sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Det skall i betydande om- fattning () innefatta nyheter, analys, kommentarer och bakgrundsinformation avseende olika aktuella samhällsfrågor som Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder också har betydelse för den politiska opinionsbildningen. Det skall redigeras av en fristående redaktion, vars identitet finns redovisad i egna stadgar. Det skall utkomma regelbundet och åtminstone en gång . Det skall vara tillgängligt för alla och erhållas mot betalning. Det får inte utges av eller på uppdrag av myndighet. Slut- ligen får det inte utges eller spridas i samband med medlemskap i, ekonomiskt stöd till eller medverkan i förening, församling eller dylikt. För medier som riktar sig till minoriteter gäller inte kravet på utgivningsfrekvens. För Internetutgåvor gäller inte kravet att mediet skall erhållas mot betalning. Med avseende på möjliga stödformer finns ytterligare kriterier. Projektstöd i form av krediter, kreditfaciliteter till enskilda press- organ, förutsätter att det kan göras troligt att den reorganisation eller de förbättringar som utgivaren ansöker om medel för verk- ligen resulterar i lönsamhet. Om ansökan avser en ny tidning krävs att den utges . För en enstaka åtgärd kan även en engångsutbetalning bli aktuell, förutsatt att det bedöms att krediter eller kreditfaciliteter inte är ett användbart kriterium. Stöd till startande av tidningar och tidskrifter som riktar sig till mino- riteter, alternativt säkrande av deras fortsatta utgivning , kan utgå även om utgivningsfrekvensen är lägre än . Dock skall tidningen eller tidskriften utkomma minst en gång per kvartal. Stöd till Internetinformation förutsätter att den erbjudna produkten skiljer sig från det tryckta ordet i sådan ut- sträckning att den kan uppfattas som ett komplement och en förnyelse. Andelen informativ text skall överväga. Produkten måste presenteras på i förväg fastställda tider minst en gång . Det måste göras troligt att verksamheten inte skulle kunna på- börjas utan stöd i form av bidrag eller kreditgivning. Stöd till studier och forskning kan ges antingen för att ge underlag för strukturella förbättringar inom ett enskilt företag eller för att kart- lägga förhållanden som berör tidnings- och tidskriftsbranschen som helhet. För projektstöd till enskilda pressorgan inklusive stödet till in- vandrarnas tidningar och tidskrifter står en summa på till förfogande. För varje projekt gäller ett maximibelopp på . När det gäller Internetinformation har det avsatts , med ett maximibelopp per projekt på . För övriga stödformer är inga högstabelopp angivna. Normalt uppgår de samlade utbetalningarna till . Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Avsikten med stödet till Internetprojekt är i första hand att professionalisera Internetinformationen och ge den ökad relevans, framför allt för den växande grupp yngre konsumenter för vilka elektronisk nyhetsförmedling tenderar att bli helt dominerande. syftar stödet till att förbättra möjligheterna för tradi- medier att konkurrera på en marknad i stark förändring. Stöd kan emellertid också ges åt helt nya företag som enbart inriktar sig på Internetservice. Stödet till Internetprojekt handlar om en tillfällig stödform, och de hittillsvarande erfarenheterna har varit växlande. I en studie, gjord av i sam- arbete med i , konstateras att artiklar i online- versioner läses i mindre utsträckning än motsvarigheterna i tryck, om det bara handlar om en rent teknisk överföring. En förutsätt- ning för större läsvärde är enligt studien att online-tidningar kompletterar och inte bara ersätter de tryckta medierna. Av allt att döma kommer provperioden med stöd till Internetprojekt att fortsätta, och utbyggnaden av särskilda web-sites för unga, liksom utökad samverkan mellan Internet och tv, tillhör de projekt som torde komma att vidareutvecklas. Bestämmelser om stöd till tidningar och tidskrifter som produ- ceras i och som riktar sig till minoritetsgrupper i landet återfinns i samma förordning som stödet till Internet- projekt. En inventering av tryckta medier av detta slag visar att det finns cirka 130 titlar, fördelade över 25 minoritetsgrupper. Majori- teten av titlarna ges ut på nederländska och av titlarna är tryckta helt och hållet på ett minoritetsspråk. av titlarna innehåller artiklar på såväl nederländska som minoritetsspråket. Stödet har kommit till flitig användning, men svårigheterna att åstadkomma livskraftiga informationspro- dukter är större än när det gäller andra delar av marknaden. Kon- junktursvackan har slagit hårt mot invandrarmediernas annons- intäkter, och de lönsamhetsprognoser som legat till grund för bidragsgivningen har inte hållit. Generellt har tidskrifterna lyckats bättre än dagstidningarna. Ett antal organisationer som strävat efter att öka antalet journalister med minoritetsbakgrund har fått ge upp. Olika initiativ med syfte att intressera nederländska media för särskilda sidor som riktar sig till minoritetsgrupper har inte lett någon vart, trots att det i princip skulle vara möjligt att få för- nyelsestöd för sådana satsningar. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Det direkta stödet till norsk dagspress ges i form av ett produk- tionsbidrag. Det beräknas efter två skilda modeller. Den ena modellen ger ett fast belopp till förstatidningar och ensamtid- ningar, vars upplaga understiger 6 000 exemplar och som i övrigt uppfyller kriterierna för stöd. Den andra modellen gäller andra- tidningar (inklusive rikstäckande meningsbärande tidningar) med en upplaga under 80 000 exemplar och stödet beräknas efter tid- ningens nettoupplaga multiplicerat med antalet utgåvor . Bidraget till andratidningarna beräknas efter två skilda tariffer. Den högsta gäller för andratidningar i storstäderna , , och . får bidrag efter den lägsta tariffen som utgör av den högsta tariffen. Dessutom ges ett extra bidrag till rikstäckande meningsbärande tidningar i och Bergen. Tidningar som ges ut regelbundet med minst ett nummer är befriade från mervärdesskatt. För att en tidning skall berättiga till stöd måste följande kriterier vara uppfyllda. Den skall innehålla nyhets- och aktualitetsmaterial av dagspresskaraktär som gör att tidningen klart skiljer sig från andra typer av publikationer. Den skall ha en ansvarig redaktör. Den skall ta betalt för abonnemang, lösnummerförsäljning och annonser efter en offentlig prislista. Den får inte sända ut gratis- exemplar utöver det som tillåts efter riktlinjer från myndigheten på medieområdet, Medietilsynet. Den skall sälja minst halva sin god- kända nettoupplaga genom abonnemang. Den skall under det senaste kalenderåret i genomsnitt inte ha haft annonser av den totala volymen. Härutöver skall tidningen ut- komma regelbundet med minst tre utgåvor med en upp- laga på minst 2 000 exemplar, eller utkomma regelbundet minst en gång och med minst 48 utgåvor , ha en upplaga på minst 1 000 exemplar och sälja minst hälften av sin godkända upplaga i det län där den utkommer. Alternativt skall tidningen ha en upplaga som inte överstiger 6 000 exemplar eller vara en andra- tidning och utkomma regelbundet med minst två utgåvor med en upplaga mellan 2 000 och 80 000 exemplar. Stöd till etablering av tidningar har diskuterats i . Av bud- getmässiga skäl har ett förslag om ett sådant stöd inte följts upp. En ny föreskrift om stöd till minoritetsspråkiga publikationer antogs . Ändamålet med bidrag till minoritets- Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder språkiga publikationer är att underlätta etablering av publikationer för språkliga minoriteter och att främja utveckling av redaktionell kvalitet i dessa publikationer. Genom information om norska sam- hällsförhållanden och läsarnas ursprungliga hemland skall publika- tionerna främja möjligheterna för deltagande i samhället för per- soner med minoritetsbakgrund. Bidraget ges i form av ett grund- bidrag efter antal utgåvor och ett driftsbidrag fastställt efter publikationens godkända upplaga. Myndigheten på medieområdet, Medietilsynet, fastställer bidragets storlek. För att en minoritetsspråkig publikation skall vara stödberättigad krävs att den uppfyller följande villkor. Den skall orientera språk- liga minoriteter i om nyheter och aktuella frågor. Den skall i huvudsak innehålla material på den aktuella minoritetsgruppens eget språk. Den skall ange utgivningsdatum, publikationens namn och namnet på ansvarig redaktör på ett lätt synligt ställe i publika- tionen. Den skall utkomma regelbundet och med minst sex num- mer . Den skall ha en genomsnittlig nettoupplaga på minst 400 exemplar. Den skall ta betalt för abonnemang, lösnummer- försäljning och annonser efter en offentlig prislista. Den skall ha huvudredaktionen i . Slutligen skall den ha en ansvarig redaktör. Utöver stödet till minoritetsspråkiga publikationer finns det ett särskilt stöd till samiska tidningar. Med samisk tidning avses en tidning som har den samiska befolkningen som målgrupp. Bidrag ges i form av dels ett grundbidrag, dels ett rörligt bidrag i för- hållande till antal utgivna exemplar multiplicerat med antal produ- cerade sidor. För att en tidning skall vara stödberättigad krävs följande. Den skall innehålla nyhets- och aktualitetsmaterial av dagspresskaraktär som gör att tidningen klart skiljer sig från andra typer av publikationer. Den skall ha en ansvarig redaktör. Den skall ta betalt för abonnemang, lösnummerförsäljning och annonser efter en offentligt tillgänglig prislista. Den får inte sända ut gratis- exemplar utöver vad som tillåts av Medietilsynet. Den skall sälja halva sin godkända upplaga genom abonnemang. Den skall under det senaste kalenderåret i genomsnitt inte ha haft mer än 50 pro- cent annonser av den totala volymen. Dessutom skall tidningen utkomma regelbundet med minst 48 nummer med en genomsnittlig nettoupplaga på minst 750 exemplar. Det direkta stödet beräknas uppgå till cirka 300 miljoner NEK . Produktionsbidraget är den i särklass största posten och det uppgår till 244 miljoner NEK. Övriga stöd utgörs av stöd för Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder medieforskning och fortbildning (14,6 miljoner NEK), stöd till samiska tidningar (13 miljoner NEK), stöd till vissa publikationer (20,2 miljoner NEK) samt stöd till tidningarna i (1,6 miljoner NEK). Det indirekta stödet beräknas uppgå till cirka 1 mdr NEK. har det funnits ett statligt distributionsstöd till dagstidningar i . Direkt finansiellt stöd har däremot varit ovanligt. antogs dock en ny lagstiftning på pressområdet som erbjuder projektstöd i vissa fall. Lagen är tillämplig på tidningar i allmänhet och inte enbart på dagspress. Den portugisiska staten kan enligt den nya lagen finansiera av kostnaden för projekt som föreslås av ägare till dagspress med regional eller lokal täckning om projektet har något av följande syften: omorganisering av företaget, förbättrade arbets- processer, förbättrade styrelseformer samt främjande av portu- gisisk kultur eller portugisiska språket för portugiser utomlands. Tidningar måste uppfylla följande kriterier för att komma i åt- njutande av det statliga stödet. Tidningen skall vara portugisisk och portugisiskspråkig med generell information och med regional eller lokal täckning, eller vara riktad mot portugiser utomlands, eller ha som avsikt att främja relationerna mellan invånare i portugisisk- språkiga länder och territorier (, , , , , samt Öst- timor). Tidningen måste ha varit registrerad hos myndigheten som administrerar det statliga stödet (ICS) innan projektets anmälan (dagstidningar) eller för tidningar som inte är dagstidningar. Tidningen måste ha getts ut minst månatligen innan projektet presenterades. Slutligen måste tidningen ha en genomsnittlig upplaga på minst 1 000 (dagstid- ning), 5 000 (vecko- eller månadstidning) eller 3 500 exemplar (tidning som riktar sig till andra portugisiskspråkiga länder). Elektroniska tidningar räknas som regionala eller lokala om inget annat uppges i tidningens stadgar. Även sådana tidningar kan alltså åtnjuta statligt stöd. Enligt bestämmelserna kan en tidning få ytterligare stöd utöver den del som nämnts ovan om något av följande kriterier är upp- fyllda (flera av kriterierna kan vara tillämpliga): Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Projektet skapar ett eller flera arbetstillfällen (finansiering) Projektet ger arbete åt personer som varit långtidsarbetslösa (finansiering) Tidningen har presenterat vinst för minst två av de tre åren närmast innan projektet presenterades (finansiering) Dagspress kan erhålla finansiering av projektet Tidningar som ges ut enbart elektroniskt kan erhålla finansiering av projektet Staten kan även ge finansiellt stöd av ett projekt som presenteras av nationella, regionala och lokala tidningar och som syftar till att utbilda personalen i redaktionellt arbete och företagsledning. En tidning kan aldrig erhålla mer än i direkt finansiellt stöd . Direkt finansiellt stöd är inte återbetalningspliktigt. Stöd kan inte utgå till följande verksam- heter/tidningar: politiska partier, fackföreningar eller arbetsgivar- organisationer, regionala eller lokala myndigheter, gratistidningar, tidningar med pornografiskt eller våldsamt innehåll, tidningar som avses att till största delen säljas utomlands (undantag för tidningar som säljs till portugiser utomlands) eller till tidningar som till består av annonsplats. kommer reglerna för direkt finansiellt stöd att ändras. Stöd kommer härefter att ges endast till projekt som syftar till teknologisk utveckling, arbetsprocesser och för främjande av portugisisk kultur och språk och som riktar sig till portugiser utomlands. Detaljerna kring reglerna är dock ännu inte klara. Distributionsstödet i syftar till att säkra yttrandefri- heten och försäkra tillgängligheten till tidningar. Stödet täcker hela eller delar av portoavgiften för tidningens abonnenter, särskilt för regionala och lokala tidningar. Med tanke på försämrade ekonomi har stödet gradvis minskat sedan det infördes. Reglerna om portostöd kommer att träda i kraft till fullo . Fram till dess gäller övergångsregler. Tidningar med generell karaktär kan få statligt stöd för kostna- den för portoavgiften med upp till 80 för tidnings- distribution till abonnenter som bor utomlands och upp till 30 för tidningsdistribution till abonnenter som är Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder För att erhålla stödet måste tidningen uppfylla följande kriterier. Tidningen måste vara registrerad hos ICS. Tidningen måste ha givits ut under utan avbrott. Tid- ningen måste minst ges ut månatligen och måste ha en genom- snittlig upplaga på minst 1 500 exemplar per nummer . Slutligen måste tidningen ha ett visst antal anställda och ha ett visst antal legitimerade journalister anställda. Tidningar med specialinriktning kan få statligt stöd för hela portoavgiften om de levereras på regelbunden basis, riktas till handikappade personer och ges ut av särskilda företag. Porto- avgiften kan ersättas för tidningar som skickas till icke-abonnenter om det rör sig om verksamheter som skolor, bibliotek, välgören- hetsorganisationer och organisationer för portugiser utomlands. Det får här röra sig om högst av upplagan. Andra specialtidningar kan få av distributionskost- naden för abonnenter som bor i och för abonnenter som bor utomlands, förutsatt att tidningen inte har annonsutrymme. Statligt distributionsstöd kan betalas direkt till postkontoret. Stöd till portoavgifter får inte lämnas till ett företag som får direkt finansiellt stöd. Medlemmar i organisationer som ger ut tidningar anses som abonnenter av organisationens medlemstid- ningar. En sorts indirekt finansiellt stöd till regionala, lokala och elek- troniska tidningar utgörs av statlig annonsering. När regeringen eller myndigheter annonserar måste en viss del av annonseringen ske i regionala och lokala medier. Reglerna innebär att av annonseringen måste ske i regionala och lokala medier om annonskampanjen kostar mer än . Elektroniska tidningar kan få stöd på samma villkor som papperstidningar. Däremot finns det inget stöd för nyetablering av tidningar eller för tidningar som riktar sig till invandrare eller andra minoriteter. Mediemarknaden i domineras på den nationella nivån av ett antal mediakoncerner med intressen i såväl dagspress som veckopress, bokförlag, radiostationer och tv-kanaler. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder den stora bredden kan koncernerna även understödja nya sats- ningar och finansiera dessa med egna medel. Mediamarknaden är i jämförelse med i högre utsträck- ning politiserad. Det märks inte minst på de större dagstidningarna som har band till något av de två stora politiska blocken. Även koncernerna som sådana har sina väl etablerade och kända politiska sympatier. Detta leder bl.a. till att även nyhetsbevakningen präglas av de politiska budskap som framförs på ledarsidorna. Principen om nyhetsjournalistikens oberoende från ledarsidans politiska ställ- ningstaganden har inte samma tyngd i . Detta märks sär- skilt i de två rikstäckande tidningarna (socialistisk) och ABC (konservativ). De politiska ställningstagandena som görs på ledarsidorna lyser igenom även på nyhetsplats i form av ämnesval, rubriksättning och vinklingen av nyhetsmaterialet i dessa språkrör för de två stora politiska blocken. utgör ett undantag i den europeiska dagstidningsgeo- grafin genom att det inte kommer ut kvällstidningar. Den typiske spanske tidningskonsumenten köper sin tidning i en tidningskiosk på väg till arbetet och tar den med sig hem efter arbetsdagens slut. Andelen abonnerade tidningar i är försvinnande liten. Den stora majoriteten föredrar att köpa sin tidning i någon av de välförsedda tidningskioskerna. I jämförelse med kan även sägas att de större morgontidningarna har ett fylligare material i alla delar, utrikes- och inrikespolitik, kultur, samhällsfrågor, vetenskap samt hälsofrågor. Sporttäckningen är däremot något tunnare efter- som det i kommer ut flera specialiserade idrotts- och sporttidningar. En annan väsentlig skillnad är att tidningsläsandet inte är så spritt som i de nordiska länderna. I statistik anges att antalet dagstidningar per 1 000 invånare i låg på 508 stycken. låg på 127 stycken efter länder som , och . Bland EU-länderna visade endast och sämre siffror. Den genomsnittlige tidnings- konsumenten i utgörs av medelklass och uppåt och har en relativt hög utbildningsnivå vilket även förklarar att djupare, tyngre och längre artiklar är vanligt förekommande i morgontidningarna. Den stora massan av spanska mediekonsumenter riktar sig i högre utsträckning till radio- och tv-medierna och även till de allt mer spridda reklamfinansierade gratistidningarna där tidningen spanskspråkiga utgåvor har en stor del av den spanska marknaden. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Den höga graden av politisering har sin förklaring i övergångs- åren mellan inledningen av avvecklingen av den frankistiska dikta- turen 1975 och demokratins införande 1978. De tidningar som tidigare hade funnits var starkt styrda och censurerade av Franco- regimen och de fortsatte att stödja de konservativa krafterna i samhället. Centervänsterkrafterna fick sitt första språkrör 1976 när , även internationellt en dagstidning erkänd för sin höga kvalitet, kom ut och lade grunden till en av största mediakoncerner (Prisagruppen). Den politiska präglingen som etablerades under övergångsåren lever kvar när det gäller ABC och . Dessa pub- likationer har kompletterats med ett antal nya dagstidningar med nationell spridning som representerar ett bredare spektrum av det politiska . efter demokratins införande har även ett större antal regionala dagstidningar börjat ges ut, vissa på regionala språk. Sammantaget kan sägas att dagstidningsmarknaden i präglas av pluralism och ett brett urval men att den enskilda tid- ningen bär en omisskännlig partipolitisk prägel och då inte bara på ledarsidorna. Begreppet "presspolitik" är ett belastat begrepp i till följd av landets historiska erfarenheter. Man associerar till Francoårens etableringskontroll och censur av media. I kombination med att många dagstidningar hör till större mediekoncerner med god eko- nomi och flera intäktskällor leder detta till att önskemål om presstöd inte har varit vanligt förekommande. Således finns inget nationellt stöd till dagstidningar i , varken när det gäller produktion eller distribution. förekom stöd till spanska tidningspapperspro- ducenter, stöd till dagstidningar för teknisk modernisering samt ett mindre stöd för distribution. Det övergripande syftet var att understödja en bredare och modernare dagstidningsmarknad och skapa ekonomiska förutsättningar för denna, allt i perspektivet att lägga en stark grund för det breda och aktiva offentliga samtalet och därmed konsolidera demokratin i . Den dåvarande socialdemokratiska regeringen avvecklade stödet successivt och det upphörde helt då det politiska målet bedömdes vara uppnått. När det gäller indirekt stöd har dagstidningar en reducerad mer- värdesskatt som uppgår till . Ett annat indirekt stöd är en låg tariff för dagstidningar som distribueras med vanlig post. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Som framgått ovan utgör emellertid den abonnerade upplagan en försvinnande liten del av tidningarnas försäljning. Till den elektroniskt distribuerade dagspressen utgår inget sär- skilt stöd. De stora mediekoncernerna har resurser att själva ta hand om nödvändiga investeringar. Det direkta stöd som förekommer gäller dagstidningar eller sidor i en dagstidning på något av de språk som i är officiella vid sidan av spanska, dvs. katalanska, baskiska och gali- ciska. Denna stödform hanteras emellertid inte av centralrege- ringen utan av regeringarna för respektive regionalt självstyre (de s.k. autonomierna). Det är således regeringarna för de regioner där dessa språk förekommer (, , och Valen- cia) som lägger fast riktlinjer och stödformer samt anslår medel för täckande av stöden. Enligt statistik finansierades dagstidningarna till av tidningsförsäljning, av annonsförsäljning och av offentliga medel, främst till följd av främjandet av de regionala språken. Den spanska presspolitiken kan således i jämförelse med närmast karakteriseras som avsaknad av en sådan. Dessutom anses marknaden åtminstone ha varit framgångsrik i att tillgodose både mångfald och spridning vad gäller dagstidningar. Tidningsproducenternas intresseorganisation har som främsta mål att stimulera tidningsläsandet. Som en del i denna strävan har man uppvaktat det nationella samt de regionala skolmyndigheterna om att skolan skall stimulera till tid- ningsläsande genom att dagspress skall användas mer i den dagliga skolundervisningen. I övrigt har man inga önskemål om statligt stöd. kan det konstateras att det pågår en nedläggnings- process av mindre dagstidningar och att är på väg mot en högre grad av koncentration till de större mediekoncernerna. Hit- tills har dock inte centralregeringen eller de regionala regeringarna sett detta som ett problem. Det är främst bland vissa journalister som detta uppfattas som en fråga som behöver uppmärksammas. Enligt kommitténs direktiv, bilaga 1, har kommittén i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstödsområdet. Kommittén skall också kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dags- tidningsområdet samt belysa presstödets betydelse vid samman- slagningar. I detta kapitel behandlas driftsstödet i relation framför allt till de frågeställningar som omnämnts i föregående stycke. I avsnitt 3.2 återfinns en redogörelse för utvecklingen av produktions- bidrag/driftsstöd och i avsnitt 3.3 redovisas tidningsföretagens svar på kommitténs enkät om regelverket för driftsstöd. Kommitténs överväganden och förslag avseende driftsstöd återfinns i avsnitt 3.4.