sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering organiseras också utredningsarbetet så att misstankar om partisk- het kan undvikas. I andra delar av den här intervjun benämns fäder och mödrar som parter på lika villkor i mötet med utredaren, implicit även när det finns en historia av våld från fadern. Att fadern misshandlat modern hålls som irrelevant för deras respektive situation under utredningen och i möten ansikte mot ansikte med en utredare som är väldigt neutral i sitt förhållningssätt. Neutra- litet konstrueras alltså som professionell oavsett vad parterna har för inbördes (makt)relation och situation utanför samtalen med utreda- ren. Partiskheten informanten vill undvika handlar i citatet ovan om att ta parti för den utsatta modern. Arbetssättet att ha båda par- terna närvarande tycks vidare vara bra särskilt i relation till fäder: de får inga fantasier om att utredaren tar parti för modern. Trots att förhållningssättet presenteras som (köns)neutralt av informanten, kan det i sitt sammanhang tolkas som i första hand anpassat till våldsutövande fäders situation och upplevelser (jfr och 1998, 121).47 Idealet är i det här sammanhanget således dolt könsrelaterat. Neutralitet tycks vara särskilt starkt kopplad till situationen som utredare. I materi- alet som helhet finns ett otal exempel på hur rollen som utredare kontrasteras mot rollen som hjälpare och/eller behandlare, vilka till skillnad från utredaren sägs kunna ge stöd till utsatta kvinnor.48 Att vara opartisk i meningen att inte reagera på eller agera efter mödrars berättelser om våld kan knappast sägas vara neutralt. Frå- gan är vad ett sådant förhållningssätt betyder, dels för våldsutsatta mödrar i möte med utredare, dels för de barn vars intressen familje- rättssekreterare är satta att bevaka. Det neutralitetsideal som åter- kommer i vissa av intervjuerna innebär exempelvis att det är par- tiskt att ta modern på orden och (inledningsvis) handla med utgångspunkt i hennes berättelse om våld, medan det är opartiskt att (inledningsvis) handla med utgångspunkt i faderns nekande (se 2003, 254ff). På så sätt kan professionalitet som neutrali- tet öppna för en praktik som upprätthåller asymmetriska maktrela- tioner och i värsta fall möjliggör (fortsatta) övergrepp från fadern 47För de informanter som sätter kvinnomisshandel i fokus blir neutralitetsnormen mer problematisk, men även hos dem kommer liknande ideal till uttryck. Se vidare (2003, 254ff). 48Distinktionen mellan utredning och behandling är dock inte oproblematisk: det är inte vattentäta skott mellan utredning och samarbetssamtal, vilka presenteras som behandling. Vidare görs neutralitetsprincipen i vissa fall central även för rollen som samtalsledare i samarbetssamtal. Se även (2001); (2000). SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering mot såväl modern som barnet. Ett professionellt förhållningssätt som presenteras som (köns)neutralt och för barnets bästa får således uppenbart köns- och åldersspecifika konsekvenser. Vad kan ett professionellt ideal innefattande distans, objektivitet och neutralitet få för betydelse för de brukare som i sitt vardagsliv erfar marginalisering på grund av etnicitet/ras? Det är något som behöver undersökas genom empiriska studier, men ett svar på den frågan kommer från en av de våldutsatta mödrar som intervjuades i avhandlingen om hanteringen av fäders våld.49 Liksom de andra mödrarna i studien uttrycker denna informant kritik mot det bemötande hon fått från bland annat familjerätten och i tingsrät- ten.50 Det som skiljer hennes berättelse från de andra informan- terna är att hon kopplar det bemötande hon fått till sitt eget utse- ende: Och jag försökte verkligen få dem att inse, ja... vad det hela handlade om och vad han var för typ av person. Att... gick jag inte med på saker så kunde han ringa hem och hota mig. Gör du inte det, då går jag till advokaten igen. För han fick ju medvind , i och med det här beslutet. Då blev han ju ännu stöddigare, eller farligare eller vad man ska säga. En sådan människa, som inte är riktigt normal i huvudet, när han får medvind liksom, medhåll, det är ju inte bra. Då blir han ju så enormt stöddig så han, egentligen är en person som är väldigt feg och rädd innerst inne. Som inte vågar göra något, som inte ens kan ha ett muntligt föredrag i en klass. Men när han märker att han får ett sådant otroligt medhåll på det här sättet, i samhället, hela samhället, ja doma- ren, har ju domaren sagt, det lyfter upp honom så otroligt så att han blir ännu mer... odräglig och kan inte alls se vad som är rätt och fel. Och det är det som är så enormt fel. Och jag kände att jag hade ett intyg från psykolog. Jag försökte ta fram material som visade att det här inte var bra och ändå lyssnade man inte. Och det är då de här fun- deringarna kommer in att, är det för att jag har ett annorlunda utse- ende, som de ändå dömde till hans... För att, ändå i allt det här så har de ju inte tänkt på barnet någonting. Den här informanten är född utanför och är adopterad av ett svenskt par som liten. Intervjun med henne kan tolkas som 49I denna informantgrupp ingick 13 mödrar. Bland de övriga 12 hade en invandrat till från ett nordeuropeiskt land som vuxen. De övriga framstod som vita svenskar. De har dock inte fått ingående frågor om bakgrund och egen definition av etnisk/kulturell tillhörighet. 50Informantgruppen består av separerade mödrar som definierar sig själva som våldsutsatta kvinnor och mödrar till utsatta barn och deras berättelser är berättade från den positionen. De är också mödrar som beskriver övervägande negativa erfarenheter av möten med myndigheter: att de känt sig ifrågasatta och att de har haft svårt att få gehör för sin definition av verkligheten, särskilt när det gäller definitionen av medföräldern/den före detta partnern som en våldsam far i förhållande till barnen. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering att i hennes sociala värld är nyanser på hud, hår och ögon menings- bärande och något som i hennes eget fall kan medföra exkludering och marginalisering. Av andra delar av intervjun framgår att även relationen till barnets våldsutövande vita svenska pappa inneburit sådana rasifierande erfarenheter: Så har han sagt också att... han är så stolt över henne för hon är väldigt ljus. Man kan inte tro att hon är min, om man tänker färgen. Hon har mörkt hår, det har hon, väldigt mörkbrunt hår och så bruna ögon, men det är det enda. Sedan är hon... som du. Då har han sagt så här, han är så stolt för att hon är så ljus, att det bara är en på miljonen som kan bli så där. Så har han gått runt till sina kompisar och visat kort på att hon är så ljus och så. Hon är ju det. Dessa erfarenheter är inte något som lämnas utanför informantens möten med rättssystemets aktörer (eller framtida relation till medföräldern). De blir i stället till en av de tolkningsramar som är tillgängliga då hon försöker förstå varför hon inte får gehör för sin definition av verkligheten. Ett distanserat bemötande där familje- rättssekreterare och andra involverande inte aktivt förhåller sig till rasifierande processer i brukares vardagsliv framstår här som allt annat än neutralt. Det bidrar i stället till moderns erfarenheter av exkludering och marginalisering. Mot bakgrund av utvecklingen kan en betoning av neutralitet och rollen som (vårdnads-, boende- eller umgänges- )utredare tolkas som en familjerättssocionomprofessionell stäng- nings- och avskiljningsstrategi riktad mot frivilliga hjälpare (som kvinnojoursarbetare) och andra professioner (som psykologer), respektive andra socionomer.51 I Webersk tradition kan professio- ner förstås som (kollektiva) historiskt specifika stängningsprojekt (Witz 1992). kan en ansats till en formering av en separat familjerättsprofession ses, och gruppen familjerättssocio- nomer kan med tiden komma att uppfatta sig som, och framstå, som än mer skild från andra socionomer. En juridisk diskurs om opartiskhet och rättssäkerhet tycks kunna fungera som ett verktyg 51 Då (1992) diskuterar olika professionella strategier använder hon avskiljning för att begreppsliggöra inomprofessionella strategier då försök till exkludering misslyckats. Här betecknar dock begreppet en inomprofessionell strategi för en frivillig avskiljning från en redan etablerad profession. SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering i ett sådant familjerättssocionomprofessionellt projekt.52 Här kan tilläggas att i formeringen av en familjerättsprofession torde även rollen som neutral samtalsledare/medlare kunna ges en central plats (jfr 2000). Konstruktionen av professionalitet som neutralitet tycks fungera som ett hinder för (köns)strukturella perspektiv på arbetet som familjerättssekreterare. Visserligen kan åtminstone två olika kon- struktioner av kön urskiljas i materialet: kön som likhet och kön som skillnad. Av analysen framgår dock att det faktum att frågan om kårens könssammansättning aktualiseras betyder inte nödvän- digtvis att könsrelaterad makt sätts i relation till professionalitet i möte med brukare med våldserfarenheter (utsatta eller utövare).53 Med tanke på frånvaron av en diskussion om familjerättssekreterare med utländsk bakgrund kan konstruktionen av professionalitet som neutralitet kanske även tolkas som ett hinder för en proble- matisering av arbetet ur ett strukturellt perspektiv där ojämlikhet knuten till etnicitet och ras fokuseras.54 Det mönster med olika utgångspunkter för hanteringen av mäns våld mot kvinnor som diskuteras i ett tidigare avsnitt kan tolkas som att etableringen av ett feministiskt perspektiv på våld i hetero- sexuella parrelationer i offentlig politik på gräsrotsbyråkraternas nivå har skapat utrymme för andra definitioner av professionalitet, definitioner som utmanar (köns)neutraliteten. Här anas en ansats till ett mer könsmaktsfokuserat förhållningssätt. En liknande ansats när det gäller etnicitet och ras kan däremot inte ses i det här materialet. Den diskussion om anti-rasistisk praktik som förts i bland annat tillbaka framstår här som varande långt borta (se Dominelli 1997). Detta kan säkerligen till viss del hänga ihop med det empiriska materialets specifika karaktär och tillkomsthistoria. Frågan är dock om det är den enda förklaringen eller om denna tystnad speglar mer generella mönster. Det finns vissa texter som tyder på det. I Social- styrelsens publicerade handledning till handläggare inom 52Jfr kravet på att den offentliga förvaltningen ska beakta allas likhet inför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet, kap. 1, § 9 Regeringsformen; Förvaltningslagen (1986:223). 53Detta kan tolkas som att även om informanterna kan sägas återskapa jämställdhetsnormer är det snarare en konstruktion av jämställdhet som skillnad (genom fokus på komplementära, naturliga skillnader mellan kvinnor och män) som kommer till uttryck i materialet, inte jämställdhet som likhet (genom överskridande/upphävande av socialt konstruerade skillnader mellan kvinnor och män). 54Den strukturella ojämlikhet som tenderar att benämnas och diskuteras av familjerättssekreterarna rör ålder och förhållandet mellan vuxna och barn. De är i synnerhet upptagna av barns underordnade position visavi föräldrar. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering familjerätt återfinns exempelvis framställningar av det svenska som jämlikt och som kontrast mot invandrare som kommer från ett patriarkalt utvidgat familjesystem (Socialstyrel- sen, 2003, 99). I den här texten ges visserligen en något mindre patologiserande och osynliggörande helhetsbild än vad som ges av intervjumaterialet. I text framhålls exempelvis att egna föreställningar om rätt och fel är kulturbundna och inte så självklara som man gärna vill tro (2003, 97). Vidare sägs att samma arbetsmodell kanske inte är adekvat i alla möten med bru- kare och att arbetssätt och bemötande kan behöva anpassas. Samti- digt är, å andra sidan, textens underförstådda utgångspunkt att handläggaren är svensk. Överordningens villkor är ett slags strukturell osynlighet. Dominans får som effekt att de dominerande framstår som en naturlig norm som kan vara svår att sätta fingret på och problema- tisera. Det gäller oavsett vilken ojämlikhet som sätts i fokus: kopplad till kön, sexualitet, etnicitet/ras, funktionshinder, ålder och så vidare. Rasifiering genom patologisering och osynliggörande återskapar denna strukturella osynlighet och vita privilegier. Genom att den officiellt påbjudna jämställdheten och barnvänlig- heten blir etniska markörer torde exempelvis positioneringen som svensk far/man öka chansen att slippa bli kritiskt granskad av utredare, trots att forskningen om barns och mödrars utsatthet pekar på att även svenska fäder/män utövar våld. Genom att ojämlikhet kopplad till etnicitet och ras inte synliggörs problemati- seras inte heller överrepresentationen av vita svenska kvinnor och män i familjerättssekreterarkåren, eller vad denna överrepresenta- tion betyder för föreställningar om professionalitet och tillräckligt god praktik i möten med olika brukare oavsett kön och etnisk bak- grund. SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering , (1990). Hierarchies, , Bodies: a Theory of Gen- dered Organizations, , vol. 4, nr 2, 139–158. , (2000). Revisiting Class: Thinking from Gender, Race, and Organizations, Social Politics, vol. 7, nr 2, 192–214. , , (1999). Regimes of Inequality: Gender, Class and Race Politics in Organizations. Opubli- cerat manus, 1999 version. (1999). Women, policy and politics : the construc- tion of policy problems. , (1999). Behov och ideologi – socialt arbete med misshandlade kvinnor. I , E. & Schlytter, A. ): Kön och makt i socialt arbete. : , Rapport i socialt arbete, nr 91, 89–106. Brah, Avtar (2001). Re-framing Europe: Gendered racisms, eth- nicities and nationalisms in contemporary Western Europe. I J. Fink, G. , G. & J. (red. ): Rethinking Euro- pean Welfare. Transformations of Europe and Social Policy. , Thousand Oaks , : in association with , 207–230. BRÅ (2002). Mäns våld mot kvinnor i nära relationer. En kartlägg- ning. : , 2002:14. , (2001). Det idealiska offret. I , M. & , I. ): Det motspänstiga offret. , Studentlit- teratur, 46–60. , R. W. (1987). Society, the person and sexual politics. , R. W. (1995). , R. W. (1998). Masculinities and Globalization. Masculinities, vol. 1, nr 1, 3–23. Diesen, , , , , , , (2005). Likhet inför lagen. : Natur och Kul- tur. & Dobash, . E (2004). Womens vio- lence to men in intimate relationships. Working on a Puzzle, 44, nr 3, 324–249 Dominelli, (1997). Anti-racist social work: a challenge for white practitioners and educators. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering (1999). The Overlap Between Child Maltreat- ment and Woman Battering,Violence Against Women, vol. 5, nr 2, 134–154. , 2002 Förbjuden handling. Om kvinnors organisering och feministisk teori. (1965). The Established and the Outsiders. A Sociological Enquiry into Community Problems. , (1995). Motsträvighet som anomali i rättsväsen- det. Poliser och åklagare om kvinnomisshandel. I Kvinnofrid (SOU 1995:60), del B, 81–160. , , (2003). Gender doesnt matter, but a gender-mix is good – doing gender in two professional contexts. I E. , S. , A. V. , A. Lehto, M. (red. ): Where have all the structures gone? Doing gender in organisations. Exam- ples from , , and . : universitet, , Rapport nr 33, 147–181. , (2001). Om vårdnad, boende och umgänge. I B. Metell (red. ): Barn som ser pappa slå. : Förlags- huset , 104–137. , (2003). I skuggan av Pappa. Familjerätten och han- teringen av fäders våld. , (2005). Den onda och den normala fadersmakten? Fäders våld i svensk offentlig politik, for kjønns- forskning, nr 2, 56–72. , , (2001). Violent Men As Good-Enough Fathers? A look at and . Violence Against Women, vol. 7, nr 7, 779–799. de los , (1998). Det problematiska systerskapet: Om svenskhet och invandrarskap inom svensk genushistorisk forskning. , nr 3. de los , (2003). Patriarkala enklaver eller ingenmans- land? : våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i . de los , , , , , (red.) Maktens (o)lika förklänader. Kön, klass & etnicitet i det post- koloniala . , , , ., Bybee, . (2000). Domestic abuse by ex-partners: When ending the relation- SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering ship does not end the violence. Womens experiences of violence by former partners. Violence Against Women, vol. 6, nr 12, 63–81. Frankenberg, (1993). women, race matters. The social construction of whiteness. Giddens, (1984). Outline of the Theory of Structuration. , (1974). Jaget och maskerna. En studie i vardags- livets dramatik. Hearn, , Wendy (2001). Gender, Sexuality and Violence in Organizations. The Unspoken Forces of Organiza- tion Violation. Thousand Oaks, , : . , , , , , (2000). Making an Impact. Children and domestic violence – a reader. , , (1996). Domestic violence and child contact arrangements in and . : The Policy Press. (1998). – män i kris: en kartläggning av verksamheten på sju kvinno- jourer och tre mansjourer 1997. Jeffner, (1997). Liksom våldtäkt, typ. Om betydelsen av kön och heterosexualitet för ungdomars förståelse av våldtäkt. Upp- sala: , . Jeffner, (1997b). Män kan inte våldta? Betydelsen av distink- tionen yta-innerst inne för förståelsen av våldtäkt. I Köns- sorter(ing). Forskning om kön och makt. : , , Working Papers Series nr 1, 85–94. (1995). Socialarbetarkåren – den lindansande profes- sionen. : Bokbox förlag. , , , , , Bo (2001). Från teori till praktik. , (2001). , (1993). Det får da være grenser for kjønn. Voldelig empiri og feministisk teori. , (1995). Vold og maskulinitet – en godtatt sammenheng? I Kjønn og samfunn. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering , (2000). Party-political rhetoric on gender equality in : The uses of uniformity and heterogeneity. : for Womens Studies, vol. 8, nr 2, 78– 92. , (1993). Racism after race relations. , (red.) (1997). (1997). Organizational Dis- course. A. Dijk (red. ): Discourse as Social Inter- action. Discourse Studies: A Multidisciplinary Introduction. , Thousand Oaks, : , 181– 205. , Snare, (1998). Om forbrydelsens ofre: teori og praksis. : Aarhus Universi- tetsforlag. Nordborg, (1997). Om juridikens kön. I G. Nordborg (red. ): Makt & kön. Tretton bidrag till feministisk kunskap. : , 171– 198. Nordborg, (2001). Kvinnofrid – att förstå bakgrunden till mäns våld mot kvinnor och dess effekter. : Brottsoffer- myndigheten. Nordborg, (2002). Rättens möjligheter att skydda barn vid brottmål respektive vårdnad och umgänge. I M. , A. Nenola, M . M. , (red. ): Kön och våld i . Rapport från en konferens i , , 23–. : , TemaNord 2002:545, 183–199. Nordborg, , (2001). Womens Peace: A Criminal in . I K. Nousininen, Å. , K. , J. Niemi- Kiesiläinen (red.) Responsible selves: Woman in the Nordic legal culture. Aldershot: Ashgate. , (2000). A New- Institutional Approach to Participation in Union. SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering Pringle, (1995). Men, Masculinities and Social Welfare. : UCL Press. Proposition 1997/98:7. Vårdnad, boende och umgänge. Proposition 1997/98:55. , (2003). En rättssociologisk studie av tingsrätts funktion vid handläggning av vårdnadskonflikter med utgångspunkt från barnets bästa. : , Studies in Sociology of 16. (2005). SCB (2003). Barn och deras familjer 2001: om familjesamman- sättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barnomsorg och föräldrars sysselsättning. Del 1 & 2. , Demografiska rapporter 2003:1. SCB (2004). Barn och deras familjer 2003. Om familjesamman- sättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barn- omsorg och föräldrars sysselsättning. , Demografiska rapporter 2004:3. SCB (2005). Tillsammans – intergration i svenska samhället. Statist- iska centralbyrån, Befolknings- och välfärdsstatistik. Schiratzki, (1997). Vårdnad och vårdnadstvister. , (2000). Föräldraskap i rättslig belysning. : Iustus förlag. (1991). (2000). Samarbetssamtal – socialt arbete med för- : , 2000:7. (2003). Vårdnad, boende och umgänge – Stöd för rättstillämpning och handläggning inom familjerätt. (2005). : , Statistik Socialtjänst 2005:6 Vårdnad, boende, umgänge. Barn och misshandel. En rapport om kroppslig bestraffning och annan misshandel i vid slutet av 1900- Delbetänkande från kommittén mot barnmisshandel. Barnmisshandel – att förebygga och åtgärda. betänkande från kommittén mot barnmisshandel. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer. Tesfahuney, Mekonnen (2005). I: P. de los och M. Kamali (red. ): Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Rapport, Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41. Ware, Vron & , Les (2002). Out of whiteness: color, politics, and culture. , (2002). Våld och sexualitet i den svenska demokratin. West, , (1995). Doing Difference, , vol. 9, nr 1, 8–37. West, , (1987). Doing gender, , vol. 1, nr 2, 125–151. Witz, (1992). Professions and Patriarchy. , , (red.) (2001). [051107] [051107] Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn och barnfamiljer Trots betydande nedskärningar inom de nordiska systemen så för- blir ändå grundstommen till den, skandinaviska välfärdsmodellen, så som den beskrivs i framför allt klasstermer av (1990; 1996), mer eller mindre oförändrad. Detta blir särskilt tyd- ligt när man jämför nordiska välfärdssystem med andra runt om i världen, och också när man jämför med andra system inom – inte minst välfärdssystemet i mitt eget land, England.1 Trots de nedskärningar som har ägt rum i de flesta nordiska välfärdssystem de senaste tio, femton åren och som har drabbat vissa sociala grup- per särskilt hårt, verkar det inte råda något tvivel om att systemen i sig tillhör de bästa i världen när det gäller att motverka allmän fat- tigdom och arbetsmarknadsproblem.2 För att uttrycka det tydligare: införandet av välfärdsstaten i , först som en idé () och sedan som en praktik (och framåt), kan ses som en poli- tisk bedrift. Att ett land med sett liten befolkning (och som nyli- gen industrialiserats) lyckats skapa ett av de mest omfattande väl- färdssystemen i världen är anmärkningsvärt. Men välfärds- system är inte, och har heller aldrig varit, ett paradis (Pringle, 1998). I andra sammanhang (se bl. a. Pringle, 2005) har jag försökt visa att den svenska barnomsorgen, och samhället i stort, genom- korsas av diskriminerande maktförhållanden förknippade med åldersdiskriminering, sexism och rasism. Denna slutsats byggde på resultaten från en kvalitativ studie som jag genomförde 1När jag diskuterar välfärdssystem så talar jag om snarare än om av två orsaker. Ett; för att de olika delarna i kungadömet i det närmaste kan sägas ha egna administrativa och styrande strukturer; och två (kanske mer kontroversiellt), för att det också kan sägas att de representerar särpräglade kulturella kontexter. 2För genomförda studier som visar på detta jfr Pringle, 1998; Kautto et al., 1999; , 1999; Pringle & , 1999; Kuhnle, 2000; Micklewright & , 2000; Kosonen, 2001; Arts & Gelissen, 2002. Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn Analysen i detta kapitel grundas på det empiriska materi- alet insamlat under denna studie och jag utgår från barnomsorgen för att belysa några problematiska aspekter i välfärdssystemet.