sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Flera flickor är övertygade om att ätstörningar är mycket van- ligare än man tror. Medias budskap att man skall vara smal skapar stor press på enskilda individer, och man har erfarenhet av att tjejer triggar varandra, man härmar och så får man tips och råd om hur man ska spy och så där. Majoriteten är övertygad om att bättre fysisk hälsa ger mindre stress. Majoriteten av ungdomarna är stressade över att prov och läxor i olika ämnen förläggs till en och . Då är skolarbetet så omfattande att man inte hinner med sin fritid. Både och kvällar går åt till läxor. Skolan suger upp det mesta av tiden, ibland om man har tur blir det någon fredag eller på stan. Några sover för lite på grund av alla läxor som skall göras på kvälls- tid och blir stressade av det. Andra menar att de kommer runt sömnproblem under de värsta belastningsperioderna genom att prioritera ett ämne, och skolka från andra ämnen. Även om det i vissa perioder är lugnare är det flera som jämt är stressade eftersom man inte kan koppla bort skolarbetet . När man inte har läxor blir man stressad över det. Då blir man stressad över att man vet att man kommer att få läxor. Flertalet anser att mer av skolar- betet bör ske på skolan, inom ramen för skolschemat. Exempelvis skulle håltimmarna när man inte gör någonting vettigt kunna göras om till läxgörningslektioner, så sen när man kommer hem så är man ledig. Andra tycker det är bra med hemuppgifter eftersom de behöver lugn och ro för att plugga. Flera menar att skolluncherna orsakar stress. Maten är dålig vilket leder till att man går hungring och får svårt att koncentrera sig. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder korta att man måste kasta i sig maten vilket leder till att man får ont i magen. Många av ungdomarna är skolstressade. I årskurs 9 handlar allt om att få bra betyg. Först oroar man sig över att välja gymnasieskola. Skolan pressar och stressar. Det är svårt att veta vad man vill göra men ändå ska man bestämma framtiden när man är genom att välja till gymnasieinriktning. Sen oroar man sig över att betygen inte kommer att räcka till för att komma in på den linje man valt. En del tror att betygshetsen är ofrånkomlig, att det nog måste vara på det här sättet och menar att det är överkomligt. Att vara stressad i ens liv är inte hela världen. Många ungdomar tycker att många lärare är negativa. eller aldrig ger de positiva omdömen. Andra upprörs och tycker att det är störande och stressande att lärare favoriserar vissa elever. En del menar att lärarna är partiska och att de inte följer det nuvarande betygssystemet. De betygsätter utifrån person och inte utifrån re- sultat. De har förutfattade meningar. Jag menar om jag till exempel brukar få bra betyg i svenska så får jag alltid MVG även när jag inte förtjänar det. Därför att läraren vet att jag är bra. Men om till exempel NN skriver bättre än mig, och hon brukar få G, så kom- mer hon aldrig att få MVG eftersom läraren vet att hon är en G. En del anser att systemet bör ändras från tre till fem steg för att bättre differentiera mellan elevers prestationer. Andra anser att det bara bör finnas två steg, godkänt och icke godkänt. För mycket eget ansvar För flertalet är en stor källa till stress kravet att själv ansvara för sin egen skolgång. Pressen på att klara sig själv märks bland annat genom att ju mindre du frågar lärarna om hjälp desto högre betyg får du. Man är rädd för att fråga om hjälp då man då avslöjar att man inte klarar av att ta eget ansvar. Många upplever att man tvingas leva med skolan eftersom man inte är säker på att man fattat så blir man osäker och så tänker man på det jämt, när man är ledig, alltså om man gjort rätt eller inte. Och inte blir det lättare av att målen är otydliga. Ingen anser att målen eller kriterierna går Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Alltså, man behöver ju en ordlista till kriterierna om man ska fatta vad det står. Överlag är det många som upplever att skolan sparkar undan kryckorna när man behöver dem som bäst. Bättre samordning och planering av lärare av prov och läxor så att arbetsbelastningen fördelas jämt över terminen. Ämnesplanering för hela terminen delges eleverna i början av terminen. Minst en lärarledd läxhjälpstimme inom ramen för ordinarie schema. Successiv tillvänjning av läxor från och med årskurs 3. Obligatorisk kurs i studieteknik. Lika långa skoldagar hela veckan. Ställa högre krav på lärarna om objektivitet gentemot eleverna, så de inte är blinda för att elever kan förbättra sina studie- resultat dvs. utgår från en elev som tidigare fått G alltid presterar G och endast G. Färre hemläxor – skolarbetet skall utföras på skoltid och i skolan. Maximalt tre läxor . Maximalt ett prov . Inga prov veckan efter lov. Resurstimmar inom alla ämnen, dvs. icke obligatoriska lärar- ledda stödlektioner inom ramen för skolschemat. Lärare på en och samma skola måste följa samma policy när det gäller ordning och trivsel samt prov och läxor. Tydligare mål och betygskriterier. Betyg i kärnämnena från och med årskurs 6 varefter betyg i övriga ämnen successivt läggs till. Utbilda lärarna i hur betygskriterierna skall tolkas. Endast behöriga lärare ska kunna få anställning. Fler fasta lärartjänster. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Social kompetens och samarbetsförmåga som obligatoriskt ämne på lärarutbildningen. Skolan informerar om framtida val Information om gymnasievalet i årskurs 7 och 8. Fler lärare per antalet elever. Färre antal elever per klass. Färre antal elever per skola. Massagetimme med musik efter lunch. Gemensam power-napp i gymnastiksalen. Mentorn skall ha en total studiebild av varje enskild elev inför utvecklingssamtalen. Konkreta trivselregler i skolan gemensamt utarbetade av lärare och elever i årskurs 6. Studie- och organiseringsteknikmetoder. Ljudisolerat mysigt och bekvämt utrustat studierum. Bättre stolar och bord. Skolans kost och fysiska aktiviteter Mer tid efter gymnastiken för att alla ska hinna duscha. Fler hemkunskapstimmar så att elever praktiskt får lära sig god kosthållning. Äta så mycket som man vill på lunchen. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Mer varierad skolmeny. Fler fritidsaktiviteter för ungdomar. Mode i tidningar, framför allt tidningar med ungdomar som mål- grupp, bör alltid förevisas i alla storlekar och inte endast storlek 34–36. Gymnasieskolan är ett utbildningscentrum med nationell gymnasie- utbildning som handels- och administrations-, industri-, naturve- tenskaps- och samhällsvetenskapliga program och Entek – det na- teknikprogrammet med ämnesöverskridande projekt med inriktning mot och i samarbete med företag i regionen, samt vida- reutbildning för vuxna och skräddarsydda företagsutbildningar i samarbete med konsulter av olika slag. Krav och de tre S:en Flertalet av ungdomarna anser att stress är synonymt med tidsnöd, dvs. för lite tid och för mycket att göra. För många är stress något som man själv väljer. Stressribban sätter man själv. Ju högre krav man har desto mer stress. Man kan undvika stress genom att pla- nera, ha framförhållning och inte skjuta upp till morgondagen. Många menar att stress är en reaktion på dagens prestationssam- hälle. Att duga ligger som en hinna över hela samhället, vilket gör att människor blir uppgivna, det känns inte som man har en chans. Man framhåller svårigheten med att kunna lugna ned sig och nöja sig med att vara bra. Flera tror att stressen överförs från vuxna till unga. Vuxna är betydligt mer stressade jämfört med som vuxen har man en massa krav och skit, måste man ha koll på en massa datorer och mobiler. Det är en massa nya att hålla reda på. Och så jobba över. Det är många som jobbar över. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Media underblåser synen på att man måste prestera. Man lägger ned sjukt mycket jobb på skolan och sen när man läser tidningen verkar det som man ska lägga ned lika mycket jobb på att äta rätt och motionera och vara smal och snygg. Man blir påverkad vare sig man vill eller inte av att det enda som gäller är de tre S:en: snygg, smal och sexig. Eftersom fixering vid de yttre attributen mest gäller kvinnor tycker man inte att det konstigt att flickor, men inte pojkar, tar åt sig och mår dåligt. En del anser att medias betoning på sexua- liteten tvingar ungdomar att bli vuxna för . gör man ju till och med reklam för BH:ar till småbarn. Många är positiva till skoluniform eftersom det skulle minska pressen på utseende och sexualitet, förutsatt att man får vara med och bestämma hur den ska se ut. Ingen vill ju ha knästrumpor. Skoluniform skulle också minska mobbning som har mycket med kläder och utseende att göra. Dåliga kommunikationer – arbete – pengar – självständighet Att inte klara av att ta körkortet är ett stressmoment för flera av ungdomarna. Eftersom kommunikationerna är så dåliga är det svårt att ta sig dit man vill utan bil. Körkortet är synonymt med frihet och självständighet. Det innebär att man inte längre behöver vara andra till besvär, att man inte behöver be om skjuts och hämtning. Det är pinsamt att ringa, känns som att man utnyttjar den per- sonen. En del som inte har extraknäck oroar sig för att inte ha råd att köpa bensin när man väl har tagit körkortet. Studiebidraget räcker inte till den utgiften, och har man inga pengar alls. Man önskar därför att studiebidraget höjs. Men flertalet av ungdomarna arbetar på kväller och och har god ekonomi. Att man har jobb är tur eftersom det inte finns mycket att göra i NN. Många saknar mer än ett fik att gå till. Men det skrala fritids- utbudet orsakar snarare tristess än stress. Det finns inte så mycket att göra i NN så det finns inget att bli stressad över. Prov + prov + prov + prov = stress Majoriteten anser att skolan är det som stressar mest. Man tror inte att någon i skolan mår dåligt av något annat skäl. Skolan tar all tid. Man är aldrig fri, har massor av saker att göra här och så kommer man hem och så har man massor att göra och tänka på. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder alla anser att det mest stressande är att alla prov och läxor kommer på en och samma gång – efter loven. En del menar att lärarna utgår från att loven skall användas till att plugga. Allt på en gångprinci- pen får till följd att Man råpluggar, och lär sig inte lika mycket. Man lär sig för dagen. Man glömmer bort det man läst så fort pro- vet är över. Att plugga inför prov i flera ämnen som sinsemellan inte har någon beröring innebär att man blir trött och får svårt att sova. Ett fåtal kan ibland få ont i magen av att ligga och tänka på allt som ska göras. Anhopningen av arbetet leder till skolk eftersom instudering av ett ämne sker på bekostnad av ett annat. Skippar man något annat ämne för att hinna plugga till ett prov, och så kommer man efter i det ämnet, och så blir det en ond cirkel. Skolk blir även konsekvensen för dem som har pro- blem med att prioritera. Man vet inte vad man ska välja är viktigast. Så då skiter man bara i det. I princip alla är överens om att skolan hör inte hemma , och man vill ha möjlighet att göra mer av skolarbetet i skolan. I småskolan så lär vi oss läsa och läser ett kapitel i skolan, och så får vi gå hem och läsa och öva lite. Och så fortsätter vi nästa gång. Men är det mer som en inledning till ett arbete eller ett prov som vi ska få. Det mesta vi lär oss lär vi oss efter skolan. Flertalet ställer sig frågande till varför det är så mycket självstudier, man har ju så många håltimmar. Man sitter bara och väntar och väntar och blir slöare och slöare. Lärarna tror man blir pigg men man blir bara slö. Några är missnöjda med att lärare inte lär ut nödvändiga förkunskaper. Om man ska klara av att arbeta självständigt så måste man veta t.ex. hur man ska skriva en uppsats innan man skriver den. Som det är nu lär man sig hur man ska göra genom de egna misstagen som läraren kommenterat i marginalen på inlämningsuppgifterna. Många anser att arbetsmiljön bidrar till stressen. Det är hög ljudvolym överallt i skolan, och det finns ingenstans att plugga i lugn och ro. Många är kritiska till att betygskriterierna är så luddiga så lärarna tolkar dem och bestämmer självsvåldigt målen. En lärare säger att man kan hoppa över det och det kapitlet i svenska, medan en annan lärare säger att man måste läsa det. Även kursplanerna revideras enligt den enskilde lärarens preferenser. Att enskilda lärare själva bestämmer kunskapskraven är odemokratiskt. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder fattningen är att lärare skall utvidga elevernas kunskaper inte be- gränsa dem och att alla ska ha chansen till att lära sig grunderna i ett ämne, erbjudas lika mycket kunskap som alla andra oberoende av program. Bättre och mer information Flertalet är missnöjda med informationen om gymnasieutbildningar som gavs i årskurs 9. Den var knapphändig både om vilka gymnasie- skolor och programinriktningar som står till buds. Man tror att det beror på att lärarna vill att man ska bo kvar i NN. Informationen om högskoleutbildningar bör man få i årskurs 1 i gymnasieskolan, och inte som i årskurs 2. Informationen bör behandla utbild- ningsalternativen och skolor samt arbetsmarknadsläget, alltså inom vilka yrken som det finns jobb. Yrkesförberedande program – ingen stress Majoriteten av ungdomarna, oberoende om man går på ett teoretisk eller yrkesinriktat program, tror att de som går på teoretiska pro- gram är mer stressade än de som går på yrkesförberedande pro- gram. På både Samhällsprogrammet och på det Naturvetenskapliga programmet är konkurrensen stenhård och man måste plugga som fan, fast av olika skäl. På den förstnämnda inriktningen måste man ha höga betyg eftersom man inte vet vilken högskoleutbildning man ska väja, och på den sistnämnda för att man vet vad man ska utbilda sig till. Flera tycker att det är fel att så många som inte är studie- motiverade, eller inte vet vad de vill göra, tvingas välja det samhälls- vetenskapliga programmet. Det behövs mer praktiskt inriktade program för dem som inte vill studera vidare. Som det är nu måste man gå i gymnasieskolan även för att jobba inom service och industrin. Ingen av ungdomarna på de yrkesförberedande programmen är stressade, Vi är inte stressade, vi känner inte till ordet ens. Man har det väldigt lugnt i skolan och i princip inga läxor eftersom allt skolarbete sker under skoltid. Frånvaron av läxarbete i kombina- tion med korta skoldagar gör fritiden stressfri. Man hinner med att göra det man vill. Överlag är man nöjd med skolan och livet och har inget att klaga på. Ett fåtal oroar sig lite över framtiden efter- Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder som det inte är lika lätt att få jobb i NN som . Men flertalet säger sig veta att bara man har kontakter så får man jobb. En del tror att arbetsbrist är orsaken till stress bland unga i övriga delar av . Särskilt när det gäller de som går teoretiska utbildningar som också måste plugga mycket efter gymnasieskolan som till exempel att bli statsvetare så pluggar du och så får du ändå inget jobb. Gymnasieskolan har omkring 900 elever och en estetisk profil med utbildning i dans, teater, bild och formgivning. På skolan finns också det samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga programmen. Dessutom finns ett specialutformat program i musik för blivande yrkesmusiker. De allra flesta ungdomar menar att stress är när man har för lite tid att göra det man ska. Då har jag kanske tre förslag vad jag ska göra . Och så vet jag att jag bara hinner göra en sak men då missar jag dom andra två och då trycker jag in dom också, och då blir det halvhjärtat, för jag vill verkligen inte missa något. Det är verkligen jättejobbigt att säga nej till något man vill men man måste ju lära sig det för sitt eget bästa liksom för då kan man ju vara där på den saken som man väljer. En del ungdomar menar att man tänker alltför kortsiktigt, och att för att förändra samhället så krävs ett hållbarhetstänkande. Vårt samhälle är ett prestationssam- hälle. Jag menar, vi ska utveckla allting så mycket så möjligt utan att vi tänker på konsekvenserna. Jag gör jämförelse med hur vi ut- nyttjar jorden och när vi framställer saker. Andra menar att stressen beror på att man liksom ska göra sitt eget jag. Vi blir uppfostrade till att vi kan bli vad vi vill och då blir det mycket höga krav. Några anser att stress i samhället beror på en attityd och värderingsförskjutning. Man tolererar beteenden som förr inte var acceptabla. Ungdomar är bortskämda och tar samhällets välfärd för givet. Det är som historien om kinesen. Kinesen frågar svensken Hur många semesterdagar har du?, Jag har 25, hur många har du?, Jag har 52 svarar kinesen. En del anser att Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder dagens människor har större hälsoanspråk. Det kanske är så att vi är petigare . Man klagade inte förut, nu kan vi t.ex. klaga på att man har huvudvärk, men typ då brydde man sig inte utan jobbade ändå. tycker unga att det OK att stanna hemma från jobbet för att man är bakis. Många framhåller att prestationssamhällets främsta utpost är stora städer. Det är skillnad på att bo i och på en liten ort. Här tittar man på andra människor och jämför och konkurrensen är jättehård. Jag menar för att sticka ut så måste man göra så himla mycket. Det är så många att jämföra sig med, plus, kanske är det så att många karriärmänniskor söker sig till storstan. Det är dom man ser. Ja, jag tror inte att man får samma realistiska syn på hur det ser ut i livet. I stora städer är det också mycket mer in- tryck än på små orter reklam och sånt där, det är cirkulation och ljud och buller. var det mer rofyllt så man kunde klara av att göra det man behöver göra. Man blev inte lika stressad. Stora städer har också fler människor. Den moderna människan liksom, ja typ, förr så kände man sin by och träffade 100 personer i hela sitt liv. , verkligen, jag träffar hur många som helst och tittar på tv. Jag tror att nåt händer i vårt undermedvetna. Vi tror att alla har det så bra och så lätt och är så lyckliga, och då får vi för oss att vi är dåliga bara för att vi inte lever upp till det här. Jag tror att det händer något undermedvetet. En av de största samhällsförändringarna som skett under är den ökade valfriheten. Majoriteten av ungdomarna anser att det är fantastisk att man kan välja mellan så många alternativ. Det vill man inte ändra på. Utan det handlar om att hitta ett förhållningssätt så att man kan själv välja när man vill göra val. Som det är nu så blir man stressad av att alltid vara nåbar. Men att stänga av mobilen är inte ett alternativ eftersom då blir man stressad över att man kanske missar något. Många anser att stressen bland dagens unga framför allt beror på dessa svårigheter. Hur man än gör blir man stressad eftersom varje gång man väljer något så vet Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder man att man väljer bort något annat. Det är inte själva friheten som är stressande utan det här att om jag väljer någonting så är det så mycket annat som jag kanske väljer bort. Man vill ju alltid välja det bästa valet när det finns så stor frihet. Några anser att man får göra för många svåra val i alltför ung ålder. Man vill ju kunna påverka sitt liv själv, och hela den tanken är ju jättebra. Men jag tror inte att människan mår bra av det för jag gör i alla fall inte det jag vill alltså ha lite ramar och gå efter. Jag vill inte vara helt fri. Det finns så många saker att göra och man vill göra allt, frågan är hur det ska gå till. Det finns så mycket som man skall hinna med. Det är också en sån här stressgrej, man skall ha ett bra jobb, tjäna mycket pengar, hinna se mycket, resa jorden runt innan man dör, och man ska hinna skaffa familj och barn och bra jobb man trivs med och sen ska man också hinna med att åka till och vara skid- instruktör några månader. Ju fler alternativ och ju mer man kan göra desto mer press känner man på sig att man ska hinna med alltihop. För flera av ungdomarna är det stressande att inte veta vad man vill bli. Medan några blir stressade över hur vanligt det är med arbets- lösa akademiker, och att även om man skaffar sig en gedigen ut- bildning så är det inte säkert att man får jobb. Man får inget jobb om man inte vet någon som kan fixa ett jobb åt en. Ytterligare en stressfaktor är studielånen. Flertalet har föräldrar som varnar för studielån. Så många känner sig tvingade att hitta ett jobb för att finansiera sina eftergymnasiala studier. Risken finns att man inget jobb får, och då kan man överhuvudtaget inte betala av dem. Den ovissa jobbutsikten får gymnasiestudierna att känns me- ningslösa. Flertalet av ungdomarna har valt det samhällsvetenskapliga pro- grammet för att det öppnar mest möjligheter . Man kan söka till vilka eftergymnasiala utbildningar som helst. Vill jobba inom den kreativa sektorn så behövs ingen formell utbildning. Musik och dans och sånt där kräver inte utbildning, utan då blir man upptäckt för sin talang. Bästa sättet är att ha ett eget band och göra demos Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder och skicka in. Inte alla, men de flesta, är överens om att för- äldrarna sätter press, dels att gå ut gymnasieskolan, dels att lyckas bra i skolan. De ungdomar vars föräldrar har studerat tycker det är jätteviktigt, och de föräldrar som inte studerat tycker att det är ändå viktigare. Flertalet av ungdomarna anser emellertid att det är fel att den obligatoriska skoltiden numera är . Alla ska gå i gym- nasiet, det är en sån här officiell grej, alla ska gå i gymnasiet. Så då kanske sådana som det inte alls gått bra för, och som fått höra att de är jättedåliga i också får höra att de är jättedåliga i alla ämnen på gymnasiet. Men de kanske är jättebra på att dreja eller nåt sånt där, och när det gått ut känner de att de inte är någon- ting värda, och lever på socialbidrag hela livet utan att ha fått möj- ligheten att dreja. En del menar att intagningssystemet skapar elitskolor, vilket orsakar stress eftersom konkurrensen blir så hög. Bättre med miljö där folk är blandade och där nivån är någon slags medel. så att alla kan ta sig fram och man lär sig att man är duktig. För här är ett VG ett misslyckande. Andra tycker tvärtom att det är bra att samla studiemotiverade elever i samma skola/klass efter- som kunskapsnivån då blir högre. det märks inte att skolan är en arbetsplats som vilken som helst Många ungdomar anser att stress orsakas av den fysiska arbetsmiljön, och framhåller det orättvisa i att lärarna har det bättre än dem. Lärar- rummet är ljudisolerat och möblerat med mjuka soffor, och gardiner hänger i fönstren och tavlor på väggarna. Klassrummen och gemen- samma elevutrymmen är inte ljudisolerade, oinredda med tråkiga väggfärger och inga gardiner eller tavlor. Flertalet anser att skolan borde vara som vilken annan arbetsplats som helst. Ungdomar skulle inte vara så stressade om skolan var välkomnande, bekväm och funktionell och tyst. Socialt och emotionellt stöd Ett annat stressmoment i skolan är lärare som inte uppmärksammar var och en av eleverna. De kan liksom inte umgås med oss, de är vuxna och vi är ungdomar. Man är fortfarande kvar i hierarkin, du är elev och jag lärare. Vi pratar inte med varandra liksom. Många upplever att de är osynliga i skolan. Om lärarna är tillsammans Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder med eleverna på rasterna och under lunchen skulle de märka om någon inte var som vanligt. Många hävdar att de har lärare/mentorer som efter en termin inte vet vad de heter. Mentorerna är få och har för många elever – många av dem har inte heller eleverna i något ämne – och hinner aldrig lära känna dem individuellt. Om var och en hade ett personligt förhållande till sin skulle man till exempel kunna vara sjuk utan att få ångest över att läraren tror att man skolkar. Man önskar att mentorerna inför utvecklingssamtalen informerade sig om hur den enskilde eleven ligger till i de olika ämnena genom att tala med övriga lärare. En av ungdomarna berättar om sin erfarenhet från Skola 2 000.