sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — En förklaring till rasismen och den etniska diskrimineringen i det svenska välfärdssystemets och den svenska statens maskineri Hur kan vi förstå att rasistiska föreställningar påverkar den svenska statens välfärdssystem? När de försökte svara på den här frågan menade flera av mina respondenter som var yrkesverksamma inom fältet samt vissa som var ansvariga för policybeslut, att ända tills ganska varit ett rätt så homogent samhälle. På så sätt försökte de för- klara varför statliga myndigheter (ex. välfärdsbyråkratier) och pri- vata företag upplever det som besvärligt att anpassa sig till en hete- rogen befolkning. I viss utsträckning tycks denna diskurs spegla livsvillkoren i , jämfört med t.ex. historia. Å andra sidan kan man säga att detta homogenitetsskäl använts väl ofta, med tanke på att faktiskt aldrig har varit stängt för omvärlden. Historiskt sett kan man ju komma att tänka på det förtryck som den svenska staten utsatt vissa etniska grupper för, som till exempel resande (tattare), romer, och – sist men inte minst – samer (Pred, 2000). Det senare fallet kan sägas repre- sentera ett slags kolonialism som man skulle kunna hävda lever vidare än (jfr också t.ex. Catomeris, 2004; , 1999). har det också, , förekom- mit en omfattande invandring i från , något som började med arbetskraftsinvandringen från södra och (Pred, 2000). Hur länge kan en diskurs leva vidare som påstår att inte har haft tillräckligt med tid att lära sig leva med kulturell mångfald? påstått oerfarna förhållande till invandring jämförs ofta med mer erfarna. Men motsvarande arbetskraftsinvandring i började , med andra ord inte särskilt mycket tidigare än den svenska. Som jag ser det är det mer fruktbart att försöka förstå den rela- tivt rigida monokulturella atmosfären i svenska statliga institutio- ner, utifrån framväxten av den svenska välfärdsstaten. Från 1920- talet fram till och med 1950-talet sågs ett vetenskapligt, djupt funktionalistiskt och med social ingenjörskonst skapat statsprojekt som grundläggande för konstruktionen av folkhemmet (, 1988; , 1999). Det gick nästan så långt att staten och samhället blev samma sak, ideologiskt sett. Detta statsprojekt skapade ett välutvecklat välfärdssystem – i ett land som industriali- serats så sent som av . Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn betraktas som en makalös bedrift. Men man måste också ta i beaktande att priset för denna utveckling kan ha varit högt. Jag menar att en konsekvens av detta är en kvardröjande, djupt funk- tionalistisk attityd inom den statliga tjänstesektorn (inklusive väl- färdssektorn) där man lutar sig mot regelbundenhet och ger uttryck en stark benägenhet att kategorisera det som är oregel- bundet som avvikande. Vi kan också anlägga ett historiskt perspektiv på vår analys. (2003) visar att socialpolitikens position i den svenska socialdemokratiska ideologin har genomgått en rad förändringar . Den allmänna tendensen har varit en utveck- ling från en syn på socialpolitiken som en investering i produktivi- tet, till en syn på socialpolitiken som en utgift för staten och sam- hället. I detta sammanhang får den mycket funktionalistiskt inrik- tade socialdemokratiska statens problem med att hantera de påstådda oregelbundenheter som inflyttade grupper innebar för socialpolitiken en ökad tyngd – särskilt som sådana grupper är överrepresenterade i arbetslöshetsstatistiken i (huvudsakligen beroende på diskriminering på arbetsmark- naden). Något som är tydligt är att liknande resonemang, som den svenska statens (över-)funktionella oförmåga att handskas med etnisk (och andra former av) mångfald, återkommer ofta i mina intervjuer, särskilt i de intervjuer som jag har gjort med föräldrar som kommer från vissa etniska minoritetsgrupper. En föräldra- respondent var till exempel en vit8 engelsman som bor och arbetar i , och som lever med en vit svensk kvinna som han också har ett barn med. Jag pratade med honom om den, som jag tyckte, all- männa effektiviteten i många svenska statliga system, och hans svar löd så här: Det är sant i en viss utsträckning. De har ju faktiskt de är väldigt stolta över sina system och sina arbetsmetoder och om de har rätt eller fel är oväsentligt. Och så bygger de upp de här systemen och de är väl- digt glada över dem och det är nio gånger av tio invandrarna som skapar problemen. För de passar inte riktigt in i det fack där de var tänkta att passa in 8 Som tidigare påpekades när det gällde begreppet svart, så används vit här i en politisk och inte i en deskriptiv mening. Användandet av ordet, som är mer vanligt i den engelskspråkiga världen, avser att synliggöra ojämlika, rasbaserade maktrelationer (jfr Ware & , 2002). Jag använder således vit för att säga något om respondentens troliga sociala och politiska position i det svenska samhället – även om det i detta fall handlar om de fördelar, snarare än om de nackdelar, som rasifieringsprocesser i det svenska samhället kan medföra. Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn En ledande forskare som arbetar med att utvärdera den svenska barnomsorgen gjorde också följande observationer: RESPONDENT: efterkrigsboomen och framväxten av välfärds- staten i det här landet verkar lite grann i förbigående ha fött en rätt intressant omvärldsbild och allting De säger om amerikaner att de aldrig känner sig underlägsna i ett annat land. Vi svenskar jag säger ibland – i mer skämtsamma diskussioner – att vi svenskar som till- hörde den där generationen, och jag är en av dem, har alltid innerst inne tyckt synd om utlänningar för att de inte är svenskar Allt var så bra och vi byggde ju en stark välfärdsstat med en del sociala system som låg före de flesta andra länder. gör vi det inte, men vi brukade ligga före. Detta är också varför vi har blivit en moralisk supermakt [] Jag tror att det är det som vi försöker att vara. Och alla de här invandrarna, de kommer hit. De förstår inte det här vet du De borde förstå att vi inte är rasister, vi vill hjälpa dem, vi vill ha det bästa, vet du, och de vill inte anpassa sig. Du vet, vi älskar att säga att vi borde vara ett mångkulturellt land, men om du nånsin berättar för folk vad ett mångkulturellt land innebär så skulle jag säga att de flesta människorna i (inklusive socialarbetare och alla andra) bara skulle bli skräckslagna. För det skulle innebära att vi skulle ha olika mått på vad som är bra och dåligt. KP: Inte längre svenska mått? RESPONDENT: Nej, precis. Välfärd och kroppslig integritet – om att vända upp och ner på ? Den metod som jag har använt för att tolka de mönster som jag har sett när det handlar om rasism och social välfärd i , går ut på att se dem i en kontext av samhälleliga maktrelationer. Å ena sidan visar mina föräldrarespondenters berättelser (respondenter som kommer från olika etniska minoritetsgrupper) hur praxis inom välfärdssystemet, och i samhället som helhet, ofta kan betraktas som rasistisk – individuellt och/eller institutionellt och/eller strukturellt. Dessa beteendemönster tycks förenade på många olika sätt med andra ojämlikhetsaspekter, såsom ålder, kön och klasstill- hörighet. Å andra sidan tycks respondenter som var yrkesverk- samma inom policy eller forskning ha undvikit att överväga diskur- ser kring etnicitet som kunde utmana grundläggande föreställ- ningar om den svenska staten och dess välfärdssystem. Ett exempel på detta är föreställningar som patologiserar etniska minoriteter och drar uppmärksamheten bort från problemen med den vita, Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn Det är sådana diskurser som jag menar borde diskuteras och undersökas ännu mer av forskningen. Genom hela det här kapitlet har jag använt som en kontrast till . Det är viktigt att inte överdriva Storbritan- nien som en positiv kontrast. Som många av oss som har arbetat inom och forskat kring den engelska barnomsorgen vet, så är det systemet djupt präglat av rasism, sexism och åldersdiskriminering (Pringle, 1995). Det är dessutom fortfarande så, att det övergri- pande samhälleliga engagemanget är mycket större i (och för den delen i alla de nordiska välfärdssystemen) än i Storbritan- nien. Det är helt klart så, att de flesta välfärdsåtgärder i (som till exempel fattigdomsbekämpning, barndaghem, föräldra- stödjande åtgärder), också efter nedskärningar, är över- lägsna sina brittiska motsvarigheter (Pringle, 1998; Micklewright & , 2000). Men trots detta framstår det brittiska systemet som mer positivt än det svenska i vissa centrala frågor (detta gäller också andra nordiska välfärdssystem – jfr Pringle, 1998; Pringle och , 1999). Jag menar att välfärds- och (mer allmänt) samhälls- initiativ mot rasism är ett viktigt exempel på ett område där Stor- på många sätt framstår som mer lyhört än . Jag har utvecklat en metod för en jämförande analys av välfärds- system som fokuserar på hur dessa system hanterar förbrytelser mot vad jag, efter , kallar kroppslig integritet. Under denna rubrik inkluderar jag inte bara våld mot kvinnor eller våld mot barn, utan också rasism. Metoden består i en uppsättning nyckelfrågor som måste ställas om välfärdssystemen och om samhällena i stort. Trots att metoden främst utvecklades som ett sätt att jämföra olika välfärdssystems sätt att bemöta våld mot kvinnor och barn (Pringle, 2005; Hearn och Pringle, 2006), är den lika användbar när det handlar om rasism i alla dess former. Med utgångspunkt i metoden har jag velat mena, att när det handlar om frågor om välbefinnande i samband med kroppslig integritet behöver man – i viss utsträckning – vända upp och ner på de vanligare, jämförande välfärdsmodellerna.9 Sådana tenderar att rangordna de nordiska länderna högst, och lägst, bland de europeiska välfärdssystemen. Med andra ord: när det gäller flera viktiga aspekter av kroppslig integ- ritet (inklusive hur framgångsrikt olika välfärdssystem hanterar den rasism som möter de som använder sig av välfärdstjänsterna) 9 Den vanligaste och mest inflytelserika av liknande modeller är den som har skapats av (1990, 1996, 2003). Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn fungerar de nordiska länderna generellt sett sämre än Stor- , även om inte heller fungerar felfritt. Dessa är de frågekriterier som man använder i metoden: I vilken utsträckning har man bedrivit nationell forskning i frå- gan? I vilken utsträckning finns det en professionell och en politisk medvetenhet om problemets storlek och dess könsbaserade karaktär? I vilken utsträckning är välfärdsarbetare utbildade för att handskas med denna fråga? I vilken utsträckning är de tjänster de erbjuder direkt relaterade till frågan? Trots svåra och troligen tilltagande problem i det brittiska välfärds- systemet finns det med hänsyn på alla ovanstående punkter, bättre förutsättningar att handskas med rasism än i det svenska. Som jag har visat i tidigare arbeten kan detta även gälla hur man hanterar mäns våld mot kvinnor och mäns sexuella våld mot barn (Pringle, 2002; 2005). Jag har dessutom velat visa att vissa andra nordiska system – tydligast det danska – skulle stå sig klart sämre än det svenska i en jämförelse efter ovanstående kriterier, både vad gäller hur de motarbetar rasism/etnisk diskriminering och hur de motar- betar könsbaserat våld (Balkmar och Pringle, 2005a, 2005b, 2005c; Iovanni och Pringle, 2005a, 2005b, 2005c; Balkmar et al, 200510). Vad gäller en jämförelse mellan det svenska välfärdssystemet och det brittiska kring frågan om rasism/etnisk diskriminering så vill jag visa på ett särskilt viktigt exempel: utbildningen och träningen av socialarbetare. På det hela taget, och med mycket få undantag, tycks det inte finnas någon som helst motsvarighet i något av de nordiska länderna till den träning som bedrivs i i hur man genom socialt arbete kan motverka etnisk diskriminering och rasism. Trots färska försök att begränsa den här träningen i Stor- så förblir den viktig, åtminstone i den etiska utbildning som ingår i alla professionella utbildningar i socialt arbete i landet. Faktiskt tycks det som om både tanken på och genomförandet av en uttalad anti-diskrimineringsträning (d.v.s. en träning som tar 10 Vad gäller och i förhållande till frågor om etnicitet, jfr också (2004). för denna uppsats färdigställande () kan det också vara av vikt att påpeka, att vare sig den svenska eller den brittiska pressen ännu valt att reproducera de ökända karikatyrerna från den danska tidningen som orsakade omfattande och mer eller mindre världsomspännande protester. Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn itu med ett antal maktrelationer, inklusive sådana som är knutna till etnicitet, ålder, sexualitet, klasstillhörighet och funktionshinder) på det stora hela taget är frånvarande i välfärdsutbildningarna i de nor- diska länderna. Däremot förblir det ett centralt inslag i mycket av välfärdsutbildningen i . Som vi också kunde se tidi- gare i kapitlet visade min studie av den svenska barnomsorgen sär- skilt att den allmänna universitetsutbildningen av socialarbetare i sällan lägger stor vikt vid den avgörande frågan om ojämlika maktrelationer, något som fortfarande utgör en viktig del av det brittiska, sociala arbetslandskapet. Dessutom är fortfarande en antirasistisk och en antidiskrimine- rande praxis centrala inslag i många av de mest inflytelserika aka- demiska texterna som används i utbildningen och träningen av olika välfärdsarbetare i , däribland socialarbetare (jfr et al, 2002a och 2002b; et al, 2005; Dominelli, 2002; Pringle, 1995; , 2001 och 2003). Detta är heller inte en ny tendens: liknande texter har använts i huvudfåran i den brittiska utbildningen i socialt arbete sedan åtminstone andra (jfr t.ex. Dominelli, 1988). The situation is somewhat different in , where anti- racism has yet to be adopted in any substantive way. Indeed, there is a great reluctance to use terms like race and racism in several nations, for example, , , . Multicultu- ral/transcultural/cross-cultural approaches are much more in tune with the discourses being pursued there. [I]t seems that these societies are in massive denial about racism, particularly its structural elements, which derive from cultural and institutional racism (Dominelli, 1998: 53–54). Min analys visar att ett så tydligt förhållningssätt till dessa frågor var osannolikt i svensk utbildning och träning för socialarbetare. Även om argumenten ovan grundar sig på empirisk forskning behöver vi naturligtvis fler studier för att ytterligare bekräfta och undersöka denna relativa omkastning av liknande välfärdsmodeller när vi handskas med välfärd och samhälleliga reaktioner på kränkningar av den kroppsliga integriteten, inklusive rasistiska handlingar. Hur ska vi kunna förklara detta när vi, som nämndes tidigare, faktiskt vet att det samhälleliga välfärdsengagemanget i , i form av konkret resurstilldelning, är mycket större (och för den delen i alla nordiska välfärdssystem) än i (Arts & Gelissen, 2002)? Förenklat uttryckt: hur kan ett av de sämsta välfärdssyste- Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn men vara relativt sett framgångsrikt och ett av de bästa relativt sett misslyckat när det handlar om frågor som rasism, sexuella över- grepp mot barn och kvinnovåld? Tveklöst är förklaringen till detta paradoxala förhållande både komplex och mångfasetterad. Här skisserar jag vad jag anser vara en central del av förklaringen: a)å ena sidan verkar det som om det större statskollektiva och samstämmiga tänkandet i de nordiska ländernas sociala institu- tioner tycks få till följd att man mer hårdnackat håller fast vid vissa välfärdsstrukturer, jämfört med det relativt sett individua- listiska och konfliktinriktade tänkandet i motsvarande institu- tioner i ; b)å andra sidan är det möjligt att just detta individualistiska och konfliktinriktade institutionella tänkande har möjliggjort ett mer långtgående erkännande i än i de nordiska län- derna av djupa sociala klyftor orsakade av ras och kön och möjligen också av andra faktorer som kan missgynna männi- skor. Med andra ord: just den dynamik som skapar förutsättningarna för de nordiska systemens större resurstilldelning kan begränsa systemens kapacitet att känna igen och åtgärda sociala klyftor – och det omvända gäller då för det brittiska välfärdssyste- met och samhället i stort. Naturligtvis behöver vissa av begreppen i den här hypotesen dekonstrueras och förtydligas ytterligare, något som det inte ges plats för här. Dessutom kräver dessa tankegångar ett fortsatt och långt mer detaljerat övervägande och utarbetande – och självklart mer forskning – för att de ska kunna användas för att undersöka de komplexa samhälleliga kontextualiseringarna kring individualism och kollektivism i olika samhällen.11 Trots detta tror jag ändå att hypotesen är värdefull: den hjälper oss att förstå varför vissa diskurser kring olika sorters maktrelationer är mer öppna eller mer stängda, mer omtalade eller mer tystade i olika institutionella kontexter i . Översättning från engelska: 11 Detta arbete pågår just nu i ett samarbete mellan universiteten i och . Man undersöker om en fortsatt studie enligt dessa linjer kan förklara varför det danska samhället i allmänhet tycks ha ännu större problem än det svenska då det konfronteras med etnisk mångfald. (Balkmar et al, 2005). Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn SOU 2006:37 , (2000). Revisiting class: Thinking from gender, race, and organizations, Social Politics 7(2): 192–214. , , , , (red.) (2002a). Critical practice in social work. Basingstoke: Palgrave. , , , , (red.) Social work futures: Crossing boundaries, transforming practice. , , , , . (red.) (2002b). Social work: Themes, issues and critical debates. Basingstoke: Palgrave. , Bandana (1990) in Social Work. : Venture Press. (2003) Mellan tillväxt och trygghet. Idéer om pro- duktiv socialpolitik i socialdemokratisk socialpolitisk ideologi , Acta Universitatis Upsaliensis. Studies in Economic History 67. Anttonen, , (1996) European social care services: Is it possible to identify models?, pean Social Policy, 6: 87–100. Arts, , (2002). Three worlds of welfare capitalism or more? A state of the art report, pean Social Policy 12(2): 137–158. Balkmar, Dag & Pringle, (2005a) A review of academic studies relating to mens practices in , on Men in Europe: . Balkmar, Dag & Pringle, (2005b) A Review of official statisti- cal data relating to mens practices in , on Men in Europe: . Balkmar, Dag & Pringle, (2005c) A review of governmental and policy documentation relating to mens practices in , on Men in Europe: . Balkmar, Dag, Iovanni, LeeAnn & Pringle, (2005) Mäns våld i och , NIKK Magasin, 2. Bowler, , (2000) A trans-national network: Hearing the voices of refugees in policy and practice in the Euro- pean Union, Process evaluation report, : . Brah, Avtar (2001). Re-framing Europe: Gendered racisms, ethni- cities and nationalisms in contemporary Western Europe i Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn Fink, , , , (red. ), Rethinking European welfare: Transformations of Europe and social policy. Brottsförebyggande Rådet (BRÅ) (2001). Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. BRÅ Report, 2001:11. Bulmer, , (red.) (1999) Racism, : . Catomeris, (2004) Det ohyggliga arvet. och främ- lingen. , , (2000) The concept of social care and the analysis of contemporary welfare states, , 54(2): 281–98. de los , , (red.) (2005) Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering, : . de los , , (2005) Intersektionalitet, de los , (2005) Intersektionalitet, makt och struktu- rell diskriminering i de los, P. & Kamali, M. (red) Bor- tom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering, : . Denzin, , (red.) (1998) Collecting and interpreting qualitative materials. Thousand Oaks, Ca: . Dominelli, (1988) Anti-racist social work, : . Dominelli, (1998) Multiculturalism, Anti-racism and Social Work i , , , . & , (red.) Social Work and Minorities: European Perspectives. Dominelli, (2002) Anti-oppressive social work theory and prac- tice, : Palgrave, . , (2003) I skuggan av Pappa: och han- teringen av fäders våld. , (1990) The three worlds of welfare capita- lism. , (2003) Why we need a new welfare state. , (red.) (1996). Welfare states in transition. Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn SOU 2006:37 Fairclough, (2001) Language and power, : Longman. Finlayson, (1999) Culture. I: Ashe, Fidelma, Finlayson, , , , , , , , & ONeill, (red.) Contemporary Social and Political Theory, : . , , , , , , , , . (2000) A Trans-national network: Hearing the voices of refugees in policy and practice in Union: Final report, : . Catomeris, (2004) Det ohyggliga arvet. och främ- lingen genom tiderna. , (1992) Divisions of welfare, : . , (1993) : The Social Democratic case i Cochrane, , (red) Comparing welfare states, : . , (1988) Conflict and control in welfare policy. Hanmer, Jalna (1990) Men, power and the exploitation of women i Hearn, , (red.) Men, masculini- ties and social theory, : Unwin Hyman. Hearn, , (2006) European perspectives on men and masculinities. Hearn, (1998) The Violences of men, : . Iovanni, LeeAnn & Pringle, (2005a) A review of academic studies relating to mens practices in , on Men in Europe: . Iovanni, LeeAnn & Pringle, (2005b) A review of official sta- tistical data relating to mens practices in , on Men in Europe: . Iovanni, LeeAnn & Pringle, (2005c) A review of governmen- tal and policy documentation relating to mens practices in , on Men in Europe: . Kamali, (1997) Distorted integration: Clientization of immigrants in . : Multiethnic Papers. Kautto, , , , , , , , (red.) Nordic social policy: Changing welfare states. Kosonen, (2001) Globalization and the Nordic welfare states, i Sykes, , , , (red.) SOU 2006:37 Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn Globalization and European welfare states: challenges and change, : Palgrave. , (1999) Perceiving motherhood and fatherhood: Swedish working parents with young children, Studies in Cultural Anthropology, 26. : Acta Universitatis Upsaliensis. Kuhnle, (2000) The Scandinavian welfare state in the 1990s: Challenged but viable, i , , (red.) Recasting European welfare states, : . , (1999) Welfare reform in the nordic countries in the 1990s: Using fuzzy-set theory to assess conformity to ideal types, 9(3): 231–252. Laclau, (red.) (1990) New reflections on the revolution of our time. Micklewright, , (2000). The welfare of Europes children: Are EU member states converging? : The Policy Press. , , (1994). Qualitative data analysis: An expanded sourcebook, (2nd. Thousand Oaks, Ca: . , (1994) Explaining racism in contemporary Europe i Rattansi, and , (red.) Racism, modernity and identity on the Western , : . , M. and , D. (1994) Race, citizenship and Fortress Europe i , , (red.) Economic restructuring and social exclusion, : UCL Press. Modood, (1988) , racial equality and Asian identity, New Community 14(3). (2001) Barnmisshandel – att Förebygga och Åtgärda, Slutbetänkandet fran Kommitten mot Barnmisshandel. : SOU 2001:72. Pred, (2000) Even in : Racisms, racialized spaces and the popular geographical imagination. Pringle, , (1999) Through two pairs of eyes: A comparative study of Danish social policy and child welfare. Aalborg: Aalborg Universitetsforlag. Pringle, (1995) Men, masculinities and social welfare. : UCL Press. Svenska välfärdssvar på etnicitet: intersektionella perspektiv på barn Pringle, (1998) Children and social welfare in Europe. Pringle, (2002) Final report to the ESRC on Project R000223551. REGARD DATABASE: : =R000223551.