sou · GUB320 · 2007-01-01 00:00:00 — Om ett godkännande som tonnageskattskyldig återkallas påförs bolaget inkomstskatt för den vinst som den tonnage- beskattade verksamheten avkastat . Inkomstbeskattningen verkställs retroaktivt för tonnageskatte- perioden. Skatt påförs med en ökning av skatten . Om godkännandet som tonnageskattskyldig återkallats på grund av att bolaget är part i en transaktion som syftar till att på konst- gjord väg minska grunden för beräkning av tonnageskatt eller som uppenbarligen har vidtagits i syfte att uppnå befrielse från inkomstskatt eller tonnageskatt eller på väsentlig försummelse av deklarationsskyldighet skall skatt påföras med en ökning av skatten . Om vissa skäl föreligger kan Koncernskatte- centralen nedsätta höjningen av skatten eller besluta att den inte skall påföras. Tonnageskatt som betalats för tonnageskatteperioden återbetalas inte på grund av återkallandet. Om ett bolag inte uppfyller villkoren för att omfattas av tonnage- beskattning skall det utträda ur systemet. Ett bolag kan också frivilligt träda ut ur systemet även om villkoren för tonnagebeskatt- ning är uppfyllda. Den skattemässiga beräkningen är densamma oberoende av om bolaget träder ut ur tonnageskattesystemet frivilligt eller inte och beräkningen innebär att de intäkter som är intjänade men inte beskattade som bolaget har ingått i tonnageskattesystemet skall beskattas. In- och utträden ur tonnageskattesystemet kan vara betungande arbetsmässigt både för skattemyndigheten och de skattskyldiga. Det krävs betydande beräkningar av eventuell vinst och förlust vid utträdet. För att systemet inte skall bli alltför resurskrävande för skattemyndigheten skall bolaget i vart fall vid utträdet beskatta den obeskattade värdeökningen som förekommit bolaget har beskattats enligt tonnageskattesystemet. För att förhindra att bolag går ut ur ordningen för att samordna underskott med intäkter från andra verksamheter skall bolagets hela obeskattade intäkt inklusive den som uppkommit före inträdet beskattas vid utträdet ur systemet. Eftersom bolagets hela obeskattade intäkt skall beräknas som intäkt skall utgångsvärdet vid den beräkning som skall göras vid utträdet ur systemet sättas till marknadsvärdet på bolaget för utträdet. Skillnaden mellan marknadsvärdet och beskattad intäkt i bolaget för utträdet är bolagets obeskattade intäkt som skall tas till beskattning vid utträdet. Ett bolag som har gått över till konventionell beskattning kan inte gå in i tonnageskattesystemet igen förrän . Om ett bolag lämnar tonnageskattesystemet innan tioårsperiodens utgång kan skatt som bolaget inte har erlagt under tonnageskatte- perioden krävas in. Om en grupp med bolag har lämnat tonnage- skattesystemet kan de inte åter omfattas av systemet om inte regeringen med en ny lagstiftning ger dem möjlighet att åter gå med i systemet. Om ett bolag lämnar felaktig information skall bolaget betala den skatt som skulle ha betalats utifrån den korrekta informationen inklusive ett tillägg på av den ytterligare skatten. Ett bolag kan uteslutas från tonnageskattesystemet av skattemyn- digheten om misstankar om missbruk av systemet förekommer. Ett bolag som överskrider gränsen för inhyrda fartyg under två på varandra följande bokföringsperioder utesluts från tonnageskatte- systemet. Om ett bolag utesluts från systemet kan tonnage- beskattning inte tillämpas från och med inledningen av den bokföringsperiod som missbruket inleddes. Om ett bolag inte längre uppfyller förutsättningarna för att vara med i systemet utesluts det från tonnagebeskattningen. kommer vinster under återstoden av perioden att beskattas konventionellt. Bolag som utesluts har inte möjlighet att gå in i systemet igen förrän . har detta liten betydelse efter- som det inte går att gå med i tonnageskattesystemet efter de inledande tre åren av systemet. Ett företag som väljer tonnagebeskattning förbinder sig att beskattas på detta sätt. Företaget kan dock i tonnageskattesystemet vilja beskattas enligt de allmänna skattebestämmelserna. Med hänsyn till kravet på kontinuitet har utredningen föreslagit en tonnageskatteperiod och det är således viktigt att bolag inte har möjlighet att träda ut ur systemet innan har löpt ut, trots att en konven- tionell beskattning vore mer förmånlig. Företag skall således vara kvar i systemet under hela tonnageskatteperioden. Ett bolag som däremot exempelvis säljer sina fartyg och inte längre bedriver kvalificerad verksamhet kan inte vara kvar i tonnageskattesystemet utan får i stället beskattas konventionellt. Utredningen föreslår att vid utträde ur systemet efter tonnage- skatteperiodens utgång kan tonnagebeskattning väljas först sedan tio beskattningsår förflutit efter utträdet. Denna tidsgräns bör gälla även för företag som inte längre tonnagebeskattas till följd av att de inte bedriver någon kvalificerad verksamhet. Ett företag kan även avveckla sin verksamhet och på det sättet lämna systemet. Utredningen anser att den omständigheten att ett företag inte kan välja tonnagebeskattningen förrän förflutit från utträdet är en form av sanktion som för tillfället kan anses tillräcklig. Särskilda sanktioner för bolag som upphör med sin kvalificerade verksamhet bör således inte införas. Om det framöver visar sig att flera företag missbrukar bestäm- melserna och träder ut ur tonnageskattesystemet på ett sätt som utredningen inte har avsett, bör det utredas om någon form av ytterligare sanktion bör införas. Av kapitel 5 Kvalificerat fartyg framgår att utredningen föreslår att om den nettodräktighet som ett företag har disponerat i inhyrda fartyg med besättning har överstigit av företagets genomsnittliga totala nettodräktighet skall intäkten från den överskjutande delen av den inhyrda nettodräktigheten inte anses ha uppkommit i den kvalificerade verksamheten. Intäkten från den överskjutande delen skall således beskattas konventionellt. Vidare föreslår utredningen att om företaget inte uppfyller det s.k. flaggkravet, dvs. att en vis andel av företagets nettodräktighet skall vara registrerat i en medlemsstat inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, skall intäkten av den ytterligare andelen inte anses ha uppkommit i den kvalificerade verksamheten och den skall därmed beskattas konventionellt. Således uppkommer dubbel beskattning på den delen av intäkten som överstiger dessa begränsningar. Detta får ses som en form av sanktion mot företag som överskrider dessa begränsningar. 14 Konsekvenser av förslagen För kommittéers och särskilda utredares arbete gäller kommitté- förordningens (1998:1474) bestämmelser. I förordningen finns bestämmelser om bl.a. redovisning av konsekvenser. I det följande redovisas och behandlas dessa bestämmelsers innehåll och eventuella konsekvensers inverkan på utredningens förslag. Enligt 14 § kommittéförordningen gäller att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kom- muner, landsting, företag eller andra enskilda skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall dessa redovisas. När det gäller ökade kostnader och minskade intäkter för staten, kommuner eller landsting skall kommittén föreslå en finansiering. Utredningen har genomfört en analys av de statsfinansiella kon- sekvenserna av förslaget. Analysen redovisas i bilaga 5. Resultatet av denna analys kan sammanfattas enligt följande. Utredningen har försökt att jämföra de faktiska bolagsskatte- inkomsterna från de svenska rederierna med de skatteinkomster ett tonnageskattesystem enligt utredningens för- slag skulle ha medfört . Med reservation för de osäker- heter som finns i beräkningsunderlaget indikerar analysen att ton- nageinkomsterna skulle ha varit något lägre . över ett längre tidsperspektiv med en konjunkturcykel bedöms dock tonnageinkomsterna ligga i paritet med skatteinkomsterna enligt nuvarande skattesystem. Utredningens förslag till hantering av överavskrivningar kan anses mer fördelaktigt för rederinäringen än dagens skattesystem eftersom förslaget tar bort incitamentsstrukturen att återinvestera för att slippa beskattningseffekter. Det är dock mycket svårt att uppskatta vad de statsfinansiella effekterna av detta blir då det är oklart vad dagens system inbringar i skattebetalningar och hur rederierna kommer att åter- och nyinvestera i ett nytt skatte- system. Rederibranschen har argumenterat för att ett svenskt tonnageskattesystem är en förutsättning för att verksam- heten skall kunna bibehållas och utvecklas i . Om detta kommer att innebära oförändrade framtida åter- och nyinveste- ringar i fartyg uppstår inget bortfall av de latenta skatteskulderna jämfört med om dagens skattesystem skulle bibehållas. Utredningens förslag innebär att aktiebolag som bedriver kvalifice- rad verksamhet kan välja att beräkna inkomsterna av den kvalifice- rade verksamheten med stöd av reglerna om tonnagebeskattning. Det medför bl.a. att om företaget bedriver både tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet skall det finnas en bokföring för respektive verksamhet och utgifter som kan hänföras till både ton- nagebeskattad och annan verksamhet skall fördelas proportionellt i förhållande till nettoomsättningen. Företaget skall även räkna ut en tonnageinkomst utifrån fartygens nettodräktighet. Förslagen inne- bär således ytterligare arbetsuppgifter för de företag som väljer tonnagebeskattning. De uppgifter som behövs har företagen tillgång till och det krävs endast att uppgifterna sammanställs på ett annat sätt. Sammanfattningsvis anser utredningen att det inte går att fastställa om förslaget innebär en ökad administrativ börda, men med hänsyn till att tonnagebeskattning är ett frivilligt val så är detta acceptabelt. har gjort en beräkning av hanterings- kostnader av utredningens förslag. Utgångspunkten för beräkning- en har varit att mellan 200 och 300 företag kommer att tonnage- beskattas, att endast den tonnagebeskattade inkomsten registreras från den nya tonnageskatteblanketten och att det på en viss blan- kett skapas en ny ruta där den tonnagebeskattade inkomsten skall I beräkningen ingår inte något förtryck och automatiskt utskick av bilagan. Den tryckta upplagan av tonnagebilagan och informationsmaterialet beräknas uppgå till ca 1 000 exemplar. Utvecklingskostnaderna beräknas uppgå till ca och driftskostnaderna beräknas till . Av detta belopp utgör underhåll av datorsystem den högsta kostnaden. Kostnaden för systemet är till stor del av engångskaraktär och kostnaderna i övrigt är försumbara. Utredningen har vid sammanträffande med representanter för finansdepartementen i , och erfarit att ökningen av antalet anställda på respektive skattemyndighet till följd av införandet av tonnageskatt har varit marginell. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänk- andet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i för- hållande till större företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (15 § kommittéförordningen). Utredningen konstaterar att de förslag som lämnats inte kan för- väntas ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet, för offentlig ser- vice i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga i förhållande till större företag och inte heller vad gäller jämställdheten eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningens förslag torde emellertid medföra något förbättrade förutsättningar för sysselsättningen Utredningen föreslår ett nytt kapitel, 39 b kap., i inkomstskatte- lagen (1999:1229) samt ändringar i andra paragrafer i samma lag liksom i andra lagar. Eftersom bestämmelserna i 39 b kap. inkomst- skattelagen är nya anges de, i syfte att öka överskådligheten, i sin föreslagna lydelse i anslutning till att de kommenteras. De anges även först i genomgången nedan. Beträffande andra bestämmelser där ändringar föreslås redovisas endast paragrafens nummer. Utredningen har under respektive avsnitt lämnat utförliga kommentarer och skäl för de författningsförslag som lämnas i betänkandet. I författningskommentaren finns hänvisningar till dessa avsnitt och ytterligare kommentarer. 15.2Förslag till 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229) Särskilda bestämmelser för vissa rederier I detta kapitel finns bestämmelser om beräkning av tonnagebeskattad inkomst (tonnagebeskattning). Av paragrafen framgår att det i kapitlet finns bestämmelser som anger hur tonnagebeskattad inkomst skall beräknas och att detta kan benämnas tonnagebeskattning. avses i detta kapitel –svenskt aktiebolag, och –utländskt bolag enligt 2 kap. 5 a § första stycket som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som bedriver verksamhet från fast driftställe i . Paragrafen anger vilka juridiska personer som kan tillämpa bestäm- melserna om tonnagebeskattning. Det är endast den delen av företagets verksamhet som är kvalificerad som kan omfattas av bestämmelserna i kapitlet. Se avsnitt 7.3. avses i detta kapitel två eller flera företag som ingår i en svensk koncern enligt 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551) eller en motsvarande utländsk företagsgrupp och som kan välja att beräkna inkomst enligt detta kapitel. Bestämmelserna i första stycket gäller även företag där fyra eller färre delägare, direkt eller indirekt, äger andelar motsvarande av rösterna för samtliga andelar i företaget. Om närstående fysiska personer är delägare skall dessa behandlas som en delägare. I paragrafen definieras begreppet företagsgrupp för detta kapitel. Begreppet är relevant för de särskilda regler som finns för företag som är del av en svensk koncern eller motsvarande utländsk företagsgrupp (jfr 18–20 §§). Andra stycket innehåller bestämmelser som delvis liknar de i 56 kap. 2, 5 och 6 §§. Bestämmelsen syftar till att motverka kring- gåenden av koncernregeln. I avsaknad av en sådan bestämmelse vore det t.ex. möjligt att en person ensam eller tillsammans med några andra fysiska eller juridiska personer organiserar ett samarbete i en företagsgrupp så att full kontroll uppnås över företagsgruppen utan att någon äger andelar som motsvarar av rösterna. Begreppet närstående är definierat i 2 kap. 22 §. Med dominerande part avses, vid jämförelse mellan företag eller företagsgrupper, det företag eller den företagsgrupp med en omsättning som är minst dubbelt så stor som omsättningen hos det andra företaget eller den andra företagsgruppen. Begreppet dominerande part är relevant vid användandet av den huvudregel som finns i 18–20 §§ för att avgöra vilken beskattnings- metod eller tonnageskatteperiod som ska tillämpas vid fusioner, delningar, bildande av koncerner etc. Med tonnageinkomst avses sådan inkomst av kvalificerad verksamhet som beräknas utifrån fartygens nettodräktighet. I paragrafen definieras vad som avses med tonnageinkomst. Hur tonnageinkomsten skall beräknas framgår av 39 b kap. 25 §. Med tonnagebeskattad inkomst avses tonnageinkomst och skatte- pliktiga belopp enligt 30 och 32 §§. Tonnageinkomst beräknad med stöd av 39 b kap. 25 § och skatte- pliktigt belopp som uppkommit till följd av försäljning av fartyg och andra tillgångar läggs samman och utgör företagets tonnage- beskattade inkomst. Med kvalificerat fartyg avses fartyg som 1.har en nettodräktighet på minst 100, och 2.har sin strategiska och ekonomiska ledning i . I paragrafen anges de krav som ställs på ett fartyg för att det skall vara kvalificerat för tonnagebeskattning. Se avsnitt 5.3.1 och 5.3.2. Om ett kvalificerat fartyg ägs eller hyrs av flera, skall ett företags andel i ett sådant fartyg vara ett kvalificerat fartyg för företaget. Bestämmelsen anger att företagets val av beskattningsmetod även gäller för företagets andel i ett kvalificerat fartyg. Det krävs således inte att samtliga som äger eller hyr fartyget väljer samma beskatt- ningsmetod. Se vidare avsnitt 5.3.5. Fartyg som ägs av företaget och hyrs ut utan besättning anses som kvalificerat endast om företaget till följd av tillfällig överkapacitet hyr ut fartyget och under högst . Tonnageskattesystemet skall stimulera svensk sjöfartsnäring och gynna företag som bedriver rederiverksamhet. Företag som har som huvudsaklig sysselsättning att hyra ut fartyg utan besättning skall däremot inte omfattas av tonnagebeskattningen. Med hänsyn härtill har det införts en begränsning av uthyrning av fartyg utan besättning. Se vidare avsnitt 5.3.4. Med kvalificerad verksamhet avses i detta kapitel transport av gods eller passagerare till sjöss med ett eget eller inhyrt kvalificerat fartyg eller uthyrning av ett kvalificerat fartyg under förutsättning att verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Med kvalificerad verksamhet avses även verksamhet som utförs i nära anknytning till företagets transportverksamhet enligt första stycket. 1.lastning och lossning av gods, 2.på- och avstigning av passagerare, 3.transport av last och passagerare inom hamnområdet till och från fartyget, 4.tillfällig uppläggning av last vid lastning och lossning, 5.drift av biljettkontor och passagerarterminaler, 6.administrativ verksamhet och försäkringsverksamhet som har samband med transport av passagerare eller gods, 7.försäljning av varor och tjänster för konsumtion ombord på fartyget, 8.beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord på fartyget, 9.hyresinkomst till följd av uthyrning av lokaler ombord på fartyg, 10.hyra eller tillhandahållande av containrar för gods. Med kvalificerad verksamhet avses transport av gods eller passager- are till sjöss med rederiets egna kvalificerade fartyg eller med ett inhyrt kvalificerat fartyg under förutsättning att verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Ett inhyrt fartyg kan vara hyrt med eller utan besättning. Även uthyrning av ett kvalificerat fartyg utgör verksamhet som är kvalificerad för tonnagebeskattning (jfr dock 9 §). En förutsättning är även vid uthyrning att verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Med begreppet sjötransport avses transport av passagerare eller gods till sjöss. Verksamhet som har nära anknytning till rederiets transport av gods eller passagerare med ett kvalificerat fartyg kan omfattas av tonnageskattesystemet. Uppräkningen i paragrafens andra stycke är uttömmande. Verksamheterna förklaras utförligt i avsnitt 6.4.2 och 6.4.4. Det finns således många skilda verksamheter som inte är kvalificerade för tonnagebeskattning. Det är bl.a. undersökning och utvinning av naturtillgångar, fiskeriverksamhet, utflykts- och fritidsverksamhet till sjöss samt bygg- och reparationsverksamhet av anläggningar i hamn eller till sjöss. Omfattas en transporttjänst av transport med ett kvalificerat fartyg och transport utanför hamnområdet, utgör landtransport utanför hamn- området som ingår i transporttjänstens pris kvalificerad verksamhet om företaget har köpt transporten av en utomstående. En transport kan vara uppdelad på transport på land och till sjöss. Om den delen av transporten som skall ske på land är köpt av en utomstående person, är även den delen av den samlade transporten kvalificerad verksamhet för rederiet. Se avsnitt 6.4.5. Bogsering är kvalificerad verksamhet om av verk- samheten som utförs av ett fartyg under ett visst år utgör sjötransport och om fartyget är registrerat i en stat som är medlem i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I enlighet med riktlinjer omfattas bogsering endast om av bogseringsverksamheten som utförs av en bogserbåt under ett visst år utgör sjötransport. Vänte- tid kan proportionellt läggas till den del av den totala verksamheten som utgör sjötransport. Bogseringsverksamhet som bl.a. utförs i hamnar eller som innebär att man hjälper ett självdrivet fartyg in i hamnen är inte kvalificerad verksamhet. Undantag från flaggkravet kan inte medges. Sjötransporter som utförs av mudderverk utgör kvalificerad verk- samhet endast om mudderverkets verksamhet av den årliga driftstiden utgör sjötransport och om mudderverket är registrerat i en stat som är medlem i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Enligt kommissionens riktlinjer kan mudderverk omfattas av ton- nageskattesystemet om verksamheten av den årliga driftstiden utgör verklig transport till sjöss av mudder- massa. Det är dock endast den delen av verksamheten som kan omfattas av systemet. Mudderverken skall vara registrerade i någon medlemsstat. Med nettodräktighet avses sådan dräktighet enligt förordningen (1994:1162) om skeppsmätning. Paragrafen hänvisar till definitionen av begreppet nettodräktighet. Med nettodräktighet avses fartygets nyttiga volym vilket är rymden av fartygets lastrum, passagerarutrymmen och fartygets djupgående i relation till mallat djup. Skeppsmätningsförordningen hänvisar till internationella skeppsmätningskonvention. Fartygets nettodräktighet framgår av fartygets internationella mätbrev. Med restvärde avses i detta kapitel det värde på tillgångarna som framkommer om avskrivning sker av anskaffningsutgiften för fartyg och tjugo procent av anskaffnings- utgiften för andra tillgångar. Paragrafen definierar begreppet restvärde som används vid beräk- ning av skattepliktigt belopp vid överlåtelse av tillgångar i tonnage- beskattad verksamhet. Se avsnitt 9.2.4. Företag som bedriver kvalificerad verksamhet skall välja om inkomst- erna av denna verksamhet skall beräknas med stöd av reglerna i detta kapitel eller inte. Ett sådant val skall göras senast när självdeklarationen skall lämnas enligt 4 kap. 5 § och 16 kap. 1 och 2 §§ lagen (2001:1227) om själv- deklarationer och kontrolluppgifter för det beskattningsår som ton- nagebeskattning kan tillämpas. Valet enligt första stycket skall omfatta hela den kvalificerade verksamheten. Det är frivilligt för rederier att välja tonnagebeskattning. Företag som vill beräkna inkomsterna enligt bestämmelserna om tonnage- beskattning skall begära detta i självdeklarationen taxeringsåret eller, om anstånd har beviljats, senast den dag som har beslutat. Av tredje stycket framgår att företagets samtliga fartyg och övriga tillgångar som utgör kvalificerad verksamhet skall omfattas av tonnagebeskattningen. Bestämmelsen skall förhindra att verk- samhet som går med vinst tonnagebeskattas medan förlust- bringande verksamhet beskattas konventionellt. Företagets val av beskattningsmetod enligt 16 § är bindande för företaget räknat från och med det beskattningsår då tonnagebeskattning kan tillämpas. Vid utgången av skall företaget på nytt välja beskattningsmetod för en ny period. Bestämmelsen anger ett företag är bundet av sitt beslut rörande beskattningsmetod. Detta gäller företagets beslut att tonnagebeskattas respektive beslut att även fortsättningsvis beskattas konventionellt. Om företaget efter en tonnageskatte- period väljer att beskattas konventionellt kan det först med sådan beskattning åter välja att tonnagebeskattas. Ett företag som träder ut ur systemet på grund av att det inte längre bedriver kvalificerad verksamhet måste också beskattas konventionellt innan det åter kan tonnagebeskattas. Företagets beslut att välja tonnagebeskattning gäller från och med det första beskattningsåret som valet avser. Ett sådant val kan inte omprövas av . Om företaget vid det första valet beslutar att avstå från tonnagebeskattning gäller det beslutet från och med . Se avsnitt 10.4.1 och 10.4.3. Ett företag som ingår i en företagsgrupp skall inte tonnagebeskattas. Ett sådant företag får dock begära att tonnagebeskattas om samtliga företag med kvalificerad verksamhet i gruppen väljer att beräkna inkomsten enligt detta kapitel.