sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — PRVs andel av de svenska storföretagens förstagångsansökningar var också i stort sett kon- stant –2004, som USPTOs andel sjönk betydligt enligt studien. Andelen PCT-ansökningar har också växt bland storföretagen och av dessa ansökningar gick de flesta till PRV. PRVs andel av PCT-ansökningarna totalt globalt sjönk dock. Allt fler svenska ansökare väljer också antingen EPO eller som mottagare av PCT-ansökningar. Svenska storföretag minskade i genomsnitt inte sin patentering i i någon väsentlig omfattning –2004 i ab- soluta tal däremot andelsmässigt. har också i stort sett se- dan 1994 behållit sin 10e plats på 20-i-topp-listan av mest högfre- kventa patenterare i . Däremot har flera klätt- rat upp på denna lista – , , och – och dominerar tillsammans med och över europeiska länder på listan, mätt i antal patent i . IV.1 Diskussion och allmänna rekommendationer Utredningens allmänna rekommendationer är i hög grad rekom- mendationer som rör patenteringens större sammanhang av FoU, innovationer, affärsutveckling och tillväxt och det ömsesidiga sam- bandet mellan patentering och tillväxt. De mer specifika rekom- mendationerna rör utredningens två första uppgifter att öka förstå- else och insikt i patentekonomi samt att öka företagens patente- ring. Eftersom denna patentering i sin tur tenderar att öka när till- växten ökar så kommer de allmänna och de specifika rekommenda- tionerna att hänga intimt samman. Ett antal gemensamma principer har också legat till grund för rekommendationerna. En ekonomi som förändras mot att bli alltmer kunskapsbaserad, IP-orienterad och globaliserad skapar större och annorlunda möj- ligheter men också styrproblem. Detta kräver i sin tur förändring av roller för och rollspel mellan staten och näringslivet för att uppnå höga tillväxt- och välfärdsmål. ekonomi har flera goda möjligheter att utvecklas gynn- samt mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi genom goda kun- skapsresurser i form av god utbildning och hög FoU-intensitet, en i hög grad diversifierad och internationaliserad industri m.m., men också genom en god tillgång på egna naturresurser per capita som ekonomier som och saknar. För att bättre tillvarata dessa möjligheter, t.ex. i form av synergier mellan kunskapsresurser och naturresurser, bör en nationell kultur för IP och affärsutveck- ling, inklusive entreprenörskap, byggas upp och stärkas på olika sätt. Härvid är fokusering på patent- och IP-frågor inget självän- damål. Däremot är en sådan fokusering instrumentell för att skapa en ekonomiskt effektivare innovationsverksamhet i näringsliv och förvaltning, på liknande sätt som fokuseringar på kvalitetsfrågor och ledtider tidigare varit instrumentella för bredare syften i när- ingslivets vitalisering och omvandling. Det svenska entreprenörssystemet, inklusive det svenska inno- vationssystemet, bör stärkas genom att stärka såväl det statliga ent- reprenörskapet som det privata entreprenörskapet. Att staten di- rekt verkar som entreprenör och inte bara indirekt främjar entre- prenörskap är exempel på en förändrad roll i en förändrad eko- nomi. Denna roll är speciellt stark i ett litet land med en stor och viktig teknikbaserad tjänstesektor, som till stor del är offentlig. Denna sektor är heterogen och inkluderar universitets- och hög- skolesektorn, telekom- och energisektorn, finanssektorn, försvars- och säkerhetssektorn, medicin- och hälsosektorn m.fl. Dessa tek- nikbaserade tjänstesektorer har betydande innovationspotential och affärsmöjligheter. Patent- och IP-orientering är dock i allmän- het svagt utvecklad. Det privata entreprenörskapet bör stärkas på olika sätt. Det in- novationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag be- höver stärkas, liksom de svenska storföretagens vilja och förmåga att skapa nya affärsområden och radikala innovationer utöver att förnya existerande affärsområden, vilka de historiskt varit bra på. Dessutom behöver samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag vidmakthållas och stärkas. En diver- gens mellan teknikbaserat nyföretagande och storföretagande kan t.ex. befaras, liksom en förtunning i övrigt av det inhemska nätver- ket av köpar/säljar-relationer. Vidare bör det regionala entrepre- nörskapet stärkas genom att bättre tillvarata tillväxtmöjligheterna i redan starka, entreprenöriella regioner och längs geografiska till- växtaxlar. Slutligen bör den ekonomiska kompetensen höjas i det svenska entreprenörssystemet, liksom att den svenska tillväxtapproprie- ringen bör höjas. Till exempel skapas tillväxt i FoU-sektorn (som är en tjänstesektor) som teknikförsäljning av licenser och aktier i sker till utlandet och utlandstillverkning inte genererar inhemsk tillväxt i övrigt i tillräcklig utsträckning. Det är inte troligt att en kunskapsbaserad ekonomi i internationell kon- kurrens kan baseras på en dominant FoU-tjänstesektor. Ett antal allmänna rekommendationer för IP-området kan sedan formuleras, som att fortsatt verka för a) nordiskt samarbete; b) engelska som affärsspråk och patent- och IP-språk; c) effektivise- ring och utveckling av det internationella patentsystemet i olika gamla och nya avseenden, t.ex. avseende internationell harmonise- ring och rationalisering, utveckling av PCT-systemet och dom- stolssystemet samt förändring av patenterbarhetsbedömning, främst i form av höjning av kravet på uppfinningshöjd och omfor- mulering av kravet på teknisk karaktär; och d) offensiv omvandling av PRV mot ökad internationalisering, diversifiering och rationali- sering. I detta sammanhang föreslås en lagändring så att patentan- sökningar till PRV tillåts vara avfattade på engelska utan krav på senare översättning. PRV bör också pröva att utfärda icke-bin- dande validitets- och intrångsprövningar enligt brittisk modell. Slutligen rekommenderas, på grund av frågornas framtida vikt och generiska karaktär, att en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer skapas direkt under statsledningen. Ett ak- tivt, tydligt stöd från näringslivsledare och statsledare är av avgö- rande betydelse för genomförandet av rekommendationerna ovan. IV.2 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera En korg av specifika rekommendationer har utformats för att dels öka förståelse och insikt hos företagen om patentekonomi, dels öka företagens möjlighet och vilja att patentera. Ökad patentekono- misk förståelse kan antas öka patenteringsbenägenheten, som i sin tur ökar patenteringsfrekvensen, allt annat lika. Patenteringsfre- kvensen påverkas dock av ett antal ytterligare faktorer inom och utom såväl företagens som statens kontroll, faktorer som också har legat till grund för struktureringen av rekommendationerna. Att förstå patentekonomi involverar några grundläggande svå- righeter. Dels är patentfrågor komplexa och tvärvetenskapliga med många sammanvävda ekonomiska, juridiska och tekniska aspekter, dels är kostnader och intäkter långsiktiga och därmed av invester- ingskaraktär som patentkostnaderna är mycket tydligare än patentintäkterna. Dessutom är patentintäkterna i högsta grad skevt fördelade och så skevt fördelade att ren patenträkning ofta blir missvisande. Ett antal primära brister i patenteringskompetens i svenska företag redovisades också, bl.a. brister i affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens, och därmed brister i integration av och samspel mellan affärsstrategier och IP-strategier i företagen. Därutöver finns en utbredd brist på grundläggande patentmedve- tenhet inom näringslivet, speciellt inom SMF, inom högskolevärl- den och inom den politiska världen. Problemen att höja medvetenhet och förståelse om patent och patentekonomi är vare sig nya eller enbart svenska, men har ac- centuerats av pro-patent-utvecklingen, vilket lett till insatser av olika slag i olika länder. Erfarenheter pekar på att patenttvister, stora skadestånd och aggressiva patentbeteenden hos konkurrenter har stor betydelse för att höja patentmedvetenhet och patentförstå- else. Stor betydelse har också goda exempel på nya affärsmöjlighe- ter, liksom nationella studier med konkurrentjämförelser (bench- marking-studier). Statliga och/eller statsstödda program och in- satser för rådgivning och stöd kan spela stor roll, bl.a. för att redu- cera dyra lärpengar i företagen. Ett antal statsstödda program och åtgärder för dels ökad pa- tentmedvetenhet och patentrådgivning, dels ökad patentförståelse föreslås. En serie program, kampanjer, priser, studier och mediain- satser för ökad medvetenhet (awareness programs) bör specifice- ras, upphandlas, genomföras och utvärderas genom Näringsdepar- Dessa program bör sammankopplas med dels program och insatser för affärsutveckling, innovationer och entre- prenörskap i allmänhet. Programmen bör också sammankopplas med patentrådgivningsinsatser i form av subventionerad men kva- lificerad rådgivning och subventionerad ansökningsavgift till för- sta- och andragångsansökare . Ett antal tjänster motsvarande 15–20 heltidstjänster till en början bör inrät- tas för IP och affärsutveckling och placeras vid nationella kompe- tenscentra, inklusive PRV, och regionala utvecklingscentra. Ett sy- stem för kvalitetssäkring av att tillräcklig patent- och licenskom- petens finns tillgänglig vid statsstödda FoU-program och FoU- samarbeten bör också utformas. Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör ligga på När- ingsdepartementet i samverkan med i övrigt berörda departement. bör därför förstärkas, speciellt med ekono- misk kompetens i patent-, IP- och innovationsekonomi. De åtgärder som föreslås för att öka förståelsen av patent och patentekonomi – dock återigen i ett större sammanhang av affärs- utveckling och entreprenörskap – är att inrätta 3–4 nationella kom- petenscentra för utbildning, rådgivning och forskning; 3–4 nya professurer i IP- och innovationsekonomi med ansvar för lärar- och forskarutbildning; inrättande av olika specialiserande och diffe- rentierande mastersprogram för tekniker, ekonomer och jurister; obligatorisk värnpliktsutbildning i patentekonomi (inklusive li- censekonomi), patentjuridik och patentteknik i universitets- och högskoleutbildningen samt i all utbildning i entreprenörskap, inno- vationsfrågor och dylikt; samt finansiellt stöd till företagens intern- och fortbildning inom IP, inklusive stöd till IP-chefsutbildning och IP-trainee-utbildning. Därutöver bör två koncentrerade utbild- ningsinsatser genomföras, en för att täcka ett utbildnings- behov för de IP-rådgivare som nämnts ovan, och en för att utbilda patentspecialister för certifiering som European Patent Attorneys, en kategori specialister som har en allvarlig och växande brist av. Alla dessa utbildningsinsatser skall kvalitetssäkras och ett certifieringssystem för IP-specialister utvecklas utöver certifie- ringen av European Patent Attorneys. Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Utbild- nings- och i nära samverkan med Näringsde- partementet. De direkta åtgärder som föreslås för att öka företagens möjlig- heter och vilja att patentera innefattar, förutom åtgärderna ovan, att ge ett särskilt statligt stöd för investeringar i patent och patent- utbildningar kopplat till statliga FoU-stöd i övrigt; att ge särskild stimulans åt anställning av interna patent- och IP-specialister; att komplettera företagens egna stimulansåtgärder i form av särskilda belöningssystem; att stödja framtagning av riktlinjer för företags- styrelsers och affärsledningars patent- och IP-hantering samt ett antal särskilt riktade insatser, speciellt till teknikbaserade tjänste- sektorer med stor offentlig del. Speciella utredningar av IP- och affärsutvecklingsfrågor inom den militära sektorn och den medi- cinska sektorn bör härvid genomföras, bl.a. för att bedöma poten- tial och former för teknikupphandling och teknikhandel. För de åtgärder ovan som kan kopplas till övriga aktuella statliga åtgärder för att stödja och öka FoU-resurserna i det svenska FoU- systemet, bör en öronmärkning ske i form av ett 4 %-mål för kost- naderna för patent- och IPR-arbete som andel av FoU-kostna- derna, med variationer på ± beroende på sektor och företags- typ. Vidare föreslås förbättrade finansieringsmöjligheter för inve- steringar i patent i SMF, speciellt i tidiga faser, där också en häv- stång kan fås för finansiering via privat riskkapital. För detta ända- mål föreslås särskilda patentlån med förmånliga villkor, avgiftsre- ducering vid första- och andragångsansökan till PRV, möjlighet till en snabbare, prioriterad handläggning av PRV och förstärkt råd- givning, inklusive språklig sådan. För detta krävs ändring i PRVs instruktioner. I övrigt behöver metoder för IP-värdering förbättras och kvali- tetssäkras, inte minst i samband med att nya redovisningsregler för immateriella tillgångar, dvs. IP, tas i bruk. behöver de svenska skadestånden för patent- och IP-intrång höjas och grun- derna för skadeståndsberäkning förbättras. En översyn av dessa frågor tillsammans med skattefrågor som berör patent och licens- handel bör genomföras. Likaså behöver en översyn av regelverket för patentsystemet, inklusive regler för det patenterbara uppfin- ningsområdet, genomföras och koordineras med ett motsvarande arbete inom EU. inför en regelöversyn inom EU, vilken förhoppningsvis snart kommer, bör härvid förberedas en vidgning av det patenter- bara området genom en omformulering av kravet på teknisk ka- raktär med syfte att bättre ta hänsyn till behovet att avväga och ko- ordinera innovationsinvesteringar i allmänhet och därmed också innovationsinvesteringar inom tjänstesektorn. ringen av detta krav bör en höjning av kravet på uppfinningshöjd ske. Slutligen föreslås en ökad användning av patentinformation och patentanalyser för utformning av patentpolitik och dennas integra- tion med FoU-, innovations- och tillväxtpolitik. Exempel på vik- tiga områden för detta är biohälsoteknik och nanoteknik. IV.3 Sammanfattning av rekommendationerna En kort sammanfattning av utredningens rekommendationer i punktform ges slutligen nedan. 1.Förändra roller för och samspel mellan stat och näringsliv i en ekonomi som förändras mot ökad kunskapsbasering, ökad in- ternationalisering och ökad orientering mot intellektuell egen- dom (IP-orientering). 2.Bygg upp en nationell kultur för IP och affärsutveck- ling/entreprenörskap. 3.Stärk det svenska entreprenörssystemet. 3.1Stärk det statliga entreprenörskapet, speciellt inom den tek- nikbaserade tjänstesektorn, speciellt 3.2Stärk det innovationsbaserade företagandet i små och me- delstora företag (SMF) med anpassning till villkoren för SMF utanför universitets- och högskoleorter SMF med anknytning till universitet och högskolor 3.3Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya existerande 3.4Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag 3.5Stärk det regionala entreprenörskapet 3.6Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entrepre- nörssystemet och renodla dess finansiella stödinstitutioner 4.Värna om den svenska tillväxtapproprieringen. 5.Stärk det nordiska samarbetet inom IP-området och inom af- färsutveckling. 6.Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt med svenska. 7.Verka för effektivisering av det internationella patentsystemet, speciellt vad gäller Harmonisering av det internationella patentsystemet Rationalisering av det internationella patentverkssyste- met Stöd till utvecklingen av PCT-systemet Stöd till utvecklingen av ett enhetligt patentsystem i Stöd till utvecklingen av ett enhetligt europeiskt dom- stolsförfarande med specialinriktning på patentmål Patenterbarhetsbedömningen i några avseenden, nämli- gen Höj kravet på uppfinningshöjd Omformulera kravet på teknisk karaktär och kom- plettera med ekonomiskt och etiskt motiverade krav Utarbeta ekonomiska principer för patentering av terapeutiska metoder inom etiska ramar 8.Omvandla offensivt mot inter- nationalisering, diversifiering och rationalisering. vid uppdras att genomföra en utredning av rättsläge och behov av lagändring och instruktionsändring för att a.PRV skall kunna behandla ansökningar på engelska utan krav på översättning till svenska b.PRV skall kunna använda prisdifferentiering och sub- ventionering av ansökningskostnad i linje med utred- ningens rekommendationer c.PRV ska kunna utföra icke bindande validitets- och in- trångsbedömningar enligt brittisk modell d.kravet på teknisk karaktär skall kunna ersättas av en omformulerad tolkning av begreppen industriellt tillämpningsbar och investeringskaraktär. 9.Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP och inno- vationspolitik på högsta politiska nivå. IV.3.2 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 1.Öka patentmedvetande och rådgivningsinsatser 1.1Öka patentmedvetande genom att: Genomföra statsstödda program för höjning av IP- medvetande (IP awareness programs) Genomföra ett särskilt patentår Instifta tävlingar och priser Upphandla breda nationella studier och utredningar som också i sig ger ökat patentmedvetande Ge medialt stöd för IP-orienterad publicering Genomföra särskilda programinsatser riktade mot undermedvetna företagstyper och sektorer 1.2Öka rådgivning genom att: Inrätta och utlokalisera cirka 15–20 tjänster som rådgivare i IP- och affärsutveckling Samordna insatser med EU-insatser Säkra patent- och licenskompetens vid avtal och främja svensk jurisdiktion 2.Öka patentförståelse genom att: Bygga upp utbildning i IP- och innovationsekonomi med insatser i form av: Obligatorisk minimiutbildning (värnpliktsut- bildning) Framtagning av läromedel och informations- material Specialistutbildning för certifiering som Euro- pean Patent Attorneys Utbildning av IP-rådgivare och IP-chefer Inrätta 3–4 st. nationella kompetenscentra för ut- bildning, rådgivning och forskning inom IP- och innovationsekonomi Inrätta 3–4 st. nya professurer inom IP- och inno- vationsekonomi kopplade till nationella kompe- tenscentra Utveckla och införa ett certifieringssystem för IP- kompetens 3.Stimulera företagens möjligheter och vilja att patentera genom att: Skapa ökad patentmedvetenhet och patentekono- misk förståelse enligt ovan Införa ett särskilt statligt patentstöd för invester- ingar i patent och patentutbildningar kopplat till statliga FoU-stöd i övrigt Ge särskild stimulans åt anställning av interna pa- tentspecialister Komplettera företagens interna stimulansåtgärder och belöningssystem Stödja framtagning av riktlinjer för företagsstyrel- sers och affärsledningars patent- och IP-hantering Göra särskilt riktade insatser Förbättra finansieringsmöjligheterna för patente- ring i SMF, speciellt i tidiga innovationsfaser Förbättra patentekonomin vid tvistemål Verka för att vidga det patenterbara uppfinnings- området Integrera en aktiv patentpolitik med allmän FoU-, innovations- och tillväxtpolitik, genom bl.a. bättre utnyttjande av patentinformation Öronmärka ± av statlig FoU för patent- och IPR-arbete (4 %-målet) Review of the economic aspects of patenting for company growth – summary and recommendations The inquirys commission, background, frame of reference, design and method I.1 The directive for the inquiry The Swedish Government decided on to appoint a special investigator to survey the economic aspects of patenting for corporate growth and development. According to the directive (Dir. 2004:55), patent protection is of great importance for entre- preneurship and growth, and the investigator is to: Make an analysis of how protected intellectual capital can contri- bute to export and trade. The inquiry must procure opinions from both industry and other actors. The directive further specified that the inquiry must include an analysis of how Swedish companies deal with patenting as a means of competition, especially in comparison with companies in other European countries and the rest of the world, as well as how pat- enting is distributed among companies of different sizes. Here, the latest developments in the EU region were to be considered. The study was also tasked with including a Nordic comparison and identifying problems and opportunities on the Nordic patent mar- ket. According to the directive, the commissions remit was to: lead to proposals that can create understanding and insight, particularly in small knowledge-intensive firms, about the economic profits – and costs – of patenting; lead to proposals of how knowledge-intensive firms can be stimulated to patent their innovations to a greater extent; illuminate the relationship between patenting and economic growth; contain an analysis of the decline of the patenting frequency in and the most important causes of this trend. The entire directive is given in Appendix 1. Supplementary directi- ves stated that the commission was to be reported upon by 31 De- cember 2005. I.2 Interpretations for carrying out the commission At an early stage, the following interpretations and plans were made in regard to the commission: 1.Direct collection of new empirical primary data can be limited to . For other countries, available secondary material can be used. An evidence-based approach for policy design should be sought; that is, a policy analysis should be based, as far as possible within given resource limits, on empirical and theoretical evidence (rather than on different interest groups opinions).TPF1FPT 2.Concerning the concept of intellectual capital, the focus lies upon patents and neighboring rights, such as trade secrets in li- censing. The expression Swedish patent application is ambiguous and can refer partly to a patent application submitted by a Swedish company (regardless of where the inventors happen to be located) or by an inventor who is Swedish (regardless of where he happens to be located) or by an inventor in (regardless of his precise nationality), as well as to a patent application submitted to the Swedish PRV. The expres- sion will be defined more precisely in its context. The concept of a patent is used in its accepted sense. Formal definitions of a patent vary somewhat internationally, but in general a patent on an invention refers to a time-limited, transferable exclusive legal right to use the invention commer- 1TP PT A review of just over twenty SOU reports in the area shows that research-based material has traditionally been collected to a rather small though growing extent – especially regarding primary material, i.e. material collected via studies made during the inquirys time framework. (See e.g. SOU 1977:64, SOU 1983:52, SOU 1993:84 and SOU 2003:66.) The possibilities of carrying out an evidence-based approach must, however, be adapted to the state of knowledge and the access to resources, including time. A good time in policy research is advantageous here. Such a has not existed regarding economic aspects of patenting, i.e. within patent economics, due among other things to the rapid progress in the patent field and to economists traditional lack of interest in patent issues. cially, i.e., an exclusive right to the inventions commercial utility. This exclusive right entitles the holder to act through a court procedure to prevent others from manufacturing, using or selling the invention, and in some jurisdictions from importing infringing products as well. 3.Export and trade will refer to both products and services, as well as technology and shares in technology-based firms. 4.The concept industry is to be interpreted widely and corres- pond to the business sector, thereby including, e.g., the service industry. 5.The concept Swedish companies is to comprise companies with Swedish majority ownership, multinational companies with a clear Swedish nationality or bi-nationality (e.g., ABB, , , ), and foreign-owned compa- nies located in . Unless stated otherwise, large compa- nies have at least 500 employees and small companies fewer than 50 employees, with medium-sized companies falling between these ranges.