sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Istället menade flera av dem att problemet låg i att eleverna hade, som uttryckte de, svårt att förstå kopplingen mellan prestation och program. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Enligt kunde man se ett annat mönster hos elever med ut- ländsk bakgrund, nämligen att deras oklara framtidsplaner ofta gjorde att de valde fel; det vill säga att de felaktigt valde exempel- vis det högt värderade Samhällsprogrammet. Hon påstod att hon kände sig ganska kluven inför detta då hon trodde att endast ett fåtal av dessa elever skulle fortsätta till högre studier och att de flesta av dem nog ändå skulle jobba inom områden utanför deras utbildning: Jag tror de har en diffus bild av vad de ska göra i och det är där man måste alltså de utbildas till något som de av dem kommer inte att ha någon användning av sin samhällskunskap det är inte det de kommer att försörja sig med sen finns det en viss grupp naturligtvis som klart och tydligt är akademisktinriktade och som kommer att ta det här i täten och förändra de här rollerna men de allra flesta kommer att jobba i helt andra områden och är inte utbil- dad för det alltså det finns många elever som borde inte gå men det blir EXTRA tydlig när man tar gruppen invandrarelever ty- värr Återigen omvandlas frågan om etnicitet till en fråga om invand- rarelever där kopplar studier till arbetsmarknaden och för- sörjning. Hon säger att många av dessa elever inte borde gå eftersom de ändå kommer att arbeta inom andra områden och därför inte kommer att få någon användning av de kunskaperna. Man kan inte annat än undra hur hennes inställning präglar hennes vägledning. Orealistiska mål, som elever med utländsk bakgrund påstods ha, kopplades ofta till press hemifrån. Här ser man återigen hur familjer med utländsk bakgrund förknippas med fel sorts engage- mang. Flera av de intervjuade uttryckte sin oro över att elever med utländsk bakgrund ofta valde att gå program som de förvisso var behöriga till men som studie- och yrkesvägledarna trodde att de skulle ha jobbigt med under utbildningen. I uttalandet nedan ser man hur felet sägs ligga hos eleverna, nämligen i deras felaktiga val, brister eller svagheter. L: jag tänkte etnisk bakgrund också, alltså etnicitet, kön, klass till ex- empel... hur deras bakgrund påverkar? I: ja, det här är ju lite intressant också faktiskt, för det har jag nog ganska tydliga svar på egentligen. Dom allra flesta... nej, många elever med invandrarbakgrund, ska bli läkare, advokater, därför att då kan Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... man dels hjälpa folk och dels kan man tjäna mycket pengar. Och är det kanske svårt, men det där är kanske sånt man tänker på innan man kommer till situationen att man ska välja till gymnasiet. Och där kommer begränsningarna in, att man inte har [betyg] så att man klarar sig. Men jag har också elever som har, trots att dom har haft det svårt, gått en svår väg. Men jag vet också om att det har gått lite taskigt för dom sen, att dom inte klarat matten va, då står man ju där. Och tror jag nog att det är så att dom har ett ganska tufft krav på sig hemifrån, "du ska gå det här för att du ska bli det här". Och är det inte skolan som påverkar L: Att föräldrarna ställer krav på eleven? I: Ja, det var svårt att försöka förklarar för henne utan att kränka henne vad jag gjorde var att jag bakom ryggen på mamman pratade med flickan och så att och så som det vår att din mamma och hennes släktingar ställer orimliga krav på dig för att försöka få henne att våga släppa taget att Jag duger ändå den andra risken och så blir det då är att det andra alternativet är giftermål och så blev det inom två för det är svårt att hantera för att alla människor ska drömma och flyga och vilja högt men det här var inte flickans dröm I: / det finns olika vi har så fullständigt olika kunskapsnivåer vi har ett mycket mer analyserande sätt att använda kunskap och det krockar också jag vet att hon kan många olika saker men hon kan inte analysera och sätta det i sitt sammanhang och kan inte förstå en nyhetsartikel eller så och det blir också krockar som är jättesvårt att förklara // att det där är en massa kunskap som inte går att använda i det svenska sammanhanget och det svenska sättet att se det. När är man duktig i skolan? Mammas sätt, när mamman känner igen att hen- nes dotter är duktig i skolan det är inte samma sak när vi känner det Så där är det eller det är snarare att det är DÄR de riktiga stora kul- turella skillnader ligger vad är kunskap vad är fint vad är me- ningsfullt vad är ett gott liv beskrev hur han ställdes inför ett dilemma i ett väglednings- samtal med en elev; å ena sidan ville han stödja eleven inför det han menade var hennes föräldrars höga drömmar, och å andra sidan tyckte han att han måste hantera det han bedömde som hennes osvenskhet och annorlunda kunskapsnivå. Genom att utvär- dera elevens önskemål i relation till hennes kunskapsnivå och beskriva hennes etniska bakgrund som annorlunda och präglad av patriarkala kulturer, rättfärdigar han det som blir hans slutgiltiga bedömning: att eleven har orimliga mål. urskuldar detta det faktum att han gick bakom ryggen på mamman och pratade med eleven och försökte få henne att släppa taget. fram- ställer föräldrarnas annorlunda, kulturellt betingade, bedömning Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... av kunskap som underlägsen den som ett svenskt/västerländskt vi, som han förutsätter att författaren ingår i, gör. Detta är ett klart exempel på institutionell cooling down då vägledaren, genom att tala med eleven, får henne att släppa taget om dröm- men (hennes eller föräldrarnas) och välja någonting lägre. Att han tillägger att eleven gifte sig efter två blir ytterligare ett sätt för honom att berättiga hans diskriminerande behandling av eleven då den vilar på stereotyper om könsrelationer inom så kal- lade patriarkala familjer. Att (inte) prata om diskriminering Intervjuns sista frågor handlade om huruvida diskriminering kom på tal i studie- och yrkesvägledarnas samtal med eleverna. Det anmärkningsvärda var att flera av de intervjuade reagerade på frå- gorna genom att bli tysta, några såg till och med lite obekväma ut. Det märktes att vi närmade oss en institutionell lucka (, 1989), det vill säga en tystnad kring saker som inte får diskuteras, eller det som Hertzfeld kallar (2002) en hårt reglerad diskurs. L: men, nu tillbaks till elever med utländsk bakgrund. Kommer ämnet diskriminering upp i dina samtal med dessa elever? L. ni diskuterar inte det? I: [tyst röst] nej, finns inget sådant Om blev tyst och såg besvärad ut när hon svarade, var Sig- beteende däremot paradoxalt; hon påstod att diskriminering är ett ämne som både förekommer och inte kommer upp i vägled- ningssamtalen med eleverna. L: Kommer ämnet diskriminering upp i samtalet med eleverna, när du pratar om vägledning och framtiden och? I: Nej, jag har aldrig hört det. L: Okej. I: Rasist är ett skällsord man tar till när man är arg, men jag har aldrig hört någon elev som har tyckt att någon vuxen eller någon kamrat, vi har inte sånt. Det låter så tjusigt det gör det. De tar inte upp det när de diskuterar arbetsmarknaden, vilken gymnasielinje de ska välja, tänker de framåt och tänker de kommer jag få jobb, vad kommer jag bli och det är lite i tidningar . Ja, ibland berörs det [diskrimine- ring] men jag måste alltså begränsa det, det är klart att de som redan Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... vet ungefär vad de ska göra och så vidare, de kan vi ju, de kan man lik- som gå in lite grann om högskola men ytterst, ytterst lite, den typen av vägledning, jag gör inte det. Vi jobbar med övergången och de när- maste tre åren. Sen kommer det väl upp emellanåt om det är någon som har lyssnat på TV eller radio om det här men det är lite. L: Det är inget vanligt som de tar upp? I: Det kanske de pratar om på SO-lektioner, det hoppas jag att de gör. berättelse visar att det finns en svårighet i att benämna företeelser som diskriminering och en obekvämhet i att hantera elevens vilja att diskutera diskriminering i skolan och omvärlden. förhöll sig till detta genom att förneka eller, med hennes egna ord, begränsa elevens diskussioner om diskriminering med hänsyn till sin arbetsroll. Istället förde hon över ansvaret på annan skolpersonal (SO lärare); hon hoppades att andra lärare tog upp frågan om diskriminering med eleverna, men var inte säker på att de gjorde det. Ansvaret flyttades alltså över till en annan institutio- nell aktör men följdes inte upp. beskrev en annan strategi i be- mötandet av elevers erfarenheter av diskriminering: I: Alltså dom elever som har åsikter om lärarna är i regel elever som inte lyckas så väldigt bra i olika ämnen, och det hänger ihop lite grann – alltså det här med resultat och åsikt om lärare, på något sätt. Och dom elever som framför kritiken, det är ju i regel dom då som, som det inte går så bra för. Men jag är säker på att dom elever som lyckas, som det går bra för har åsikter om lärarna också va, men att dom har inget behov av att framföra det på något sätt. L: Ja, Ja. I: Så // någonstans så tror jag så här att om man som personal på skolan skulle diskriminera en elev för att han eller hon är invandrare, så tror jag att det skulle i så fall handla om att man // upplever situa- tionen som jobbig på något sätt. Att man inte når fram, eller man inte förstår eller, och kanske i det läget då, medvetet eller omedvetet, säger saker, eller gör saker som skulle kunna uppfattas som diskriminerande. Att det någonstans bottnar i en, ja en irritation eller en, att man är trött på situationen eller att... ja man, alltså det påverkar ens arbetssi- tuation så mycket så att man går över gränsen och... berättar att eleverna kan känna sig diskriminerade av lärarna, men under berättelsens gång ger hon olika förklarningar till lärar- nas bemötande av eleverna, som implicit avfärdar elevernas ankla- gelser som obefogade. Genom att förknippa eleverna som anklagar lärare för diskriminering med deras låga skolprestation, tar hon på något sätt bort allvaret i deras anklagelser. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... andra ord trovärdigheten på läraren och inte på eleven, och därmed bortförklarar hon lärarens diskriminerande handlingar. Att bortförklara diskriminering av elever och skylla på missför- stånd var ett vanligt sätt för de flesta av de intervjuade studie- och yrkesvägledare att hantera frågor om diskriminering. säger till exempel att: I: Så att det inte bli någon elev som känner att dom har blivit diskrimi- nerade. För det tycker jag är onödigt när man fjorton–. Det får man alltid erfara ändå, än att man står som ungdom på sin praktik- plats och upptäcker att dom vill inte ha mig här för jag har slöja. Det tycker inte jag dom ska behöva uppleva. Så att det försöker vi göra [prata om diskriminering], men det är klart att det... det är klart att det har hänt. Det blir ett himla rabalder [skrattar]. L: Va? I: Då blir det ett himla rabalder. L: Ja. Vad är det som har hänt eller? I: Ja... det har hänt, dels är det gånger när det har, det har byggt på rena missförstånd, det är så dom flesta gångerna. Vi hade, den sista gången det hände då, då var det... Jag ska försöka att inte hänga ut någon här... De flesta av de intervjuade förnekade att en diskussion om diskri- minering över huvud taget kom upp i deras samtal med eleverna. De gånger elever faktiskt talade om deras upplevelser av diskrimi- nering ifrågasattes legitimiteten av deras berättelser på olika sätt. Däremot hade och en annan hållning. är till exempel övertygad om, att det faktum att hon själv har utländsk bakgrund är en tillgång i vägledningen då eleverna ser att jag också är invandrare och vi alla sitter i samma båt i det här samhället, vi alla känner oss lika osäkra. Vidare berättar hon att frågor om diskri- minering ofta kommer upp i hennes möten med elever med ut- ländsk bakgrund: L: Diskuterar elever med utländsk bakgrund diskriminering med dig I: Ja det kommer upp ja det kommer så mycket alltså vi pratar om allt om framtiden den finns att de kan inte bli vad de vill det finns en lite oro som sagt men jag kan inte komma med ett exempel men det kommer alltså upp ofta det här med diskrimi- nering de kallar dom svenskar du vet och att svenskar är lite så el- ler att hon är svensk hon fattar ingenting liksom hon förstår flickor det beror vad har hänt innan de kommer till mig du vet de lättar på sina känslor de har lätt att prata av sig här och de uttalar sig så jag det är klart jag får en IG för att jag är invandrare Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... alltså [röst blir mer med brytning] och här är rasister och hon är rasist och det kommer sånt L: Påverkar diskriminering deras val och övergången? I: Det finns elever som har drömmar att de vill bli astronaut och de vill bli pilot till exempel du såg en kille i går men de VÅGAR inte ens tänka tanken de har en förbestämd liksom uppfattning att det nej jag kommer inte att bli pilot jag KAN inte bli pilot L: Varför inte? I: Jag vet inte det är tufft för en invandrad elev eller en invandrad kille speciellt med allt som händer runt omkring de har den här bilden och de får den här bilden att vara pilot och det är klart risken att vara en terrorist och så där det är det jag HÖR av dem hur de upp- fattas av andra hävdar att diskriminering förekommer ganska mycket i hen- nes samtal med både elever med utländsk bakgrund och med deras familjer. Hon säger även att föräldrar med utländsk bakgrund, i en önskan om att ge sina barn en bättre framtid, berättar för henne att de förbereder barnen på en karriär utomlands (i , eller ) eller i hemlandet, deras ursprungsland. Dessutom pra- tar de om deras erfarenheter av diskriminering på arbetsmarknaden och i det övriga samhället och menar att dessa erfarenheter är an- ledningen till varför de vill att deras barn ska etablera sig någon annanstans. kan man se hur mediala kopplingar av terrorismen till återspeglas i skolvärlden, har den ett könsmässigt utfall som innebär att pojkar med utländsk bak- grund, som drömmer om att bli piloter, mer eller mindre tvingas förkasta sina framtidsplaner. Till skillnad från etniskt svenska syos som hävdade att elever med utländsk bakgrund hade för höga am- bitioner, beskrev hur etnisk och religiös diskriminering präglade både dessa elevers och deras föräldrars framtidsdrömmar och de strategier de använde sig av för att nå dit. som tyckte att hennes utländska bakgrund var en tillgång i samtal om diskriminering med elever med utländsk bakgrund, såg hon också hur det kunde vara en nackdel i förhål- lande till etniskt svenska elever. Hon noterade att diskriminering inte kom upp alls i samtalen med dessa elever och hon berättade till och med om ett fall då en etniskt svensk elev inte ville gå till henne över huvud taget utan krävde istället en svensk vägledare. berättade att diskriminering inte så ofta förekom i hennes samtal med eleverna, men hon såg det som en del av sitt arbete att försöka initiera en diskussion om diskriminering. Hon tog därför upp ämnet med sina elever i gruppundervisningen; till Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... skillnad från de andra som intervjuades, hade hon en del av sin tjänst på skolan som lärare och i denna roll försökte hon ta upp ämnet diskriminering på lektionerna: L: Så du diskuterar diskriminering med dem? I: Ja ja och vad är det som påverkar människors val och hur kommer det sig att många invandrare jobbar inom serviceyrken och andra saker // Men när det gäller etnicitet blir väldigt många väldigt fundersamma över det, de tror inte att man får säga det eller sånt, att de tänker säga att invandrare är pizzabagare men de svenska elever blir väldigt gene- rade [viskar] vad SÄGER duuu! medan invandrareleverna bär sig väldigt förvånat åt de har aldrig blivit [erbjudna möjligheten att dis- kutera diskriminering]. [De säger] vi behöver inte jobba alls vi kan vara svartjobbare och så istället än VA förstår du? Och ta bollen som jag ger dem // I: Jag menar TYCKER du att det är kul att alla Afrikaner ska svart- jobba är det ok? Neej [säger eleverna] Så [skratt] Men det är invandrareleverna som spelar ut och svenska barnen blir jätteförvånade och tycker att det här kan man inte prata om [tyst] L: Varför tror du att de [svenska barn] tror det? I: Jag tror att de är unga människor, ovana att man säger som det är. Man vill ju leva den där fördomen att man gör saker bakom ryggen man snackar skit man sprider fördomar och så inte att man pratar om att vi ska ge en rymlig beskrivning av världen av hur den ser ut hur ser den ut då? och allt det där då. Och sen finns det invand- rarelever som är jätteseriösa och gör en politisk analys av det här, kon- staterar att det är klart att det är så här och jo kan det då bli väldigt fruktbar men för att generalisera så aldrig förvånas jag över att några spelar ut fullständigt och liksom jaha hur blev det här så? L: Vad spelar de ut då? I: Ja just det här att de [invandrarelever] säger att vi behöver inte jobba alls vi jobbar svart eller vi kör taxi och så. Och det är inte så de väljer sen de väljer som de ska bli läkare eller ingenjör. profilerade sig under intervjun som antirasist och beto- nade vikten av att prata om det som eleverna upplevde som tabu; det här kan man inte prata om kunde etniskt svenska elever säga, och genom detta uttalande blir frånvaron av en diskussion om dis- kriminering i skolan väldigt tydlig. kände hon sig frustre- rad över att olika elever tolkade hennes sätt att prata om etniska mönster inom arbetslivet på olika sätt. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... blev generade när hon synliggjorde de fördomar som svävar runt ras/etnicitet eller invandrare i vardagen och inom arbetslivet. Men hon blev mest förvånad och irriterad över hur elever med utländsk bakgrund reagerade. Hon beskrev att även om det fanns några elever med utländsk bakgrund som gjorde en politisk analys, och som då blev kategoriserade av henne som jätteseri- ösa, hade hon svårt att förstå varför andra elever spelar ut och tar inte bollen hon gav dem. Implicit uppfattar dessa elever som oseriösa; eftersom hon tycker att hon har lagt en bra grund för att kunna föra en diskussion i klassrummet, bedömer hon deras svar, att vi behöver inte jobba alls, vi kan vara svart- jobbare, vi jobba svart eller vi kör taxi, som en bortkastad chans för dem att prata om diskriminering. tolkning, att det var ett utspel från elevernas sida, bekräftades av att även om vissa elever med utländsk bakgrund valde att, i den kontexten, hantera situationen genom att spela rollen som invandrare, hade de klart andra planer för sig när det kom till deras individuella val. exempel är talande och tydliggör vikten av kunskap om hur man kan prata med elever om känsliga ämnen såsom rasism, diskriminering och privilegiering. Det faktum att vissa elever med utländsk bakgrund valde att hantera hennes sätt att introducera diskriminering som ett ämne i klassrummet genom att använda ironi, kan ses som en motståndsstrategi och ett sätt att desarmera situationen (Sawyer & , 2006b). Ett sätt på vilket eleverna hanterar institutionernas ras/etniska positionering av dem är att strategiskt reproducera dessa bekönade och rasifierade positioner, genom att till exempel uppvisa maskulina tuffa fronter (Dance, 2002), baserade på ett gemensamt igenkännande av rasism i sam- hället. Elevernas skådespeleri i kunde ha varit riktade till olika personer i klassrummet på olika sätt. Till läraren och de elever hon klassificerade som duktiga (både de som hade utländsk bakgrund och de som var etniskt svenska) kunde deras handlingar sägas uttrycka något om de möjligheter, kapital och kunnande hos de invandrare läraren beskrev på ett passiviserande och stereotypifierad sätt. Och för de elever som möjligen också hade erfarenheter av att deras egna och deras familjers livsvillkor missförstods, bekräftade de att läraren inte förstod för att hon var svensk och/eller att det inte var rätt tillfälle eller sammanhang att reda ut sanningen. Detta visar att eleverna medverkar aktivt i posi- Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... tioneringen av sig själva gentemot andra elever och lärare i ett skolfält där ras /etnicitet, klass, kön och sexualitet används för att sätta hierarkiska gränser (, 2004; , 2004). Avslutning: och ras/etnicitet Innehållet i den kritik som flera rapporter har framfört, att skillna- der i upplägget av studie- och yrkesvägledningsverksamhet tyder på att likvärdighet inte uppnås i vägledningen (, 1997; Skol- verket, 1998; SOU 2001: 45; , 2003), återspeglas i de skolor som undersöktes i denna studie. På en del skolor framställ- des syoverksamheten som ganska integrerad: vägledarna berättade att verksamheten var uppskattad och prioriterad av rektorn; att de ingick i skolans arbetslag och elevhälsogrupper, där de diskuterade olika elevers behov med andra i skolpersonalen; att eleverna erbjöds fler vägledningssamtal; att lärarna integrerade övergången till gym- nasiet i undervisningen genom temaveckor m.m. och att de tidigt började arbeta i klasser med övergången. berättade andra studie- och yrkesvägledare att de knappt hann träffa alla elever, att de inte hade så mycket kontakt med den övriga personalen på sko- lan och att vägledningen blev mer informativ än vägledande. Tids- bristen var ett problem som återkom i de flesta av de intervjuades berättelser. Det fanns tydliga materiella skillnader mellan de olika skolorna som observerades i denna studie. De skolor som låg i marginalise- rade och stigmatiserade områden (Kamali, 2005), som ofta hade ett större antal elever med utländsk bakgrund, var slitna, hade smut- siga, färglösa lokaler, långa, mörka korridorer utan bänkar, och det fanns ingenting på de gråa väggarna som kunde styra ögonen bort från det smutsiga, slitna, bruna golvet. I stark kontrast till detta fanns det däremot några grundskolor, som inte låg i marginalise- rade och stigmatiserade områden, med stora fönster som släppte in mycket ljus, nymålade, färgrika väggar med elevernas och riktig konst på väggarna samt en inbjudande myshörna med bänkar om- ringade av växter och skulpturer. De skolor som hade mer resurser hade även mer integrerade studie- och yrkesvägledningsverksam- heter. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Studiens fokus på studie- och yrkesvägledare har utformats utifrån tidigare forskning om elever och föräldrar med utländsk bakgrund, som vittnar om erfarenheter av kränkning i samband med studie- och yrkesvägledningen (, 1996; Integrationsver- ket, 2000; Knocke & Hertzfeld, 2000; Sawyer m.fl., 2003; Kamali, 2005; , 2004). Denna studie fyller en kunskapslucka då det tidigare inte funnits forskning som flyttat fokusen från eleverna och deras familjer och kamrater, och istället satt den på institutionella aktörers påverkan på elevernas övergång. Trots ele- vernas och familjernas beaktande av studie- och yrkesvägledare är denna studie den första i sitt slag i en svensk kontext. Liksom de flesta institutionella aktörerna skapar studie- och yr- kesvägledare inte de strukturer de arbetar inom, utan är styrda av samhälleliga strukturer, till exempel av arbetsmarknadens koppling till utbildningssystemet; av institutionella ramar som läroplan, rektorns fördelning av skolans ekonomiska resurser, eller skolkul- turen (, 1994), samt av förutbestämda regler, som till exempel betygets relevans för elevens övergång till gymnasiet. Dessutom är de präglade av de metoder och den ideologi och roll- beskrivning som de förmedlas under utbildningen (om de är for- mellt utbildade).