sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — 2TP PT En mer detaljerad genomgång med ytterligare referenser finns i (2000). Bland övriga större patentrelaterade svenska studier av ekonomiska aspekter med väsentligen ekonomiska utgångspunkter bör här också nämnas Papahristodoulou (1987) och (2002), och med väsentligen juridiska utgångspunkter Petrusson (1999) och (2000). 3TP PT Bland dessa bör särskilt nämnas 1993:84. 4TP PT För en litteraturöversikt, se (2000). Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent speciellt inom kemi- och läkemedelsbranschen har patent stor be- tydelse för FoU-investeringar, innovationer och tillväxt. Samban- den har belysts bl.a. av företags svar i intervjuer och enkäter på frå- gor av kontrafaktisk natur, t.ex. hur stor andel av FoU-arbete och innovationer av olika slag som inte hade genomförts om inte pa- tenteringsmöjligheter hade funnits.TPF5FPT En komplicerande faktor i alla studier av patents ekonomiska betydelse är den stora snedfördelningen av olika patents betydelse i något mått mätt (t.ex. marknadsvärde). Många patent exploateras aldrig och bland dem som exploateras står ett litet antal för en stor andel av den ekonomiska betydelsen.TPF6FPT Sambandet mellan FoU-investeringar och patenteringsfrekvens har däremot varit tydligt, dvs. att mer FoU ger fler patent. Styrkan i sambandet varierar dock med bransch. Att en högre företagstill- växt tenderar att generera större FoU-investeringsvolymer har re- dan nämnts. Tillväxt genererar således patent men med betydande branschvariationer, medan patents inverkan på tillväxt är mera oklar. Det finns heller inte ännu så länge så många studier av det senare sambandet. Slutligen måste framhållas att pro-patent-eran förändrat bilden så att sambanden ovan med största sannolikhet har stärkts . Studier av sambanden pågår men ännu så länge är resul- taten sparsamma. Tabell 7.1 visar resultat från en av de få tidiga svenska studierna av sambandet mellan patentering och tillväxt. Som synes finns ett ganska signifikant positivt statistiskt samband. 5TP PT Dylika frågor har också ställts i ett par av delstudierna i denna utredning. 6TP PT Som exempel kan nämnas att i vissa studier har olika patents ekonomiska värde visat sig ha en så skev statistisk fördelning att det inte går att utesluta att variansen teoretiskt sett är oändlig (se speciellt Scherer 1999 samt Harhoff et al. Detta innebär att medelvärden blir statistiskt mycket otillförlitliga och traditionella värderingsmetoder som Pricing-modellen (CAPM) i ytterlighetsfallet med oändlig inte går att direkt använda (se 2003). SOU 2006:80 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent Försäljningstillväxt och patentering av produktteknologi i ett urval av svenska små teknikbaserade företagP Låg (<2 MSEK/år) Hög (>2 MSEK/år) 1) Chi-kvadrat X2P P = 4.71 ; p < 0.06 Källa: Utterback och Reitberger 1982, s. 74, i översättning. I en annan studie jämfördes svenska stora och små teknikbaserade företags patentstrategier och patenthantering.TPF7FPT Små företag hade större antal patent per anställd och per investerad FoU-krona och också högre patentkostnader per investerad FoU- krona, men mindre andel kommersiellt exploaterade pa- tent jämfört med stora företag. Små företag förlitade sig också mer på sekretess och snabbhet för att skapa ledtider på marknaden, och syftet med deras patentering var främst att skapa förhandlings- styrka i förhandlingar om finansiering, licensiering och samarbeten. På det hela taget hade patent en marginell betydelse som FoU- och innovationsstimulans för både stora och små företag, dock med undantag för läkemedels- och kemiföretag. I allmänhet var företa- gen i studien i färd med eller övervägde att stärka sin patent- och IP-verksamhet av olika skäl. Studien gjordes innan pro-patent-eran hade fått genomslag i . Åren 1992–1993 genomfördes den s.k. IVA/som den största svenska studien av patentfrågor dittills. Studien utfor- mades som en jämförelse (benchmark) mellan och andra länder vad gällde patentering i allmänhet och mellan svenska och japanska storföretag i synnerhet, där de senare i hög grad repre- senterade best practice vad gällde patentstrategier och patent- hantering. Därutöver studerades fyra teknikområden som repre- senterade väsentliga svenska nya teknologier som exploaterats av svenska respektive utländska aktörer. Studiens utformning framgår av tabell 7.2.TPF8FPT 7TP PT Se (1988). 8TP PT För ytterligare redovisning av studien se IVA (1993) och (2000). Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent Tabell 7.2 Huvudstudiens allmänna utformning och delstudiernas syften i IVA/–1993 Jämförande analys av frekvens, volym och kvalitet i olika länders och indu- striers patentering med hjälp av Index, EPO, Patolis, USPTO, etc.) Jämförande analys av frekvens, volym, sammansättning och kvalitet i pa- tentportföljerna i 2x22 st stora ja- panska och svenska företag, med ett delurval av matchade konkurrenterP Analys av IP- aktiviteter och IP- roller i 25 + 20 st stora japanska och svenska företag med ca 400 enkätfrågor Analys av best-practice IP- management i ett antal före- tagsfall i och (främst , , , , , , Tetra ) Analys av huvudaktörer och patentak- Analys av betydelsen av IP och tiviteter i olika fall av ny svensk (2x2 st fall av ny svensk ring av teknologierna för teknologi med/utan inhemsk exploa- betablockerare, mobiltelefoni, tering: betablockerare (), mobil- telefoni (, ), bläckstråleskrivare (), ferro- elektriska flytande kristaller ()) 1)Ingen specifik delstudie utformades med denna kombination av analysnivå och datainsamlingsmetod. 2)Urvalet beskrivs i detalj i (2000) tillsammans med enkätformuläret. Källa: i översättning Studien påvisade framväxten av pro-patent-eran med en klart ökad betydelse av patent i olika avseenden. Studien påvisade också stora skillnader mellan och andra länder och mellan svenska och japanska storföretags patenthantering. En sammanfattning av stu- diens resultat finns i separat textruta nedan. Tabell 7.3 ger vidare en illustration av den (dåvarande) svenska tillväxtparadoxen med hög tillväxttakt i FoU-investeringar och låg tillväxt i industriproduk- tionen. Detta gap mellan FoU- och produktionstillväxttakterna var större än i något annat land i tabellen och kan svårligen bortförkla- ras med hänvisning till mätfel, speciella omständigheter och dylikt. Den svenska inhemska patenteringen hade också starkt negativ till- växt även om den svenska patenteringen i utlandet hade god till- växt. däremot hade liksom hög takt i FoU-invester- ingar men också hög produktionstillväxt. Japansk inhemsk patente- ring och japansk patentering i utlandet låg vidare i topp. Detta för- hållande innebär inte att brister i patentering utgjorde den felande Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent länken mellan FoU och tillväxt i , men pekar på en möjlig bidragande faktor. Sammanfattningsvis är det förmodligen ingen överdrift att påstå att IVA/har haft väsentlig betydelse för en ökad pa- tentmedvetenhet och patenteringsbenägenhet i svenska teknikbase- rade storföretag. Textruta 7.1 Huvudresultat från IVA/om 1.Svensk industri förlorar patentandelar. 2.Svenska patent visar på stark teknisk specialisering. 3.Svenska patent har hög teknologisk kvalitet. 4.Sveriges patentbas är tunn, specialiserad och smal. 1.Exploateringen av nya teknologier för befintliga affärsverk- samheter är stark, men svag för nya affärsverksamheter inom många stora svenska företag. 2.Patentkulturen är svag inom de flesta stora svenska företag. 3.Patent har nya strategiska roller vid exploatering av nya tek- nologier. 4.Vissa stora svenska företag har omvärderat sina pa- tentstrategier. 1.Exploatering av teknologiska genombrott av svenska univer- sitet är ofta svag. 2.Den svenska aktörsbasen för exploatering av nya teknolo- gier är svag. Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 1) 2) The development of international patenting in various countries P (average annual percentage change) Notes: 1) Domestic patents are patents granted in the country to residents of the country. Foreign patents are patents granted in the country to foreigners. External patents are patents extended to foreign countries by domestic residents. 2) The highest and lowest values for each column in the table are overlined and underlined respectively. Källa: Archibugi och Pianta (1992) 7.4.1Varför så många nu? har ett ovanligt stort antal utredningar gjorts om patent- och IP-frågor runt om i världen med mängder av både re- former och reformförslag.TPF9FPT Det finns flera skäl till denna höga ut- redningsaktivitet rörande patentfrågor. I en bred och gradvis fram- växt av en alltmer kunskapsbaserad ekonomi har en snabb framväxt av en pro-patent-era skett. Denna utveckling har väsentligen varit baserad på ett gammalt patentsystem, varvid gamla brister i syste- met blivit mer uppenbara som nya brister tillkommit. Dessa brister har också uppmärksammats i allt bredare kretsar efter hand som medvetenheten om och intresset för patentfrågor har växt. Globaliseringen har också ökat reformbehoven och i viss grad synkroniserat reformarbetet. TRIPs-överenskommelsen , med samma internationella dignitet som Paris-konven- tionen , har vidare fått stora följdverkningar för många länder. Till detta kommer ekonomiska problem i och 9TP PT För olika genomgångar av dessa, se t.ex. (2003) och Jaffe och (2004). Bland utredningar som inte närmare redovisas här kan nämnas Teknologi-Rådet (2005) för , och (2005) för nordiska länder och den pågående Property för . Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent och ansträngningar att med olika medel, inklusive patent- och in- novationspolitiska, komma till rätta med dessa problem, t.ex. med hjälp av Lissabon-protokollet inom EU med dess 3 %-mål för FoU- och innovationssatsningars andel av BNP. Vidare finns ett återkommande reformbehov kring olika internationella patentfrå- gor som sammanfallit i tiden. Slutligen finns ett uppdämt reform- behov i många länder med patentlagar som härrör , en period som karaktäriserades av stabilt god ekonomisk utveckling internationellt. Den ekonomiska utvecklingen har där- efter ändrat karaktär högst påtagligt med globalisering, kapitalistisk dominans och kunskapsintensifiering m.m. liksom att den tekniska utvecklingen snabbt fortskridit med bioteknik, mjukvaror och In- ternet m.m. Bakgrunden ovan har betydelse för att kunna se denna utredning i ett större internationellt sammanhang och för att inte uppfatta dess frågeställningar alltför snävt. Nedan ges en kort sammanfatt- ning av aktuella reformer och reformarbeten i , , och per . Det finns en mängd frågor och initiativ på det europeiska patent- området. Aktuella sådana inkluderar: Gemenskapspatent (Community Patent, CP) Revision av European Patent Convention (EPC)TPF10FPT Överenskommelse om förfarande vid europeiska patenttvister (European Patent Litigation Agreement – EPLA)TPF12FPT Specifika EU-direktiv, speciellt bioteknikdirektivet (nr 98/44/EC) och enforcement-direktivet (nr 2004/48/EC) 10TP PT Denna konvention finns beskriven i avsnitt 5.5. 11TP PT Det s.k. London-protokollet inom patentområdet avser en frivillig överens- kommelse mellan medlemsländer i EU genom vilken krav på översättningar av patent- ansökningar till olika språk kan reduceras och därmed översättningskostnaden. Överens- kommelsen måste (f.n. 2005) ratificeras av minst åtta medlemsstater, inklusive , och , för att träda i kraft. 12TP PT EPLA, som (f.n. 2005) är på förslagsstadiet (), avser en överens- kommelse att skapa ett nytt gemensamt regelsystem inom ramen för EPC för hantering av rättstvister om europeiska patent, inklusive att inrätta en gemensam appellationsdomstol med ungefär samma kompetens som CAFC i . Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent I korthet har frågan om ett gemenskapspatent för EU gått i stå . Frågan hänger samman med många svåra frågor, främst politiska, bl.a. de nationella patentverkens roll visavi EPO, språk- frågan och jurisdiktionsfrågor. Arbetet med revisionen av EPC har varit mer framgångsrikt, bl.a. med att integrera TRIPs-överenskommelsen och EPC. Arbetet med London-protokollet har också gjort vissa framsteg. Ett antal länder har ratificerat protokollet, dock inte och det får anses tveksamt om så sker. EPLA-arbetet framskred löftesrikt tills EU började bromsa det med ett formellt motiv att medlemsstaterna saknade behörighet att ingå denna typ av överenskommelse. Det egentliga motivet enligt många bedömare var förmodligen att EPLA äventyrade CP-försla- get. Mot bakgrunden av EUs begränsade framgångar på patentom- rådet och CP-förslagets ovissa framtid överhuvudtaget kan möjli- gen ett ökat stöd för EPLA förväntas från EUs sida, speciellt som en lösning av patentdomstolsfrågan är av avgörande betydelse. Bioteknikdirektivet (98/44/EC) trädde i kraft och har därefter implementerats i de flesta EU-länders patentlagar samt upprätthållits i . Direktivet definierar mer precist vad som är patenterbart på bioteknikområdet. Enforcement-direktivet (2004/48/EC) ska vara im- plementerat i EU-ländernas lagar 2006. Direktivet innehåller ett antal okontroversiella allmänna principer och åtgärder, men är inte särskilt specifikt eller radikalt. Detta kan beklagas mot bakgrund av att EU-länderna skiljer sig betydligt vad gäller enforcement samti- digt som kostnader, tider och osäkerhet vid patenttvister är bety- dande och skadestånd i allmänhet låga. Frågan om datorrelaterade uppfinningar slutligen har blivit mycket kontroversiell och uppmärksammad. Europa-parlamentet förkastade ett mycket kritiserat förslag till EU-direktiv . Ett nytt direktivförslag är inte att vänta. Således har en lagstift- ningsansats övergivits . Mot bakgrund av EPO:s ti- digare praxisutveckling på området kan detta tolkas som att möj- ligheterna att patentera datorrelaterade uppfinningar, inklusive mjukvara, kommer att öka. Sammanfattningsvis har det europeiska reformarbetet på patent- området uppvisat mycket framsteg, åtminstone vad gäller framstegstakten. Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent långa och djupa ekonomiska kris har lett till ett stort antal reformarbeten. Dessa har också inbegripit reformer på patent- och IP-området i syfte att bygga och stärka en kun- skapsbaserad ekonomi i ett naturresursfattigt land som . En viktig rapport levererades av Commission on IPRs in the Twenty- First Century . I detta och påföljande arbete har en central roll spelats av tidigare chefen för japanska patentverket, Mr. T. Arai, som lett en framgångsrik kampanj för att höja IP-medve- tenhet och IP-förståelse bland japanska politiker. Kampanjen har som ett viktigt resultat speciellt lett till skapandet av , ett interministeriellt råd som lyder direkt under premiärminister, . Detta strategiråd har fokuserat på olika åtgärder för att omvandla till en IP-baserad nation (nation). En ny, grundläggande IP-lag har stiftats – Basic on Intellectual Property (. 122 of 2002). Ett stort program, Strategic Program on IP, har också utannonserats av den japanska regeringen. En högsta IP- domstol (Intellectual Property ) inrättades vidare som den högsta appellationsdomstolen specialiserad på patent- och IP-frågor. Ett stort antal åtgärder och initiativ har vid- tagits i övrigt.TPF13FPT representerar således ett tydligt exempel på hur IP-frågan inte bara fått strategisk betydelse på företagsnivå utan också på na- tionsnivå med ett aktivt engagemang från såväl företagsledare som nationsledare. Textruta 7.2 ger en illustration av synen i på betydelsen av IP. Textruta 7.2 Japanese Basic on Intellectual Property The purpose of this be, for the objective of realizing a dynamic economy and society that is based on the creation of added values through the creation of new intellectual property and effective exploitation of such intellectual property in light of a growing necessity for intensifying the international compe- titiveness of Japanese industry in response to the changes in the social and economic situations at home and abroad, to promote measures for the creation, protection and exploitation of intel- 13TP PT Se vidare bakgrundsrapport nr B1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the and . Bilaga 15 förtecknar alla bakgrundsrapporter. Vad gäller specifikt, se Takenaka och Nakayama (2004). Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent lectual property in a focused and planned by stipulating the basic ideas on the creation, protection and exploitation of intellectual property and the basic measures to achieve the ideas, clarifying the responsibilities of the State, local governments, universities, etc. and business enterprises, establishing the In- tellectual Property Policy Headquarters, and providing stipula- tions on the development of a promotion program on the crea- tion, protection and exploitation of intellectual property. (Article 1, Chapter I, Japanese Basic on Intellectual Property – . 122 of 2002. In provisional translation as of 2003.) Efter den asiatiska finanskrisen så utformade regeringen i (dvs. ) politik och utvecklingsplaner för teknikvärde- ring, teknikhandel, teknikexploatering, finansiering och IP-sup- port. En nationell infrastruktur för IP har sedan skapats genom olika åtgärder, inklusive ny lagstiftning. Ett förhållandevis stort antal institut och organ har i koreansk centralistisk anda därmed tillskapats.TPF14FPT Ett exempel ges i textruta 7.3 nedan. Antalet inhemska koreanska patentansökningar har också växt och det med , medan utländska ansökningar växte med enbart och därmed utgjorde av totala antalet ansökningar 2003. Det koreanska patentverket har också växt, t.ex. med mätt i antalet anställda patentgranskare. har således väsentligt stärkt sin IP-regim från att tidigare ha varit tämligen svag och outvecklad. utgör därmed ett färskt exempel på hur ytterligare ett utvecklingsland i ett lämpligt utvecklingsstadium medvetet och planerat går över från en svag till en stark IP-regim. Textruta 7.3 nationella patentsatsning Bland olika insatser i nationella patentsatsning ingår ett statligt institut i som går igenom vartenda patent som ko- reanska patentverket meddelar åt inhemska patenthavare. Många av dessa läggs åt sidan som ointressanta, men många be- 14TP PT Se bakgrundsrapport nr B1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the and . Bilaga 15 förtecknar alla bakgrundsrapporter. Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent döms ha en potential för vidareutveckling och marknadsintro- duktion. I alla dessa senare nämnda patent tar man kontakt med patenthavaren och förhandlar fram ett övertagande, dvs. insti- tutet blir innehavare. Därefter identifierar man slutgiltigt ett fö- retag som man bedömer har förutsättningar att ta hand om uppfinningen, och så får företaget uppdrag att sätta igång med vidareutveckling och kommersialisering. Well-defined and enforced intellectual property rights are important to economic growth. The Administration continues to enforce vigo- rously the rights of American intellectual property owners. Economic Report of the President (2006, p. Ett flertal utredningar och rapporter om patentreformer har publi- cerats i , t.ex. av (), , () och ().TPF15FPT Ett nytt lagförslag (Patent Act of 2005) har också lagts fram av i kon- gressen med syfte att revidera patentlagen . I flera avseen- den innebär detta lagförslag en ökad harmonisering med europeiska lagar. Till exempel föreslås ett first-to-file-system, dvs. att den som först ansöker om patent får prioritet och inte den som först gjort uppfinningen, samt ett oppositionsförfarande efter patentbe- viljning.TPF16FPT Lagförslaget har i en omfattning som ansetts unik varit grundat på ett bakgrundsarbete av främst FTC, NAS och NAE. I detta bakgrundsarbete har ett flertal studier av olika patentrelate- rade frågor genomförts, vilka involverat tekniker, ekonomer, juris- ter och politiker. Det är ingen överdrift att påstå att patent- och IP-frågor fått en framträdande roll i ekonomiska politik alltsedan pro-patent- eran inträdde. Pro-patent-eran har i stort uppfattats som fram- gångsrik även om många kritiska röster höjts, även från industrin. Någon radikal omsvängning mot breda anti-patentrörelser är emellertid inte i sikte. Däremot kan ett flertal reformer i modifie- rande och reparativa syften förväntas. 15TP PT Se FTC (2003), och (2003) och et al. (2004). The Economic Report of the President (2006) innehåller också ett särskilt kapitel om IP. 16TP PT har som enda land ett first-to-invent-system. Det nya förslaget har be- nämnts ett first-inventor-to-file-system men är väsentligen ett first-to-file-system. Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent Synen på antitrust-frågor, vilka traditionellt haft hög prioritet i med långt högre prioritet än patentfrågor, har ytterligare mo- difierats, bl.a. i så måtto att FTC i allt högre grad har börjat betona vikten av en fungerande dynamisk innovationsbaserad konkurrens framför en fungerande statisk priskonkurrens. Slutligen fortsätter , också i samarbete med andra länder, sin internationella akti- vism mot den stora piratkopieringen. Över huvud taget spelar na- ekonomiska aspekter på patentfrågor och ekonomisk kom- petens i arbetet med patentreformer en stor roll i . Kunskapsläget om patenteringens roll för företagens tillväxt och utveckling är i allmänhet svagt, vilket hänger samman med ett tidi- gare svagt patentsystem och ett svagt intresse bland ekonomer för patentfrågor, vilka traditionellt har hanterats av jurister och ingen- jörer. Olika utländska och svenska studier har dock visat på vissa positiva om än svaga samband och en patenteringsparadox i sam- band därmed, dvs. att företag, speciellt inom kemi och läkemedel, ändå patenterar i betydande utsträckning trots osäkerhet om pa- tentens företagsekonomiska betydelse. Att tillväxt genererar FoU som i sin tur genererar patent har påvisats mera klart, dock återigen med branschvariationer. Tillväxt genererar således patent medan det omvända sambandet är mera svagt och otydligt. Kunskapsläget kommer emellertid med all sannolikhet att stär- kas framöver, liksom att sambanden troligen också stärkts genom framväxten av pro-patent-eran. Faktum kvarstår att vari- ationerna mellan olika patents ekonomiska betydelse är mycket stor, vilket försvårar eller ibland rentav omintetgör statistisk slut- ledning med rimlig konfidens. En stor svensk studie i IVA:s och PRV:s regi i början av 1990- talet pekade på den svenska tillväxtparadoxen med stark FoU- utveckling och svag tillväxtutveckling. var utvecklingen av svensk patentering mycket svag, speciellt i jämförelse med . Vidare pekade studien på ett antal svagheter vad gäller teknikexplo- atering i det svenska innovations- och entreprenörssystemet. Ett stort antal utländska utredningar och reformer genomförs nu efter inträdet av pro-patent-eran. Utredningsarbetet kring många frågor i rörande t.ex. gemenskapspatent, patenttvister, översättningar och datorrelaterade uppfinningar, har endast gjort Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent små framsteg, medan man i länder som och genomfört kraftfulla åtgärder. Ett genomgripande förslag till patentreform är också sannolikt på väg att genomföras, åtminstone i några väsent- liga delar, i . Nationella ekonomiska aspekter spelar en stor roll i alla dessa reformarbeten. Läget i och är mera oklart men måste bevakas och jämförande studier beredas. IP-frå- gor har, speciellt i , förts upp till den högsta politiska led- ningen, mycket på grund av internationella aktivism mot piratkopiering, men också på grund av kinesiska aktörers växande egenintressen i patentering.