schlytter har studerat insatser för unga kvinnor som utsatts för hedersrelaterat våld utifrån ett antal länsstyrelse- Mäns våld mot kvinnor rapporter.TPTF97FTPT Hon är starkt kritisk till samhällets och förmåga att ge flickorna skydd och stöd. Bland annat pekar Schlytter på ett antal centrala föreställningar inom som utgör ett hinder för att handläggarna ska kunna tillvarata flickornas intressen. Handläggarna är osäkra på om det är en vanlig tonårsfrigörelse eller inte och de anser inte att de kan göra något utan att först kontakta vårdnadshavarna. Vissa handläggare tycker också att det är lika dåligt för flickan om socialnämnden ingriper som om den inte gör det; de måste vara neutrala och kan därför inte ta ställning för flickan. Många handläggare upplever också att de saknar kunskap och kompetens att hantera dessa frågor. Schlytter anser att behöver instrument för att både ta reda på om individen utsätts för oacceptabla villkor och varför konflikten har uppstått. Erfarenheter från polisens utredningsar- bete om våld mot kvinnor i nära relationer och hedersrelaterade brott skulle kunna vara intressanta även för , menar . I avhandlingen ut påvisas också svårigheter att möta ungdomarnas speciella behov.TPTF98FTPT antog ett familjeperspektiv i ärenden med hedersproblematik och menade att konflikten mellan ungdomarna och föräldrarna berodde på en kulturkrock, dvs. att föräldrarna hade svårt att acceptera att ung- domarna försvenskades. Lösningen blev att bearbeta flickorna för att sedan flytta tillbaka dessa till familjen. Detta oavsett om flick- orna hade varit utsatta för både våld, hot om våld och mordhot. I sin studie pekar Schlytter också på att den utsatta kvinnan be- finner sig i en rättsosäker situation, som grundar sig i socialtjänst- lagens vaga och allmänna regler, vilket i sin tur lämnar stort ut- rymme för godtycklighet. Kvinnans eller flickans möjlighet att bli sedd och få den hjälp och det stöd hon har rätt till är beroende av vad handläggaren och socialnämnden ser respektive inte ser och hur de bedömer hennes behov. 97P P Schlytter, A. (2004). 98P P , Y. i Björktomta, S-B. (2005). Mäns våld mot kvinnor 3.5Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna genom ett barns ögon borde kvinnomisshandel översättas till mamma-misshandel.TPTF99FTPT Barn som växer upp i hem med våld i nära relationer har kallats de glömda, icke-erkända, gömda, oavsiktliga och tysta off- ren. Dessa barn har dock kommit att uppmärksammas allt mer. finns det relativt mycket forskning på området och det finns insatser och exempel på verksamheter som specialiserat sig på stöd och behandling av dessa. I några svenska studier har man försökt att uppskatta antalet barn som upplevt våld mellan närstående. visar med ex- empel från olika källor att det kan röra sig om mellan 85 000 och 190 000 barn. Enligt Kommittén mot barnmisshandel har av alla barn åtminstone upplevt denna typ av våld, har upplevt det ofta.TPTF100FTPT gjorde 2004 en studie i kommun.TPTF101FTPT 713 elever i årskurs sex be- svarade en enkät. (35 elever) svarade att de sett eller hört sina föräldrar slåss. 20 av dessa 35 barn hade inte berättat för någon om sina upplevelser. Studier från andra länder visar, i likhet med de svenska studierna, att våldet mot kvinnor berör ett stort antal barn. En svårighet med att mer exakt fastställa hur många barn som lever under dessa om- ständigheter, är att mäns våld mot kvinnor i huvudsak beskrivs ur ett kvinnoperspektiv och inte så mycket ut ett barnperspektiv. Frå- gan om vad ett barn anser att våld är, är centralt för att förstå bar- nets upplevelser. Barnets förmåga till begreppsbildning är beroende av barnets ålder, men också av kommunikationsformer och norm- bildning inom familjen.TPTF102FTPT Det finns emellertid flera problem med att försöka fastställa hur många barn som berörs. En sådan svårig- het är barnens ovilja att tala om våldet. Oviljan kan grunda sig i skamkänslor och en rädsla för att framstå som annorlunda, jämfört 99P P , A. & , I. (1999). 100P P SOU 2001:72. 101P P (2005). 102P P (2005c). Mäns våld mot kvinnor med andra barn som har hyggliga pappor. Oviljan kan också vara en tillitsfråga: Kan jag lita på vuxna och vad händer om jag berättar? Våldet är inte sällan en familjehemlighet som inte får avslöjas för någon. Barnet kan känna stor lojalitet till föräldrarna, vilket också gör det svårt att berätta för någon (se nedan). Ytterligare ett problem värt att nämna i detta sammanhang är att det kan finnas missbruk av alkohol eller droger eller psykiska pro- blem i familjen. Våldet kanske uppstår då pappan är alkoholpåver- kad eller då han misskött sin medicinering. Barn som lever under dessa betingelser kan komma att kategoriseras som barn till miss- brukare eller barn till psykiskt funktionshindrade och våldet kanske överhuvudtaget inte uppmärksammas. När det gäller att kategorisera sociala problem finns en tendens att ta en sak i taget. När detta visar sig vara omöjligt talar vi gärna om dubbeldiagno- ser eller multiproblemfamiljer. Vi kan då fortsätta att tala om en sak i taget, men sätta ihop problemen i olika konstellationer. Det är inte säkert att detta sätt att benämna problemen ger rättvisa åt upplevelsen av hur det är att växa upp under de levnadsomstän- digheter som kategorierna tillsammans rymmer.TPTF103FTPT Barn som bevittnar våld används ofta som begrepp. Uttrycket kan dock ifrågasättas. Det för tankarna till ett barn som är ögon- vittne till hur pappan slår mamman. Enligt forskning är förhållan- det betydligt mer komplext än så. För det första är det inte alltid så att barnet faktiskt ser våldet. Barnen kan befinna sig i ett rum intill och höra våldet eller se våldets konsekvenser i form av synliga ska- dor på mamman – situationer som kan vara väl så uppslitande. För det andra kan barnet själv vara involverat: Barnet kan tvingas att delta i våldet och övergreppen på mamman på olika sätt. Barnet kan också avsiktligt eller oavsiktligt bli skadat: Barnet kan gå emellan och försöka skydda mamman och i detta sammanhang själv komma till skada. Mindre barn kan komma till skada om mamman blir sla- gen då hon håller detta i famnen. Man kan vidare säga att det är en psykologisk omöjlighet att vara utanförstående betraktare (dvs. vittne) till händelser som är en del av ens egen livsmiljö. 103P P Ibid. Mäns våld mot kvinnor SOU 2006:65 snarare deltagande vittnen i en situation de själva inte valt eller an- svarar för.TPTF104FTPT skapade ovan nämnda uttryck – deltagande vittne – för att fånga barnens subjektställning i situationen som vittne.TPTF105FTPT Begreppet utsatt för att bevittna våld i familjen är ytterligare ett förtydligande. Det betecknar en offerposition som stämmer väl överens med det som forskningen på området visar. När en föräl- der blir slagen drabbar det barnen direkt.TPTF106FTPT Barn som upplever våld i nära relationer eller mellan närstående vuxna är ett annat uttryck som bättre fångar det barnen är med om, jämfört med uttrycket bevittnar. Som vi ska se nedan, är det inte heller ovanligt att också barnen utsätts för våld i dessa familjer. Det finns således skäl för att använda ett mer omfattande uttryck, än barn som bevittnar Vad barnen utsätts för Barnen exponeras inte bara för det fysiska våld mamman blir utsatt för, utan också för det förtryck och den kontroll som inte sällan utgör bakgrund till våldet. Barnen upplever den skräck mamman känner och det ojämlika förhållandet mellan den som slår och den som blir slagen.TPTF108FTPT De psykologiska/känslomässiga övergreppen mot mamman som också ofta förekommer är något som barnen lever med och något som utgör en bakgrund till de fysiska övergreppen. Den mesta forskningen tar dock sin utgångspunkt i det fysiska våldet. Hur de andra typerna av övergrepp påverkar barnen och den hemmiljö de växer upp i är relativt lite uppmärk- sammat. En enstaka, isolerad våldshändelse kan i sin tur innehålla flera påfrestande moment för ett barn. Följande exempel illustrerar detta: En elvaårig flicka ser hur mamman brottas ner på golvet och blir slagen i ansiktet upprepade gånger. Mammans pojkvän svär och mamman skriker åt honom att sluta slå. Flickan ser hur polisen anländer och hur pojkvännen flyr. Flickan följer med mamman till sjukhuset. 104P P (2005c). 105P P , M. (1995). 106P P (2005c). 107P P , G. & , L. (2003). 108P P Graham-Bermann, S. (1998). SOU 2006:65 Mäns våld mot kvinnor hur mammans skador tas om hand. Barnet ser inte bara våldet, utan är med om andra traumatiska händelser knutna till detta.109 Efterdyningarna av våldet kan innebära att ta hand om en skadad mamma, att förhålla sig till den pappa eller styvpappa som utövat våld, att hantera att polisen involveras och kanske tar med pappan, att tvingas fly från hemmet till en kvinnojour eller annat skyddat boende. Stämningen i hemmet kan präglas av rädsla, oro, ilska och spänningar. Atmosfären i hemmet beskrivs ibland som giftig eller som en krigszon – ibland kan barnen förutsäga våldet, ibland är det plötsligt och oväntat. Barnen lever med en känsla av fara och osäkerhet.TPTF110FTPT Detta understryker också att begreppet barn som bevittnar våld inte tillräckligt ringar in barnens upplevelser. Våld mot kvinnor – våld mot barn Det finns en rad studier som visar hur förekomsten av våld mot kvinnor i nära relationer och barnmisshandel i många fall överlap- par varandra. I dessa studier har man använt sig av två olika an- greppssätt. En metod har varit att identifiera förekomsten av våld mot kvinnor i familjer med kända fall av barnmisshandel. Den andra metoden innebär det omvända: Barnmisshandel identifieras i familjer där det är känt att kvinnan utsätts för våld. Studiernas olika utgångspunkter samt att man använder sig av olika sätt att komma i kontakt med våldsutsatta kvinnor och familjer där barn far illa gör att studierna visar skiftande resultat.