sou · GUB36d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Beslut om beviljande av uppehållstillstånd (s.k. positiva beslut) i asylärenden kan därmed avse även humanitära skäl (2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL), trots att denna beslutsgrund inte finns reglerad i tredje kapitlet skyddsbehövande. Eftersom tillstånds- grunden humanitära skäl omfattar personer där skälen hänför sig till ursprungslandet (s.k. politisk-humanitära skäl) har vi ansett det som mest rättvisande att inkludera sådana tillstånd i jämförelsen. I den nya utlänningslagen (2005:716), NUtlL, återfinns numera vad som tidigare betecknats som politisk-humanitära skäl i kapitlet om skyddsbehövande.2 Uppdraget omfattar undersökning av andelen beviljanden av flyktingstatus i förhållande till det totala antalet beslut. Detta inne- bär att undersökningen även skall omfatta beslut att inte bevilja uppehållstillstånd på grund av de skäl som prövas i asylärenden (s.k. negativa beslut). I utredningen ingår inte personer som ges tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer eftersom denna pröv- ning sker i särskild ordning enligt 2 a kap. UtlL och inte som asyl- ärende. Att en person erhållit uppehållstillstånd med tillfälligt skydd hindrar inte att ansökan om asyl enligt 3 kap. 2 § UtlL prö- vas (se 2 a kap. 5 § UtlL). Vidare ingår inte så kallade kvotflyk- tingar i undersökningen eftersom dessa saknar rättsligt anspråk på internationellt skydd och uttas enligt en särskilt ordning utanför asylförfarandet. I UNHCR:s Statistical Yearbook 2003 redovisas denna kategori separat.3 Uppdraget innefattar vidare en jämförelse mellan den svenska statistiken och motsvarande andel flyktingar och personer med andra former av skyddsstatus i vissa utvalda och för jämförelsen relevanta länder. Den mest systematiserade statistik som finns till- gänglig för den aktuella perioden är publicerad i Statistical Year- book. Denna källa till statistisk information har därför utgjort utgångspunkten för förevarande utredning. –1998 saknas uppgifter om besluten från ,, i Sta- tistical Yearbook. saknas uppgifter om antalet avslag i UN. I Statistical Yearbook motsvarar antalet beslut antalet personer som omfattas av besluten. I UN:s egen statistik omfattar däremot vissa beslut flera individer. För att få så jämförbara siffror som möj- 2Kvar utanför kategorin skyddsskäl finns i 5 kap. 6 § NUtlL kategorin där uppehållstillstånd ges på grund av synnerligen ömmande skäl. 3Se tabell C.23 i UNHCR, Statistical Yearbook 2003, , (härefter Statistical Yearbook). Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys ligt har vi valt att avgränsa de delar av studien som omfattar UN:s beslut –2003 för vilka fullständiga siffror finns lätt till- gängliga. Asylförfarandet utformas på olika sätt i olika länder, och indel- ningen av skyddsbehövande i olika kategorier är inte heller enhet- lig.4 Detta försvårar en internationell statistisk jämförelse avsevärt.5 prövade –2003 flyktingskäl, övriga skyddsskäl samt humanitära skäl i ett och samma förfarande. Sam- ma förhållande gällde inte för samtliga länder. I UNHCR:s statistik finns som en konsekvens av olikheterna mellan länderna utöver flyktingkategorin ytterligare en kategori av skäl som avser behov av skydd vars konstruktion påminner om flyktingskälen, i humanitarian reasons. Utifrån antalet redovisa- de svenska beslut i Statistical Yearbook kan man sluta sig till att kategorin humanitarian reasons (tabell C.8 och C.16) omfattar de svenska kategorierna övriga skyddsskäl (3kap. 3 § UtlL) och hu- manitära skäl (2 kap. 4 första stycket 5 UtlL). Kategorin rejection of asylum applications (Statistical Yearbook, tabell C.9 och C.17) omfattar i princip samtliga negativa beslut i svenska asylärenden. Vi bedömer att kategoriseringen som UNHCR:s statistiker an- vände vid sammanställningen av Statistical Yearbook utgör en väl- motiverad och hållbar lösning.6 En internationell jämförelse hade varit omöjlig om skyddet under kategorin humanitära skäl enligt 2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL och dess motsvarighet i andra län- ders system hade uteslutits. För att underlätta framställningen och den internationella jämförelsen används termen alternativ skydds- status respektive alternativa skyddskategorier för att beskriva de kategorier under vilka skyddsbehövande i övrigt (3 kap. 3 § UtlL) samt kategorier som bereds skydd på grund av humanitära skäl bereds skydd. 4Genèvekonventionen överlåter åt de anslutna staterna att själva utforma förfarandet på ett sätt som skulle överensstämma med staternas egna rättstraditioner. Se UNHCR, om förfarandet och kriterierna vid fastställande av flyktingars rättsliga ställning, upplaga 1:2, , , s. 13. Problemet blir än mer markant vad avser alternativa skyddskategorier. För en översikt över divergenserna inom EU, se , Complementary/Subsidiary Forms of Protection in the EU Member States. An Overview, 2003, . 5Se , : and Limitations, Paper presented at the Joint work session on Migration Statistics, , 8-10 2000, s. 4–5, Hovy har lett UNHCR:s statistikavdelning mellan 1992–2006. 6Se Statistical Yearbook, avsnitt om Sources, Methods and Data Considerations samt tillhörande tabeller, s. 68–75. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys För att underlätta läsningen redovisas merparten av den använda statistiken från UNHCR, och Utlänningsnämn- den som i en bilaga till detta kapitel. 21.1.2Sverige 1994–2003 Endast en liten andel personer som får uppehållstillstånd i Sve- rige på grund av skyddsbehov erkänns som flyktingar. Detta gäl- ler både i första och i andra instans. fick 93 721 personer stanna i under angivande av någon form av skyddsskäl.7 6 065 personer be- viljades status som flykting enligt och 87 656 personer beviljades status som skyddsbehövande i övrigt, inklusive humanitär status. I det följande skall redovisas hur stor andel av det totala antalet beslut i första respektive andra instans som utgörs av positiva beslut. Statistik över besluten i första instans8 1994–2003 I Statistical Yearbook redovisas siffror över besluten i första instans för hela perioden –2003.9 Den totala andelen beviljade uppe- hållstillstånd på grund av skyddsskäl i asylärenden varierade från år år 2003.10 Förutom , då andelen som beviljats flyktingsta- tus närmade sig av det totala antalet beslut, var andelen personer som erhöll flyktingstatus mycket låg.11 Under majoriteten av åren låg flyktingandelen . 7Det förtjänar att nämnas att 18 446 kvotflyktingar togs ut till ; se tabell C.23 i Statistical Yearbook. Som ovan anförts fallerdock denna kategori utanför den här aktuella jämförelsen. 8Första instansen benämndes . ändrade myndigheten namn till . 9Tabellerna C.7–C.10 i Statistical Yearbook. 10Se tabell C.13 i Statistical Yearbook. 11Se tabell C.12 i Statistical Yearbook. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys Statistik över besluten i andra instans 2000–2003 UN:s beslut i fullständig form redovisas i Statistical Yearbook en- dast för åren 2000–2003.12 Under dessa år skedde en minskning av såväl antalet totalt beviljade uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl som andelen beviljade uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl. Den totala andelen beviljade uppehållstill- stånd på grund av skyddsskäl minskade från år . Andelen som beviljats flyktingstatus minskade från år . Endast en liten andel personer som får uppehållstillstånd i på grund av skyddsbehov erkänns som flyktingar. Rätten till asyl regleras såväl i folkrätten som i den svenska utlänningslagen. I båda normsystemen utgör flyktingbegreppet regleringens kärna. Endast flyktingar kan få asyl i Sverige13, och flyktingar är den skyddskate- gori som är tydligast definierad i folkrätten.14 Utifrån detta skulle man kunna förvänta sig att flyktingrätten och asylrätten samman- faller i stor utsträckning. Så är inte fallet. Den svenska asylproces- sen omfattar prövning av alla olika typer av skyddsskäl och alla per- soner som ansöker om uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl betecknas som asylsökande.15 Att andelen personer som erhållit flyktingsstatus –2003 varit så låg innebär att andelen asylsökande som fått asyl varit synnerligen liten. beviljades ett betydande antal uppehållstillstånd på grund av övriga skyddsskäl. Den bestämmelse som i praktiken tillämpas mest, är den fakultativa regeln om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl.16 I för- 12Se tabellerna C.15–C.18 i Statistical Yearbook. –1998 saknas uppgifter om besluten från UN . saknas uppgifter om antalet avslag i UN. I Statistical Yearbook motsvarar antalet beslut antalet personer som omfattas av besluten. I UN:s egen statistik omfattar däremot vissa beslut flera individer. För att få så jämförbara siffror som möjligt har vi valt att avgränsa de delar av studien som omfattar UN:s beslut –2003 för vilka fullständiga siffror finns lätt tillgängliga. 13Se 3 kap. 1 § UtlL. 14Se art. 1.A.2 konvention om flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventio- nen). 15Se 3 kap. 1 § andra stycket UtlL jfr 3 kap. 3 § UtlL. Alla skyddsgrunder prövas ex officio och i samma process. 16Regeln återfinns inte bland de särskilda bestämmelserna om skyddsbehövande i 3 kap. UtlL utan bland de allmänna bestämmelserna om uppehållstillstånd i 2 kap. (2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL). Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys hållande till befolkningsmängden måste andelen övriga skyddsskäl anses vara ganska hög.17 I det följande skall undersökas om tillämpningen av flyktingdefi- nitionen som grund för beslutsfattandet i asylärenden är lika liten i övriga medlemsstater i EU som i . 21.1.3Jämförelse med länderna inom den Europeiska unionen är ett av de länder inom EU som har den lägsta andelen beslut om uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl. Avståndet till EU-genomsnittet är stort. Det gäller både besluten i första och i andra instans. –2003 fick 875 348 personer stanna i EU:s nu- varande 25 medlemsstater under angivande av skyddsskäl.18 Av des- sa beviljades 503 346 status som flyktingar enligt Genèvekonven- tionen och 372 002 status som skyddsbehövande av andra skäl. I uppdraget ingår att undersöka fördelningen mellan andelen personer som fått flyktingstatus och andelen personer som fått sta- tus som skyddsbehövande i övrigt mot bakgrund av det totala anta- let beslut fattade –2003. En redovisning av för- delningen i relation till samtliga medlemsstater inom EU med avse- ende på hela den aktuella perioden skulle vara alltför omfångsrik. I det följande redovisas därför fördelningen i medlemsstaternas förs- ta instans dels för hela perioden –2003, dels samt motsvarande fördelning i medlemsstaternas andra ins- tans dels för perioden –2003, dels specifikt för åren 2000 och 2003.19 har valts med anledning av att andelen personer som erhållit flyktingstatus i förhållande till det totala antalet asyl- beslut i första instans var som högst i under detta år. har valts för att motsvarande situation gällde för UN . 2003 har tagits med på grund av att det är som ingår i undersökningen och möjligtvis kan ge en indikation på hur det ser ut . 1713 personer per 1 000 invånare beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl , se tabell C.23 i Statistical Yearbook. 18Kvotflyktingar och personer som fått temporärt skydd är inte inräknade här; se tabell C.23 i Statistical Yearbook. 19Fördelningen för samtliga länder redovisas dock i Statistical Yearbook; se tabell C.12 och C.13 avseende första instans samt C.20 och C.21 avseende andra instans. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys Statistik över besluten i första instans Vid en helhetsbedömning av perioden –2003 framkommer att av alla beslut i asylärenden i första instans i inneburit beviljande av uppehållstillstånd.20 Detta placerar bland de länder som har den högsta andelen för sökanden positiva beslut. Ser vi i stället enbart på andelen personer med flyktingstatus framträder den helt motsatta bilden. av samtliga beslut i första instans utgjordes av beslut om uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl. Detta placerar bland de länder som har den lägsta andelen beslut om uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl.21 Genomsnittet bland EU:s 25 medlemsstater var un- der perioden . var andelen personer som beviljades flyktingstatus i första instans osedvanligt hög i . Det svarade inte mot vad som var fallet i övriga medlemsstater. Trots detta var andelen beslut av dåvarande om att bevilja flyktingstatus (9,) jämförelsevis låg. tillhör de nio länder inom EU som låg det året.22 , , Frank- rike, , och redovisade alla en högre andel beslut om flyktingstatus än . Genomsnittet i EU låg på . Ser man till det totala antalet po- sitiva beslut finner vi bland de tre länder som har störst an- del positiva beslut, efter och Finland.23 Med den totala andelen positiva beslut på hamnade under genomsnittet inom EU (14,) . Ser vi enbart till andelen personer med flyktingstatus finner vi (1,) bland de tre länder som hade lägst andel . Endast (0,) och (0,) redovisade en lägre andel personer med flyktingstatus.24 20Sverige kommer strax efter bl.a. (60,), (57,), (48,) och (47,); se tabell C.13 i Statistical Yearbook. 21Endast (2,), (2,), (1,) och (0,) redovisar en lägre andel beslut om uppehållstillstånd på grund av flyktingstatus; se tabell C.12 i Statistical Yearbook. 22De andra länderna är (8,), (8,), (8,), Tjeckoslova- kien (6,), (5,), (4,), (1,), och (0,); tabell C.12 i Statistical Yearbook. 23Nederländerna (85,), (62,) och (); tabell C.13 i Statistical Yearbook. 24Siffrorna är hämtade från tabell C.12 och C.13 i Statistical Yearbook. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys Statistik över besluten i andra instans UN rapporterade en total andel positiva beslut i asylärenden på –2003.25 Endast (27,) och (26,) redovisade en högre andel. Lik- som när det gällde förstainstansbesluten framträder en helt motsatt situation utifrån siffrorna avseende andelen personer som erhållit flyktingstatus. –2003 rapporterade endast (2,) en lägre andel än (2,). Samma situation gäller för . Det året var andelen positiva beslut hos UN (den högsta siffran det året), varav utgjordes av beslut om uppehållstillstånd på grund av flyk- tingskäl. Endast redovisade en lägre andel beslut om flyk- tingstatus (1,). Medelvärdet bland medlemsstaterna var . I jämförbara länder som , och var andelen flyktingar , res- pektive . rapporterade UN den lägsta siffran avseende andelen personer med flyktingstatus (1,) bland medlemsstaternas andra- instanser . Medelvärdet låg på . Med undantag av var andelen flyktingar betydligt högre i de andra med- lemsländerna.26 Den totala andelen för sökanden positiva beslut sjönk dramatiskt från till . Den komparativa analysen av svensk praxis bekräftar bilden som vuxit fram i avsnitt 21.1.2. Under aktuella perioder har tagit emot det fjärde största antalet skyddsbehövande bland medlems- staterna i EU. För detta ändamål har främst andra kategorier än flyktingstatus kommit till användning. I jämförelsen av förhållandet mellan andelen personer som erhål- lit flyktingstatus och status som skyddsbehövande i övrigt bildade och den grupp länder som rapporterade en kon- stant låg andel erkännanden av flyktingstatus. 25Om inte annat anges hämtades siffrorna för detta avsnitt ur tabell C.20 och C.21 i Statis- tical Yearbook. 26Storbritannien (20,), (17,), (14,), (11,), (9,), (7,), (7,) och (1,) rapporterade full- ständiga siffror ; se tabell C.20 i Statistical Yearbook. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys redovisade också en relativt hög andel beslut om uppehållstillstånd på grund av alternativa skyddsskäl i förhållande till det totala anta- let beslut. hade dock betydligt färre asylsökande och därmed motsvarar de finska siffrorna avsevärt färre personer.27 I förhållande till övriga länder uppvisar stora statistiska skillnader avseende erkännande av flyktingstatus. Visser- ligen är spridningen bland länderna mycket hög, men de av redovisade siffrorna hamnar i huvudsak alltid bland de lägsta.28 Till skillnad mot andra medlemsstater uppvisade och ett stort avstånd till genomsnittet inom EU. I det följande skall vi undersöka om denna skillnad beror på att olikt de flesta öv- riga länderna redovisar Dublinfall som avslag. 21.1.4Dublinkonventionens påverkan på beslutsstatistiken respektive Dublinförordningens effekter ändrar inte ovan gjorda slutsatser. Även efter justeringar av sta- tistiken med hänsyn till Dublinsystemet uppvisar en i särklass låg andel flyktingerkännanden. I den svenska asylstatistiken registreras Dublinfall29 som avslag. Detsamma gäller inte samtliga andra EU-medlemsstater. , , och m.fl. medlemsstater inom EU har en särskild process i vilken Dublinfall redovisas som beslut om huruvida ansvar för prövning föreligger eller inte. Inledningsvis redogörs för beslutsstatistiken i sedan Dublinfallen räknats bort från asylstatistiken. Därefter följer en analys ur ett kompara- tivt perspektiv. 27Sverige hade 359 asylsökande och hade 19 240 asylsökande; se tabell C.23 Statistical Yearbook. 28Kate redovisar ett diagram över fluktuationen av andelar av beviljad konventionsflykting- status –2001 (Figure D: Variation in refugee recognition-rates 1992– 2001); M. A. , The Provision of Protection to Asylum Seekers in Destination Count- ries, in UNHCR, New Issues in , Working Paper No. 114, 2004 (härefter ), s. 25. 29Med Dublinfall förstås här sådana fall som faller under ramen Dublinkon- vention respektive Dublinförordning (EG nr 343/2003). Med Dublinsystemet förstås ansvarsfördelningssystemet för asylärenden som har skapats genom de två nämnda instrument. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys trädde i kraft för del och ersattes av Dublinförordningen (EG nr 343/2003) . Hur asylstatistiken förs skiljer sig mellan EU:s olika medlemsländer. I och redovisas beslut om överföring enligt den s.k. Dublinförordningen som avslag på ansökan om uppehållstillstånd. I de flesta andra länder räknas inte Dublinfallen in i själva asylprocessen överhuvudtaget utan registre- ras som avvisning av asylansökan. Detta gäller exempelvis för Dan- marks tillämpning av Dublinkonventionen.30 Att inte redovisa Dub- linfallen som beslut inom asylprocessen ligger helt i linje med arti- kel 25 i förslaget till ett asylprocedurdirektiv, vilken anger att till- lämpningen av och Dublinförordningen inte faller in under det föreslagna direktivets tillämpningsområde.31 Detta betyder att svensk statistik –2003 kan redovisa en för hög andel avslagsbeslut i förhållande till de flesta andra medlemsländer. I det följande kommer vi att undersöka hur statistiken ser ut när Dublinbesluten tagits bort ur redovisningen av asylbeslut i första respektive andra instans. årsredovisningar för åren 2001–2003 innehåller uppgifter om Dublinärenden. De finns lätt tillängliga på Migra- tionsverkets hemsida. Vi har valt att avgränsa utredningen till . 32 beräknades Dublinfallen utgöra av antalet beslut i grundärenden. På s. 11 i årsredovisning- en 2003 är redovisningen mera specifik. Ärenden som avgörs med beslut om omedelbar avvisning till tredje land eller hemland samt övriga avvisningar föranledda av ett övertagande enligt Dublinför- ordningen –2003 redovisas här som en särskild post Avgjorda ärenden i snabbprocessen. Om antalet positiva beslut såsom de redovisas i tabell C.8 och C.7 i Statistical Yearbook beak- tas endast mot bakgrund av övriga asylärenden (ärenden i den s.k. normalprocessen) framträder något högre siffror avseende andelen 30Se , Statistical Overview 2002, tillgänglig på , . 31Ändrat förslag (2000/0238 [CNS]) av till rådets direktiv om miniminor- mer för medlemsstaternas förfarande för att bevilja eller återkalla flyktingstatus. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys personer som beviljats flyktingstatus och uppehållstillstånd på grund av övriga skyddsskäl än vad som redovisas i UNHCR:s statistik. De omräknade konventionsflyktingtalen är för , för år för år 2003.33 Motsvarande siffror i UNHCR:s statistik är vardera samt för . Den påverkan som Dublin- fallen har på statistiken understiger en procentenhet och kan där- med inte anses ha någon avgörande betydelse i sig. redovisas i UN:s årsredovisning en uppskatt- ning av hur stor andel av asylärendena som avser tillämpning av . Andelen har stadigt ökat från år . 34 När dessa ärenden tas bort ur UNHCR:s statistik över antalet beslut i asylärenden ökar andelen beviljanden av flyktingstatus och alternativ skyddsstatus.35 Liksom när det gäller beslut handlar det dock om en marginell ökning – istället för , , och åren 2000–2003 blir andelen positiva beslut avseen- de flyktingstatus , , och 2,1 pro- cent . har överlämnat fler ärenden till andra med- lemsstater än vad som togs emot enligt och Dublinförordningen. Därmed skulle Dublinärendena kunna påver- ka beslutsstatistiken även på ett annat sätt. Om vi antar att Dublin- ärenden omfattar en högre andel konventionsflyktingar än de övri- ga ärendena skulle överföringen bidra till att befästa den högre an- delen personer med flyktingstatus i mottagarlandet. 33 erhöll 165 personer flyktingstatus och 4 330 personer uppehållstillstånd på grund av andra skyddsskäl. redovisades 13 925 avgjorda ärenden i normalprocessen. är siffrorna 264 personer med flyktingstatus och 4 860 med skyddsskäl i övrigt för- delat på 20 491 avgjorda ärenden i normalprocessen. erhöll 435 personer flyktingsta- tus och 3 090 personer erhöll uppehållstillstånd på grund av övriga skyddsskäl fördelat på 23 375 avgjorda beslut i normalprocessen. Se bilagd tabell . 34Se , Årsredovisning 2000, s. 13; , Årsredovisning 2001 s. 13; , Årsredovisning 2002, s. 17; , Årsredovis- ning 2003, s. 14; se vidare bilagd tabell . 35Se tabell C.15–C.18 i Statistical Yearbook. Flyktingstatus och alternativa skyddskategorier – en statistisk jämförelse och analys skulle därmed framstå som mera restriktiv än vad den hade varit utan Dublinsystemet. Från har vi erhållit statistik som visar över- föringsland för Dublinfall och ursprungsland för de överförda per- sonerna för år 1999.36 Det året var de fem största mottagarländerna för svenska Dublinfall (1 029 personer), (219 personer), (105 personer), (78 personer) och (75 personer). Tillsammans övertog dessa fem länder av samtliga övertagna svenska Dublinfall . Bland dem fanns både nettomottagarländer, som t.ex. , och net- toavsändarländer, som t.ex. . Andelen konventionsflyk- tingar i första instans var för , för , för , för 4,0 pro- cent och för 35,1 procent.37 Om de övertagna svenska Dub- linfallen följde samma mönster som övriga ärenden i mottagarlän- derna så har därmed överlämnat 112 flyktingar till Tysk- land, 37 till , 9 till , 3 till och 26 till . Om dessa 187 flyktingar i stället hade erkänts i hade andelen konventionsflyktingar i det året varit i stället för . Detta hade dock fortfarande inneburit att legat långt under den andel som gäller EU som helhet och lägre än samtliga av de uppräknade Dublinmottagarländerna, för- utom . Samma bild framträder vid en jämförelse mellan åren 1998–2003, med den skillnaden att även uppvisar låga andelar flyktingstatus. Även om den andel personer som kan räknas ha erhållit flykting- status i Dublinmottagarländerna skulle adderas till den svenska sta- tistiken skulle uppvisa en relativt låg andel personer som fått uppehållstillstånd på grund av konventionsskäl. Vid en samlad bedömning av beslutsstatistiken för perioden – 2003 kan inte någon annan slutsats dras än att andelen beslut om flyktingstatus i ligger långt under andelen flyktingstatus i jämförbara länder inom EU, som exempelvis , Nederlän- derna och . Dublinfallen förklarar inte varför andelen per- soner som beviljas flyktingstatus är lägre i än i de flesta öv- 36Se bifogad tabell avgjorda 1999. 37Se Statistical Yearbook tabell C.12.