sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — I misstankeregistret vi- sar det sig främst för gruppen utlandsfödda medan resultaten från lagföringsregistret tyder på större likabehandling inom ursprungs- områdena, oavsett om individerna är svenskfödda eller ej. Utifrån dessa resultat är det dels rimligt att tolka detta i termer av diskri- minering, dels svårt att tala om diskriminering i alla led i rättsvä- sendet. Däremot borde det prioriteras i fortsatt forskning att när- mare undersöka institutionen rättsväsendet och det diskretionsut- rymme som finns inom det samma. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund (1996). Invandrares och invandrares barns brottslighet. En statistisk analys. , J & Lööw, H. (2002). Invandrare och brott – den svåra Appropå 2002:3, s. 10–12. Blumstein, A. (2005 [1982]). On the Racial Disproportionality of Prison Population, i Gabbidon, S. & , H. (eds.) (2005). Race, Crime and . , T, Diesen, C & , L. (1999). (1998). Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar. (2001). Brottsutvecklingen i – 2000. (2003). Kodning av brott som redovisas vid anmälningar respektive misstankar om brott. : Brotts- förebyggande rådet. (2005). (2004). Förundersökning i brottmål. 23 kapitel och annan lagstiftning, särskilt för- undersökningskungörelsen. : Bruuns bokförlag. de los , P, , I & Mulinari, D. (2003). Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . de los , P, & Wingborg, M. (2002). Vardagsdiskriminering och rasism i . DeLisi, M. & Regoli, R. (2005 [1999]). Race, Conventional Crime and Criminal . The Declining Importance of Skin Co- lor, i Gabbidon, S. & , H. (eds.) (2005). Race, Crime and . Diesen, C. (2005). Om positive och negative särbehandling I straffprocessen., i Diesen, C, Lerne- stedt, , T & . (2005). Likhet inför lagen. Du Bois, W. E. (2005 [1901]). The Spawn of Slavery: The Con- vict-Lease System in the South, i Gabbidon, S. & , H. (eds.) (2005). Race, Crime and . Diskriminering av personer med utländsk bakgrund (1999). Från text till batong. Om poliser, busar och . & , O. (red.) (1994) Vardagens villkor. Lev- nadsförhållanden i under tre decenier. : Brom- bergs förlag. Gabbidon, S. & , H. (2005). Race, Crime and the Disproportionality Debate, i Gabbidon, S. & , H. (eds.) (2005). Race, Crime and . (2004). Patrullerande polisers yrkeskultur. : Social- högskolan, . , H, , J & , H. (1996). Invandrarna och brottsligheten, i Att möta det mångkulturella – och invandrarna. : Socialvetenskapliga forskningsrå- det m. fl. , H, , J & , H. (1997). Minorities, Crime and Criminal in , i Haen , I. (ed). (1997). Minorities, Migrants, and Crime. Diversity and Simila- rity Across Europe and the . , L, (2000). Discretionary Leniency and Typological Guilt. Result from a Danish Study of Discretion. Jour- nal of Scandinavian Studies in Criminology and Crime Preven- tion. 1:2, s. 179–194. , L, & Kyvsgaard, B. (2003) Are Immigrants and Their Descendants Discriminated against in the . in Crimino- logy and Crime Prevention. 4, p. 125–142. Kamali, M. (2005). Ett europeiskt dilemma, kapitel i de los Re- yes, P & Kamali, M. (2005). Bortom vi och dom. Teoretiska ref- lektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (1996). The Return of Racial Science. (1997). Immigrants, Crime and Criminal in , i Tonry, M. (ed.). (1997). Ethnicity, Crime and Immi- gration. Comparative and Cross-national Perspectives. (2005). Diskriminerings andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska, i de los , P & Kamali, M. (2005). Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, Diskriminering av personer med utländsk bakgrund integration och strukturell diskriminering. (2001). Begränsade möjligheter eller bristande kon- troll? Uppväxtförhållanden och frihetsstraff., i Estrada, F. & Flyghed, J. (red.) (2001). Den svenska ungdomsbrottsligheten. (2001). Etnicitet och ungdomsbrottslighet, i Estrada, F & Flyghed, J. (red.) (2001). Den svenska ungdomsbrottslig- heten. (2005a). Diskrimineras personer med utländsk bakgrund av rättsväsendet, i Diesen, C, Lernestedt, , T & . (2005). Likhet inför lagen. (2005b). Polisingripanden vid eget bruk av narkotika. Särbehandlas personer med utländsk bakgrund? (2003). Introduktion till kriminologi. : Studentlit- teratur. SCB, MIS. (2002). Personer med utländsk bakgrund. Riktlinjer för redovisning i statistiken. (2005). En longitudinell databas kring utbildning, inkomst och sysselsättning () 1990 – 2002, 2005:1. Statistiska cen- tralbyrån. (2005). Det blågula – strukturell diskrimi- nering i . Tonry, M. (1997). Ethnicity, Crime and Immigration, i Tonry, M. (ed.). (1997), Ethnicity, Crime and Immigration. Compara- tive and Cross-national Perspectives. (1990). Statistics for the Social Sciences. With Computer Applications. (1998). Introduktion till straffrätten. : Nor- stedts . Zila, J. (1998). Det straffrättsliga påföljdssystemet. (2:a upplagan). Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Nedan presenteras kortfattat de variabler som ingår i regressions- analysen. De variabler som antar värdet 0 är referenskategorier. 0 = Ingen fortsättning på brrottsmisstanken 1 = Brottsmisstanken leder till åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal 0 = Individen döms ej till fängelse. 1 = Individen döms till fängelse. Fängelse över ett år 0 = Individen döms till fängelse . 1 = Individen döms till fängelse . 0 = Under 21 år 1 = Över 21 år 1 = , svenskfödd 2 = , utlandsfödd 3 = /, svenskfödd 4 = /, utlandsfödd 5 = , svenskfödd 6 = , utlandsfödd 7 = , söder om , svenskfödd 8 = , söder om , utlandsfödd 9 = och , svenskfödd 10 = och , utlandsfödd Diskriminering av personer med utländsk bakgrund 11 = /, svenskfödd 12 = /, utlandsfödd 13 = , inkl , svenskfödd 14 = , inkl , utlandsfödd Länder som ingår i de olika områdena ; , , samt /; , , , , , , , , , , , , Nederlän- derna, , , , , , Stor- och , , samt ; , , , Bos- nien-Hercegovina, , , , , Kazak- stan, Kirigistan, , , , , Mol- davien, , , , och , , , , , , Tjecko- , , , , samt Vit- . , söder om ; , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Mau- retanien, , , , , , , , , , , , , , , , samt . och ; , , , , , , , , , , , , , El Sal- vador, , , , , , , , , , , , , och , och , , , samt . /; , , , Filippi- nerna, , , , , , , (nord), (syd), , , , , , , , , , , , Diskriminering av personer med utländsk bakgrund , inkl ; , Arabrepubliken , , , , Franska , , , , , , , Liba- non, , , , , , , , , , , , samt Yemen. Variabeln kommer ifrån och variabeln DispinkF. Varia- beln är summerad till familjenivå och anges i hundratal kronor. I förekommande fall har negativa värden för Disponibel inkomst (familj) ersatts med värdet noll. Variabeln har räknats om till bas- belopp (1 inkomstbasbelopp 2003 = ). 0 = Mer än 3,5 basbelopp 1 = 0,5 – 3,5 basbelopp 2 = Mindre än 0,5 basbelopp 2 = För gymnasialutbildning Variabeln kommer ifrån och variabeln SocBidrTypF och är en markering för om individ tillhört familj som under aktu- ellt år erhållit socialbidrag. 0 = Har ej tillhört familj som erhållit socialbidrag . 1 = Har tillhört familj som erhållit socialbidrag . Variabeln kommer från uppgifter i lagföringsregistret och gäller domslut, åtalsunderlåtelser samt strafförelägganden. 0 = Individen har inga tidigare lagföringar. 1 = Individen är tidigare lagförd. Kodningen bygger på de brottskoderna som polisen använder sig av. Dessa koder återfinns i Brottskodningslistan , Brottsfö- rebyggande rådet. 1 = Brott mot liv och hälsa (BrB kap 3) Diskriminering av personer med utländsk bakgrund 2 = Brott mot frihet och frid (BrB kap 4) 3 = Sexualbrott (BrB kap 6) 4 = Tillgreppsbrott, exklusive rån (BrB kap 8) 5 = Bedrägeri och annan oredighet (BrB kap 9) 6 = Skadegörelsebrott (BrB kap 12) 7 = Brott mot allmän verksamhet (BrB kap 17) Kodningen bygger på de lagrum som anges i lagföringsregistret. 1 = Brott mot liv och hälsa (BrB kap 3) 2 = Brott mot frihet och frid (BrB kap 4) 3 = Sexualbrott (BrB kap 6) 4 = Tillgreppsbrott, exklusive rån (BrB kap 8) 5 = Bedrägeri och annan oredighet (BrB kap 9) 6 = Skadegörelsebrott (BrB kap 12) 7 = Brott mot allmän verksamhet (BrB kap 17) 10 = Övriga brott Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.3 Andel brottsmisstankar för olika brottstyper inom de olika ursprungsområdena. (N = 317 250). Tabell till sid 105. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.6 Logistisk regressionsanalys av om brottsmisstanken resulterar i åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal 2003. (N = 302 322). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil) Tabell till sid 106. Under Över 21 år Har ingått i familj som uppburit socialbidrag Disponibel inkomst i familj Över 3,5 basbelopp 0,5 – 3,5 basbelopp Under 0,5 basbelopp 1,2* 1,2* 1,0* 1,1* 1,0* 0,9* 0,8* 0,8* 0,8* 0,6* 0,6* 1,4* 1,7* 1,4* 1,3* 1,8* * p < 0,05 Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.10 Andel lagföringar för olika brottstyper inom de olika ursprungsområdena. (N = 51 380). Tabell till sid 107. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.12 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade personen döms till fängelse. 2003 (N = 51 380). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil) Tabell till sid 108. 2,1* 3,8* , söder om och och 3,2* 1,2* 1,6* 0,9* * p < 0,05 Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.14 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade personen döms till fängelse. (N = 49 140). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil) Tabell till sid. 109. Under Över 21 år Har ingått i familj som uppburit socialbidrag Disponibel inkomst i familj Över 3,5 basbelopp 0,5 – 3,5 basbelopp Under 0,5 basbelopp 2,0* 2,3* 3,6* 4,3* 3,3* 2,4* 1,2* 1,1* 1,2* 1,1* 0,9* 0,8* 1,6* 1,9* 1,7* 1,5* 4,1* * p < 0,05 4Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund vid anmälningar om våldtäkter, grov misshandel och eget bruk av narkotika? Inom internationell forskning är det numera väl belagt att etniska minoriteter riskerar att behandlas hårdare inom rättsväsendet, även om inte alla studier ger stöd för detta (se exempelvis Engen, 2002; 2003; Milovanovic & 2001). Inom svensk forskningen förekommer dock få stu- dier kring detta. Denna undersökning, varav delar av resultatet kommer att presentera här och i nästa kapitel, har som syfte att bi- dra till att minska den kunskapsluckan. Fokus ligger på utländsk bakgrund, men även andra faktorer kan spela in så som kön och socioekonomisk bakgrund. Ytterligare en avgränsning är att det är huruvida misstänkta och dömda personer särbehandlas som analy- seras. Det är också tänkbart att offer för brott särbehandlas bero- ende på bakgrund, men det finns tyvärr inte utrymme för att belysa denna fråga i detta sammanhang.2 Däremot görs en mindre analys av betydelsen av offrets bakgrund för gärningspersonens påföljd. 1Undersökningen har finansierats av . 2I inledningsskedet av analyserna av materialet lyftes dock emellanåt målsägandens bak- grund in, något som inte visade några intressanta samband. I slutskedet genomfördes dess- utom några analyser kopplade till frågan om förundersökningen läggs ned eller inte med kontroll för om målsäganden har svensk eller utländsk bakgrund. Inte heller dessa visade på några överrisker för att ärenden där målsäganden har utländsk bakgrund läggs ned oftare, snarare tvärtom. Inte heller påverkades resultaten kring misstänkts bakgrund då målsägan- dens bakgrund kontrollerades för i dessa fall. Vid analysen av påföljderna har jag också kontrollerat för målsägandens bakgrund, men tillskillnad från tidigare nämnda analyser redo- visas dessa i texten. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Legala och extra-legala faktorer När man ska undersöka frågan om olika grupper behandlas olika inom rättsväsendet är det viktigt att minnas att eventuella skillna- der kan bero på andra, juridiskt hållbara orsaker. Exempelvis kan brotten för en viss grupp generellt vara grövre, vilket skulle moti- vera högre andel dömda till fängelse i gruppen. Olika faktorer kring brotten kan delas in i legala och extra-legala faktorer. Med legala faktorer menas faktorer som är stadgat i lag att det skall påverka exempelvis påföljdsvalet, såsom om den dömde är under 18 eller under , brottets grovhet samt eventuella förmildrande eller försvårande omständigheter (se Diesen 2005, s 190–194 för en dis- kussion kring detta). Med extra-legala faktorer menas förhållanden som inte juridiskt sett ska påverka straffet eller utredningen i öv- rigt. En sådan är utländsk bakgrund, vilket ju utgör själva fokus för undersökningen. Andra sådana faktorer som undersöks i denna studie är kön och social situation. Social situation kan sägas vara ett mellanting mellan legal och extra-legal faktor. I vissa fall är det ju- ridiskt hållbart att väga in social situation, exempelvis kan anställ- ningsförhållanden ha betydelse för val av alternativa påföljder. I andra fall kan det antas att social situation inte bör vägas in i olika beslut, exempelvis vid frågan om häktning. Vid frågan om häktning kan däremot utländskt medborgarskap, särskilt om personen även saknar fast bostad, vara en legal faktor genom att rätten kan be- döma risken för flykt som högre än för en svensk medborgare. Under ett ärendes väg genom rättsväsendet finns det en mängd olika tillfällen där det är tänkbart att olika behandling kan före- komma. Internationell forskning av polisen har visat att etniska minoriteter riskerar att oftare kontrolleras av polisen (Covington 2001; 2003; SOU 2005:56). Polisen sägs arbeta utifrån så kallad racial profiling, vilket innebär att de inriktar sig särskilt mot etniska minoriteter i sitt arbete. Ofta motiveras detta från po- sida med att dessa grupper skulle vara mer brottsbelastade och att det därför utgör effektivt polisarbete att fokusera sitt arbete på sådant sätt. Effektivitetsargumentet har dock ifrågasatts av såväl etiska som empiriska skäl. Covington (2001) redovisar att i studier Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund av bilförare som stoppats av polisen, och där en genomsökning ef- ter droger genomförts, har det visat sig att polisen fann droger i lika hög utsträckning hos afroamerikanska som vita förare. Skillna- den i andel stoppade var dock markant, afroamerikanska förare stoppades betydligt oftare. Detta trots att andelen förare som körde för fort bland afroamerikaner var betydligt lägre än bland vita. har följt poliser i och bland dessa före- kom uttrycket Herr och . Dessa var personer som uppfattades som vad vi i skulle benämna vanliga Svens- sons. I vissa situationer kunde polisen välja att inte bry sig om för- seelser som begicks av en person från denna grupp. I stället riktar polisen alltså sin uppmärksamhet mot personer som inte uppfattas som den vanliga medborgaren. Bland de grupper som inte hör hemma i kategorin Herr och Frun kan invandrare vara en, men även danskar med exempelvis missbrusproblematik. Även om denna fråga inte studerats i någon större utsträckning i visar flera av de studier av polisens arbete som finns att även den svenska polisen tycks inrikta sig mer på etniska minoriteter än svenskar (se ex 1999; 2004; 2004). Men det finns självklart även andra led under förundersökningen där olika grad av ingripande kan ske. och (2003) har i ett danskt domstolsmaterial funnit att personer med utländsk bakgrund oftare anhölls i samband med åtal. Däremot visade det sig att det var en högre andel av dem som inte vara danskar som frikändes vid ett åtal. Detta tolkar dock Holm- berg och Kyvsgaard som att personer med annan än dansk bak- grund åtalades på lösare grunder.3 Personer inom rättsväsendet me- nade dock att detta troligen berodde på att personer med annan än dansk bakgrund oftare skulle neka till brotten. och gjorde därför en jämförelse mellan personer med dansk respektive utländsk bakgrund för dem som nekade till brottet. Skillnaden i andel frikända kvarstod vid denna jämförelse och det kan därför konstateras att eventuell skillnad i nekande till brottet inte kan förklara skillnaden i andelen friande åtal. Diesen (2005, kap 7, se även Diesen i denna volym) menar att invandrare missgynnas i alla led i rättskedjan. Misstänkta med in- vandrarbakgrund utreds längre och noggrannare, förundersök- ningen läggs mer sällan ned och så vidare. Diesen menar att även 3 Detta resonemang bygger dock på ett antagande om att domstolen utgör en form av facit, vilket inte är en helt oproblematisk utgångspunkt. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund offer för brott med utländsk bakgrund missgynnas. De blir mer sällan trodda, och här läggs i stället anmälningarna oftare ned. (1994) fann i en undersökning av anmälda våldtäkter i –1990 att ärenden där en utländsk person miss- tänktes för brottet utreddes längre och mer sällan lades ned. Där- emot fann han inget stöd för att även offer med utländsk bakgrund skulle diskrimineras. Olika grupper kan även särbehandlas genom att de döms till olika påföljder. Just detta är något som flera svenska studier visat. Den skillnad som påvisats i flera undersökningar är att personer med utländsk bakgrund oftare döms till fängelse än personer med helt svensk bakgrund. I den tidigare nämnda studien av (1994) dömdes personer med utländsk bakgrund betydligt oftare till fäng- else än personer med helt svensk bakgrund, vilka i stället dömdes till rättspsykiatrisk vård eller andra formar av vård. Detta skulle kunna förklaras av att de svenskar som dömdes för grövre sexual- brott helt enkelt var psykiskt sjuka i betydligt högre utsträckning än de personer med utländsk bakgrund som dömdes för samma typ av brott. Resultatet av en genomgång av de domar som anmälning- arna i studie resulterade i talar dock för att detta inte är den enda förklaringen (1996). Det visade sig nämligen att för personer med utländsk bakgrund fick två av 18 inte ge- nomgå § 7 undersökning, så kallad liten sinnesundersökning, trots att den som genomförde personundersökningen ansåg att detta var nödvändigt. Och vad gäller rättspsykiatrisk undersökning så fick sju av de 18 personer med utländsk bakgrund, som av en läkare an- sågs vara i behov av en sådan undersökning, inte genomgå den. Detta innebär alltså att domstolen gått emot bedömningen av (framför allt) läkare i frågan om att personen behöver vidare under- sökningar. Inte i något fall gick domstolen emot rekommendatio- ner om utvidgad undersökning för personer med helt svensk bak- grund.4 Antalet fall är få så slutsatser måste dras med försiktighet, men tendensen i materialet ger stöd för att personer med utländsk bakgrund inte betraktas som psykiskt sjuka av dem som dömer i 4 Snarare tvärtom, i två fall låter domstolen personer med svensk bakgrund gå igenom mer ingående psykiatriska undersökningar trots att det inte ansets behövas av personundersökare eller läkare. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund samma utsträckning som personer med svensk bakgrund. Detta kan kopplas till socialpsykologiska teorier kring in- och ut-grupper (se samt i denna volym). En möjlig tolk- ning är att en våldtäkt oftare förklaras genom psykisk sjukdom om personen i fråga tillhör en ingrupp (i förhållande till dem som dö- mer, det vill säga svenskar) än om personen tillhör en utgrupp (det vill säga personer med utländsk bakgrund). Tanken bakom detta är att psykisk sjukdom fråntar medlemmar av ingruppen ansvar för handlingen, medan den typen av ansvarsförskjutning inte behövs för medlemmar av utgrupper. I materialet finns alltså visst stöd för denna tes. Även i samband med domar för rattfylleri har skillnader i ande- len dömda till fängelse eller andra påföljder påträffats. (1998) har funnit att personer som är födda utanför oftare än svenskfödda personer dömdes till fängelse vid en undersökning om rattfylleri. Materialet utgår från två olika år, 1987 och 1991 och skillnaden mellan svenskfödda personer och utlandsfödda återfanns enbart i materialet . Skillnaden var liten men statistiskt säkerställd. Radioprogrammet gjorde en genomgång av domar för rattfylleri och fann att personer med utländsk bakgrund oftare dömdes till fängelse än personer med svensk bakgrund. Denna skillnad fanns kvar även när det togs hänsyn till tidigare brottslighet och promille i blodet. Diesen (2005, s 286–289) har också funnit skillnader i andelen dömda till fängelse med avseende på utländsk respektive svensk bakgrund. Skillnaderna är dock olika tydliga vid olika typer av brott. Vid en studie av kvinnomisshandel utförd av dömdes svenskar i till fängelse medan motsvarande siffra för invandrare var . Men i en studie av olaga hot utförd av finns däremot inga generella skillnader mellan svenskar och invandrare. Det tycks dock som att detta kan höra ihop med om offret är svensk eller invandrare. Undersök- ningen visade att invandrare riskerar strängare straff om offret är svensk, men mildare straff om även offret är en invandrare. Även en genomgång som SVT programmet Faktum () redovi- sade pekade på att hur en polisanmälan hanterandes varierade med offrets bakgrund. Anmälningar där en invandrare var offer lades oftare ned. Faktum presenterade dock inga siffror där detta relate- rades till den misstänktes bakgrund. (1989) menar att det inte är en persons status per se som har betydelse, utan en persons status i relation till motparten (se Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund även 2001). I Figur 1 nedan framgår hur olika samman- sättningar av målsäganden och åtalad utifrån status skulle påverka hur ingripande rättsväsendets åtgärder kan antas bli. Ju lägre siffra desto mer ingripande är att vänta. anser att ras5 endast har betydelse genom att det är kopplat till social status. Det finns även andra faktorer som påverkar, såsom bekantskap mellan målsägan- den och åtalad och andra personers status (ex hos rättens ledamö- ter). Figur 4.1 Schema över hur statusen hos offer och åtalad interagerar med varandra. menar att (l)egal variation is a direct function of social infor- mation (s 64, kursivt i original). Detta innebär att i de situationer där det finns mest information om personer förekommer mest va- riation på grund av social status. Ju längre in i rättsystemet desto mer information finns tillgänglig. Det innebär att de största skill- naderna skulle återfinnas i domstolarna. Jag delar Blacks syn att den relativa statusen är viktig, men har en del problem med hans resonemang om att mer information ger mer variation mellan personer. Detta resonemang går på tvärs med den forskning som i stället menar att det är i situationer där myndighetspersoner har som mest okontrollerat handlingsutrymme som olika behand- ling riskerar att uppstå i störst utsträckning (2001; se även Lipsky 1980). Enligt det senare resonemanget skulle domstolsför- handlingar tillhöra de situationer som var minst känsliga för dis- kriminering. Blacks resonemang bygger på ett antagande om att man måste ha en viss mängd information för att kunna bilda sig en (riktig) uppfattning om en persons status. Bakom detta anta- gande ligger en föreställning om att uppfattningen om en persons status utgår ifrån, och är synonymt med, vilken status (utifrån vissa kategoriseringar) en person verkligen har. Ett alternativt synsätt är att personer bildar sig uppfattningar om andras status utifrån den information som finns tillgänglig. Det enda som händer 5 Från engelskans race. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund i situationer där mindre information förekommer är att personens tillskrivna status bygger på lösare, eller andra, grunder. Nyckel or- det är tillskrivna. Jag ser det inte som att status är en fixerad posi- tions (i relation till en annan persons fixerade status) som man vet mer eller mindre om. Däremot kan man anta att olika statusmar- körer får olika stor betydelse beroende på hur mycket information det finns om en person i en situation. Vad jag menar är att mer synliga statusmarkörer, som exempelvis hudfärg, får större bety- delse i situationer där det finns mindre information om en person.