sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Det ligger utanför våra möjligheter i detta arbete att framföra några mer specifika rekommendationer om enskilda åtgärder inom virkeslogistik. Vår generella rekommendation är dock att gör en djupare genomlysning av produktivitetshämmande regelverk inom virkeslogistiken. 5.3 Verka för en integrerad helhetssyn Vi har i det föregående gett två rekommendationer på hög nivå: Att verka för ett ökat fiberuttag ur den svenska skogen och att verka för en fortsatt produktivitetsutveckling i kedjan skog–industri. Inom ramen för denna rapport har det inte varit möjligt att komma med en fullständig lista med fullt underbyggda konkreta åtgärdsförslag, även om vi har listat ett fåtal exempel på tänkbara åtgärder. De flesta sådana åtgärder blir också – var och en för sig – bara engångsförbättringar. För att uppnå en säkrad produktivitetsutveckling fordras en kontinuerlig följd av sådana åtgärder. En sådan kontinuerlig utveckling underlättas av att någon har ett övergripande ansvar för uppföljning, för vaksamhet mot produktivitetsdämpande åtgärder och för förslag till åtgärder som förbättrar produktiviteten. går skogsnäringen mot ett mer komplext tillstånd, där alltfler intresseområden måste samverka. Inom näringen finns snart tre producerande industrier (papper/massa, sågverk och biobränsle) som påverkas av ställningstaganden inom såväl industripolitik som energi-, transport- och miljöpolitik (s. 357). Delvis som en följd av omvärldsfaktorernas utveckling har detta system Bilaga 4 SOU 2006:81 294 blivit alltmer känsligt för styrning och yttre påverkan. I ett sådant läge kan exempelvis alltför stora fördelar givna åt en – förvisso mycket angelägen – biobränsleindustri i vardande slå väldigt hårt mot en existerande pappers- och sågverksindustri som är en grundbult i ekonomi. Vi rekommenderar därför att verka för en större helhetssyn på skogsnäringsfrågor, ett mer samlat grepp och ansvar för de frågeställningar – till exempel inom energi, miljö och transporter – som påverkar de näringar som har sin bas i skogsresurs. Vi rekommenderar också att det, inom en sådan större helhetssyn, skapas ett tydligare ansvar för att frågor som rör produktivitet och uttagspotential för fiber drivs tvärs alla industri och politikområden. Till viss del kan ett stärkt helhetstänkande troligen institutionaliseras, exempelvis genom att ge utökade uppgifter och befogenheter. I övrigt är det mycket fråga om en politisk vilja att se till att denna balans finns inom skogsnäringen. Vi tror att denna balans mellan olika intressesfärer kommer att vara avgörande för skogsnäringens utveckling. * * * Den svenska skogen är en långsiktig resurs. Vilka krav som kommer att ställas på den på trettio, fyrtio eller sikt är inte möjligt att i detalj förutsäga, även om allt tyder på att det finns stort värde i att faktiskt ha en uthållig skogsresurs. På ett eller ett par decenniers sikt kan dock observationer av utveckling och trender – både i omvärlden och i de svenska förhållandena – ge tillräcklig vägledning. Inom dessa tio ser vi stora utmaningar för dagens svenska skogsnäring, utmaningar som, om de inte hanteras rätt, kan försvåra ett långsiktigt nyttjande av skogsresursen. Att värna skogsindustrins konkurrenskraft genom en ökning av det uthålliga uttaget av fiber och genom fortsatta produktivitetsförbättringar, samt att verka för en ökad helhetssyn på svensk skogsnäring och alla närliggande politiska intresseområden tycks i det sammanhanget vara det viktigaste svensk skogspolitik kan arbeta med för att säkerställa en långsiktigt hållbar svensk skogsnäring. 295 SOU 2006:81 Bilaga 4 Omvärldsfaktorers påverkan på svensk skogspolitik ur ett industriellt perspektiv Slutdokumentation McKinsey&Company SKOGSUTREDNINGEN 2004 296 Bilaga 4 SOU 2006:81 För att främja svensk skogsnäring behöver en svens k skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att man mås te arbeta med att få produktivitetsförbättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfallet på industrins slutprodukter och kostnadsökningarna på insatsvaror har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare En global skogsindustri i förändring håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri finns indikationer på att industrins situation i försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som kan förbättra konkurrenskraften För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (industriella) användare av skogsresursen Innehåll och budskap 297 SOU 2006:81 Bilaga 4 Innehåll För att främja svensk skogsnäring behöver en svensk skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att man måste arbeta med att få produktivitetsförbättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfallet på industrins slutprodukter och kostnadsökningarna på insatsvaror Skogsindustrin kommer under överskådlig framtid att vara den ojämförligt största kommersiella användaren av svensk skog Andra användningsområden (t.ex. energi) kan, ur ett skogsägarperspektiv, konkurrera ekonomiskt med pappersindustrin och bör uppmuntras som ytterligare en intäktskälla för skogsnäringen Men ur ett nationellt och samhällsek onomiskt perspektiv är både sågverks och pappersindustrin nödvändiga för en ekonomiskt hållbar skogsnäring För att bäst säkra industrins ställning behöver produktivit etsförbättringar och konkurr enskraftshöjande i nvesteringar motverka den sammantagna effekten av prisfallet på industrins slutprodukter (i fasta priser) och kostnadsökningarna på insatsvarorna. är ett exempel på hur efte rsatta åtgärder och uteblivna investeringar fått hela skogsnäringen att hamna i en negativ spiral har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare En global skogsindustri i förändri ng håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri finns indikationer på att industrins situation i ige försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som kan förbättra konkurrenskraften För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (i ndustriella) användare av skogsresursen 298 Bilaga 4 SOU 2006:81 Den svenska skogsindustrin är den ojämförligt största kommersiella användaren av den svenska virkesråvaran 25–30 2–5 ~55 10–15 Trämekanisk industri Övrigt* Pappers- och kartongindustri Avsalumassa Svenska skogsprodukters värdeandel; = miljarder; 2004 Den övriga kommersiella användningen är liten och fragmenterad Energi Möjliga framtida områden? Etanol och andra drivmedel Bioraffinaderier Not 1: Detta medräknar inte biprodukter från massa, papper och trämekaniska produkter Not 2: Ej medräknat turism och annat som inte är alternativa utan komplementära användningsområden * Primära skogsbränslen = à /MWh = miljarder (brännved = ; kasserad massaved = 2 , ; skogsflis och kross = ) Källa: Skogsindustrierna; ; analys 299 SOU 2006:81 Bilaga 4 Ur samhällsekonomiskt perspektiv är massa-, pappers- och sågverks- industrin nödvändiga delar av en ekonomiskt hållbar svensk skogsnäring Pappers/massa industri Svensk sam hällsekonomi Sågverksindustri Skogsbruk 2 4 2 3 1 1 Den svenska sågverksindustrin är nödvändig för ett långsiktigt hållbart svenskt skogsbruk 2 Den svenska skogsindustrin (både sågverks- och massa och pappersindustrin) är nödvändig för ett samhällsekonomiskt ansvarsfullt utnyttjande av skogsresursen 3 Det är möjligt att en livskraftig massa- och pappersindustrin är nödvändi g för att upprätthålla en stark sågverksindustri 4 Den svenska massa- och pappersindustrin har genom tiderna starkt bidragit till utvecklingen av skogsbruket Not: Alla påverkansled är för enkelhets skul l inte utskrivna. Givetvis påverkar exempelvis även skogsbruket pappersindustrins lönsamhet Källa: 300 Bilaga 4 SOU 2006:81 Ur den privata skogsägarens synvinkel är sågverksindustrin en viktigare kund än massa- och pappersindustrin samt bränslesektorn På grund av ett högre pris sitter 2/3 av skogsvärdet för skogsägaren i sågtimmer Den svenska skogsägarnas rundvirkesleveranser fördelat på volym och värde; Procent; Miljoner m 3 fub; SEK miljarder; 2004 31 43 8 49 70,4 Volym 4 65 21,3 Värde = Bränsleved* Massaved Sågtimmer 150 240 400 Sågtimmer Massaved Brännved Pris frakt bilväg (leveransvirke) SEK/m 3 fub * Baserat på genomsnittspriset för leveransvirke vid bilväg, sågtimmer = /m3 fub; massaved = /m3 fub och bränsleved = /m3 fub Källa: ; Virkesmätningsområdet; McKinsey-analys 301 SOU 2006:81 Bilaga 4 Med dagens subventioner och energipriser har, ur skogsägarnas ögon, energiindustrin bättre möjlighet att betala än pappersindustrin INDIKATIV Energiindustri* utan dagens subventioner** Energiindustri med dagens subventioner** Tidningspappersbruk* * 280 200 120 470 380 300 260 345 430 50 40 30 Dagens bilvägspris ~250 Energipris (el) EUR/MWh Köpkraft för massaved vid bilväg; SEK/m 3 fub (inkl. kapitalkostnader) Utan subventioner (gröna elcertifikat) har energi-industrin svårt att betala för massaveden Med stigande elpriser ökar betalningsförmågan, vilket kan driva upp vedpriset sjunker pappers industrins betalningsförmåga Utan subventioner (gröna elcertifikat) har energi-industrin svårt att betala för massaveden Med stigande elpriser ökar betalningsförmågan, vilket kan driva upp vedpriset sjunker pappers industrins betalningsförmåga * ** Inklusive kapitalkostnader Källa: ; Skogsstatistisk 2005; ; analys 302 Bilaga 4 SOU 2006:81 För svensk ekonomi är skogsindustrin av central betydelse Skogsnäringens andel av : Procent 20 12 14 10 3 BNP Svensk industris sysselsättning Svensk industris förädlingsgrad Varuexport Genomsnittlig andel av total industriinvesteringar Källa: Skogsstatistik årsbok 2005; Skogsindustrierna 303 SOU 2006:81 Bilaga 4 Pappers- och massaindustrins produkter tycks också ha störst påverkan på intäkts- och utgiftsströmmar Slutvärde av 1 m 3 fub massaved; SEK (exklusive kapitalkostnader) 1 m 3 fub massaved (SEK ~250) 220 490 900 3.200 2.000 Blekt barr sulfatmassa c Kartong b Ersättning för olja (el/uppvärmni ng) d,e Ersättning för olja (etanol) i drivmedel f LWC a a Antag bestrykning, 5 m 3 ved/ton, växelkurs /EUR b Antag bestrykning + fyllmedel, 2,5 m 3 ved/ton TMP c Räknat 3 ved/ton massa, växelkurs /EUR d Antag massaved värmeinnehåll på 4.5 MWh/ton torrvikt och 2 m 3 /ton torrvikt, olja värmeinnehåll på 11,2 MWh/ton e Antag verkningsgrad på för massaved, för olja f Antag utbyte /m 3 fub, /liter (produktionskostnad för bensin/diesel) Källa: Platts ; ; ; ; analys 304 Bilaga 4 SOU 2006:81 Utan massa- och pappersindustrin kan bytesbalansen minska Ny bytesbalans ~160 80 Bytesbalans 2005 Utebliven export av papper och massa 15 Import av papper 65 Bytesbalans utan papper och massa Tillskott (t.ex. minskad oljeimport) Effekter på bytesbalans; SEK miljarder Källa: ; ; Skogsstatistik årsbok; ; analys 305 SOU 2006:81 Bilaga 4 Svenska skogsindustrins fiberförsörjning 2004; Miljoner m 3 fub Massaved import 7,2 Sågtimmer import 1,4 Rundvirkes export 1,6 Massaved 35,0 Brännved 6,2 Från svenska skogen 70,4 Massa- och pap persindustrin Sågverks industrin Värme produktion Massa och papper Sågade trävaror Energi och spån Flis 11,9 Svensk returfiber * 1,5 Importerad returfiber* 0.5 77,4 Sågtimmer 36,2 Sågverks- och pappersindustrin är starkt sammanlänkade Prisbalans * Miljoner ton Källa: ; Skogsindustrierna 306 Bilaga 4 SOU 2006:81 Typiskt svenska produktionskostnader för skogsindustriprodukter; EUR/ton (EUR/m 3 ); 4 kv. 2005 * Inklusive fyllmedel Källa: ; ; analys 17 14 15 12 16 26 11 15 10 10 18 13 15 9 12 9 13 Tidningspapper = Övrigt Kemikalier* Energi Arbetskraft Fiber 32 Obestruket papper 462 48 Kraftliner 312 54 4 Blekt kemisk barrmassa 447 305 56 Sågade trävaror (EUR/m 3 ) 163 68 3 0 är industrin beroende av skogen – låga fiberkostnader är ett måste för konkurrenskraften 307 SOU 2006:81 Bilaga 4 Det mesta av svensk skogsindustris fiberråvaran kommer från svenska skogar – industrin är därför beroende av ett livskraftigt svenskt skogsbruk 18 4 96 36 Sågade trävaror 82 47* Massa- och pappersindustrin = Import Svensk skogsindustris geografiska råvarukällor; 2004 ; Miljoner m 3 fub * Inkluderar flis Källa: 308 Bilaga 4 SOU 2006:81 Industrins konkurrenskraft påverkas av en ständig pris- och kostnadspress Slutprodukternas priser sjunker medan kostnaden för insatsvaror ökar Kraftliner EUR/ton LWC EUR/ton Kemikalier** EUR/ton Naturgas EUR/MWh Returpapper (ONP) EUR/ton -2,-3,5,2,*** 2,(), realpriser Arbetskraft EUR/ mantimme 1,Tidnings papper EUR/ton 0,Toalett-papper KPI* -1,1987 1990 1993 1996 1999 2002 2005 1987 1990 1993 1996 1999 2002 2005 * KPI för , CAGR 1991–2005 ** Väteperoxid, CAGR 1988–2005 *** CAGR 1991–2005 Källa: ; BMWA ; Statistisches Bundesamt ; analys 309 SOU 2006:81 Bilaga 4 Industrin behöver därför arbeta för att balansera prispress och kostnadsökningar med produktivitetsförbättringar och konkurrenskraftshöjande investeringar Ständig prispress Generella kostnads ökningar Vinstmarginal Tillgångskurva Efterfrågekurva KONCEPTUELL Pris Total efterfrågan Produktionskostnad per bruk Ny billig kapacitet med låga kostnader pressar gamla bruk längre ut på kostnadskurvan Individuellt bruk Investeringar för att förbättra konkurrenskraft Bruksindividuella kostnadsökningar Källa: 310 Bilaga 4 SOU 2006:81 Skogspolitiken kan därför bäst värna industrins konkurrenskraft genom att se till att produktivitetsutvecklingen är större än pris- och kostnadspressen Årlig produktivitets förbättring I industrin Årlig pris- och kostnadspress Prisminskning på slutprodukter Prisökning på insatsvaror Samhälls- ekonomiska krav på skogspolitiken Källa: 311 SOU 2006:81 Bilaga 4 är ett exempel där skogsindustrin hamnat i en negativ spiral, särskilt de östra delarna av landet Efterfrågan på viktigaste pappersprodukter, har varit dämpad . Speciellt för den största produkten – tidningspapper – har efterfrågan fallit med ~25% På marknaderna utanför har konkurrens en ökat till följd av ökad lokal kapacitet, vilket medfört att exporten till dessa marknader sjunkit Fiberkostnaden i östra är bland de högsta i världen vilket leder till att många bruk har låg konkurrenskraft. De hamnar högst upp på kostnadskurvan I minskar fiberutbudet till följd av eftersatt skogsvård. Detta kommer kortsiktigt att leda till ännu högre priser Som en följd av den svåra situationen i regionen har nedläggningar* av bruk ökat kraftigt och väntas fortsätta * I viss mån konverteras tidningspappersmaskiner till andra kvaliteter med bättre konkurrenskraft Källa: 312 Bilaga 4 SOU 2006:81 Den regionala efterfrågan på största produkter har varit dämpad och för den största – tidningspapper – negativ 9,000 10,000 11,000 12,000 13,000 14,000 1989 1990 1 991 1992 1993 1 994 1995 199 6 199 7 1 998 1999 200 0 2 001 2002 200 3 2004 2005 Nordamerikansk efterfrågan på tidningspapper 1988-2004; * av produktionskapacitet Källa: ; analys Tidningspapper* -1,CAGR 313 SOU 2006:81 Bilaga 4 0 500 1,000 1,500 2,000 2,500 3,000 1 9 9 0 1991 1 9 9 2 19 9 3 19 9 4 1995 1 9 9 6 19 9 7 1998 1 9 9 9 20 0 0 2001 2002 2 0 0 3 20 0 4 2 0 05 * Utanför Källa: ; analys Export* av tidningspapper från ; har exportmöjligheterna utanför minskat på grund av ökad lokal kapacitet i exportmarknaderna 314 Bilaga 4 SOU 2006:81 Vedkostnaden i östra är bland de högsta i världen Genomsnittspris levererad barrmassaved; USD/ton; 3 kv. 2005 Källa: ; CIBC Avverkningskostnaden högre i och än i Transport- och vägkostnader i är högre än i , högre än i och högre än i prärieprovinserna sänker avverkningarna till följd av eftersatt skogsvård. Detta kommer att leda till ökade vedpriser 15 bruk i östra klassade i högriskzonen – Sju av dessa producerar tidningspapper, alla andra mekaniska papper Om nedläggningarna genomförs kan flispriset falla enligt industriobservatörer 145 130 120 77 71 70 67 63 60 315 SOU 2006:81 Bilaga 4 Många kanadensiska bruk befinner sig högst upp på kostnadskurvan Blekt barrsulfatmassa EUR/ton, levererat ; 3 kv. 2005 Kapacitet Miljoner ton Källa: ; analys Östra bruk 0 100 200 300 400 500 600 700 800 0 5 10 15 20 25 316 Bilaga 4 SOU 2006:81 Detta har fått till följd att kapacitetsnedläggningar accelererat Nedlagd eller konverterad* kapacitet i ; Not: totala produktionskapacitet 2005 var * En del av kapaciteten har konverterats till andra kvaliteter där är konkurrenskraftigt Källa : NLK 150 230 245 298 37 335 2000 170 50 220 2001 133 37 170 2002 540 785 2003 195 425 2004 1.063 1.213 2005 Nedlagd Konverterad 317 SOU 2006:81 Bilaga 4 Innehåll För att främja svensk skogsnäring behöver en svensk skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att man måste arbeta med att få produktivitetsförbättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfallet på indust rins slutprodukter och kostnadsö kningarna på insatsvaror. har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare Den svenska trä- och pappersindustrins produkter är utsatta fö r en ständig prispress. Insats-råvarornas priser har dock stigit måttligt och priset på svenskt virke har till och med fallit i reala termer Detta har delvis möjliggjorts ge nom att produktivitetsförbättringar i skog och industri har kunnat hålla kostnaderna nere (speciellt skogsbrukskostnader som realt sett minskat det ) Till följd av detta har den svenska pappers- och massaindustrins lönsamhet varit relativt god som skogsägarnas rånetto hållits på en stab il eller svagt ökande nivå En global skogsindustri i förändring håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri finns indikationer på att industrins situation i försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som kan förbättra konkurrenskraften För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (industriella) användare av skogsresursen 318 Bilaga 4 SOU 2006:81 * Inflationsjusterade priser i SEK, exportpriser för massa/papper och sågad trävara Källa : ; SCB -2,7 Blekt sulfatmassa -2,8 Tidningspapper -1,7 Tryck- och skrivpapper -1,2 Sågade trävaror Realprisutveckling* för perioden –2004; Årlig förändring; Procent Den svenska industrins produkter är utsatta för ett ständigt pristryck 319 SOU 2006:81 Bilaga 4 Kostnadsutveckling –2005 i reala te rmer; Indexerat basår = 100 0 20 40 60 80 100 120 140 160 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 Arbetskraft* Kemikalier** Elektricitet*** 2,7 0,5 0,2 CAGR från basår Procent Den prisökning som funnit på insatsvaror i har – under större delen av – varit modest * Löneindex för arbetare , privat sektor (SCB) ** Producentprisindex, kemikalier och kemiska produkter (SCB) *** Elpris till industrin (). Värde är en uppskattning baserad på Nordpools prisutveckling Källa: SCB; ; ; Datastream 320 Bilaga 4 SOU 2006:81 Priset på svenskt virke har till och med fallit Real prisutveckling på svenskt leveransvirke; SEK/m 3 fub; prisnivå (justerat med KPI) Källa : 200 300 400 500 600 700 800 900 1 9 6 7 /6 8 1969/70 1 9 7 1 /7 2 1973/74 1 9 7 5 /7 6 1 977/78 1 9 7 9 /8 0 1981/82 1 9 8 3 /8 4 1985/86 1 9 8 7 /8 8 1989/90 1 9 9 1/ 9 2 1 9 9 3 /9 4 1995/96 199 6 1 998 2 0 0 0 2002 2 0 0 4 Grantimmer Talltimmer Granmassaved Barrmassaved Björkmassaved Äldre serie Ny serie 321 SOU 2006:81 Bilaga 4 100 120 140 160 180 200 220 240 260 280 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Svenska storskogsbrukets skogsbrukskostnader Realpriser, basår 2004; SEK/m 3 fpb Källa: Skogforsk Skogsbrukets kostnader Drivning (av totalkostnad) Övrigt Viktigaste kostnadsposten drivning har minskat kraftigt Engreppsskördarens introduktion Systemet har mognat – Pålitligare maskiner – Högre prestanda hos maskiner Pristrenden på virke har delvis möjliggjorts av att skogsbrukskostnaderna har minskat (realt) 322 Bilaga 4 SOU 2006:81 60 70 80 90 100 110 120 130 140 150 19 9 2 19 9 3 19 9 4 19 9 5 19 9 6 19 9 7 19 9 8 19 9 9 20 0 0 20 0 1 20 0 2 20 0 3 20 0 4 Drivningsproduktiviteten har ökat kraftigt, speciellt * TU = timutnyttjande ** G 15 -timmar = Grundtid. Den tid som åtgår för en arbetsuppgifts egentliga lösande jämte smärre uppehåll, vilkas längd inte överstiger per tillfälle Källa: Skogforsk Några nyckeltal för en maskingrupp med engreppskördare och skotare i slutavverkning TU* (%) Engreppsskördare Skotare 77 82 83 87 G 15 -timmar**/år 1 900-2 400 2 500 3 100 Volym/år (1.000 m 3 fub) 30-40 60-100 Svenska storskogsbrukets drivningskostnader Reala priser, basår 2004; SEK/m 3 fpb Nyckeltal 1995 2005 323 SOU 2006:81 Bilaga 4 Till följd av, bland annat, produktivitetsförbättringar har den svenska massa- och pappersindustrins lönsamhet varit relativt god --1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Sågade trävaror --1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Massa och papper Lönsamhetsutveckling inom svensk skogsindustri; EBIT-marginal i procent * ** + * Södra, , , , , , Setra , Norrskog, StoraEnso ** Kappa Kraftliner, Södra, , Holmen, Billerud, StoraEnso, M-Real, Mondi Pack., SCA, Källa: Affärsdata; databas; årsredovisningar 324 Bilaga 4 SOU 2006:81 Realpriser, prisnivå; SEK/m 3 fpb 0 100 200 300 400 500 600 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 Rundvirkespris Rånetto Gapet mellan rundvirkespriset och rånettot är den direkta drivningskostnaden För skogsägarna har den ökade produktiviteten hållit rånettot på en stabil eller ökande nivå trots fallande marknadspriser Källa: Eftersom skogsmarkens produktivitet är högre än tidigare så har skogsägarens ekonomiska situation utvecklats något bättre än vad rånettot antyder 325 SOU 2006:81 Bilaga 4 Innehåll För att främja svensk skogsnäring behöver en svensk skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att m an måste arbeta med att få produktivitetsförbättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfallet på indust rins slutprodukter och kostnad sökningarna på insatsvaror har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare En global skogsindustri i förändring håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri Efterfrågan och produktionskapaciteten för papper flyttas alltmer österut (huvudsakligen till ) dit har transportnackdelar Produktion av massa flyttas alltmer till den södra hemisfären, där länder med mycket låg fiberkostnad har stora konkurrensfördelar Efterfrågetillväxten på sågade trävaror är generellt sett låg. tidigt har viktigaste marknad, , ökat sin produktion vilket inneburit att gått från nettoi mport till nettoexport.