sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — de los , , (red.) (2005) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, : offentliga pub- likationer. de los , , , , (red.) (2002) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det postkoloniala . En festskrift till , : . Doeringer, Piore, (1971) Internal Labour Mar- kets and Analysis, , . , (1997) Hur är arbetsmarknaden för den andra gene- rationens invandrare? Arbetsmarknad & Arbetsliv, 3(1): 5– 16. , , (1995) Invandrare på arbetsmark- naden, : . Essed, (2005) Vardagsrasism i: de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom vi och dom. : offentliga publikationer. Feuchtwang, (1982) Occupational ghettos, Economy and Society, 11(3): 251–291. , (2005) Staten, företagen och arbetskraftsinvandringen : en studie av invandringspolitiken i och rekryteringen av utländska arbetare 1960–1972, : . Gonäs, , (1997) Trends and for Womens Employment in the 1990s, : Arbetslivsin- stitutet. Gorz, (1990) Kritik av det ekonomiska förnuftet, : Alfabeta. , (1988) Situated Knowledge. The Science question in feminism and the priviledge of partial knowledge, Femi- nist studies, 14(249–263. , (2001) Språngbräda eller segmentering? : en lon- gitudinell studie av tidsbegränsat anställda, : (). , (1998) Svensk forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet 1990–1996: en kunskapsöversikt, : Nationella samordningskommittén för Europa- året mot rasism, och . SOU 2006:60 På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Junestav, (2004) Arbetslinjer i svensk socialpolitisk debatt och lagstiftning 1930–2001, : Acta Universitatis Upsalien- sis. Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma i: de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. : offentliga publikationer. Knocke, (1986) Invandrarkvinnor i lönearbete och fack. En studie om kvinnor från fyra länder inom och avtalsområde, : Arbets- livcentrum. , (1979) Gästarbeterska i manssamhället. Studier om industriarbetande kvinnors villkor i , : . , (1999) Invandrare om diskriminering IV, : CEIFO, . Leiniö, (1988) Sex and ethnic segregation in the 1980 Swedish labour market, Economic and industrial democracy, 9(1): 99–120. Levitas, (1998) ? Social Exclusion and New Labour, Basingstoke: . Loury, G. (2002) The anatomy of racial inequality, , . (2000) What's next? Some reflections on the poverty conference Poverty and race, Focus, 21(2): 59–60. (1950) Citizenship and social class, Cam- : . , (2001) (O)likhetens geografier : marknaden, forskningen och de Andra, : Kulturgeografiska insti- tutionen, . , (1982) Racism and migrant labour, : Routledge & Kegan . , (1987) Capitalism and unfree labour: anomaly or necessity?, : Tavistock. , (1993) Racism after race relations, : Routledge. , (1997) Stadens rasifiering. Etnisk boendesegregation i folkhemmet, : . , Avd. för social och ekonomisk geografi. , (2005) Rasifiering: Ett teoretiskt perspektiv i analy- sen av diskriminering i i: de los , P. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetarklassen. Facket och de rasifierade arbetarna, : . , (2002) Arbetsmarknadens mönster – om rasi- fierad segmentering i: , I. & , M. (red.) Det slutna folkhemmet: om etniska klyftor och blågul självbild. , (2006) I goda och dåliga tider: inkluderad underordning av invandrade kvinnor i: Mulinari, D. & Räthzel, N. (red.) Numhauser–, (1993) Arbetets flexibilisering i: , R. (red.) Studier i arbetsrätt tillägnade . , (1995) På tröskeln till folkhemmet. Baltiska flyktingar och polska koncentrationslägerfångar som reservarbetskraft i skånskt jordbruk kring slutet av , : Morgonrodnad. Polanyi, (1944/1989) Den stora omdaningen : marknadseko- nomins uppgång och fall, : Arkiv. Rubery, (1994) Internal and External Labour Markets i: Rubery, J. & Wilkinson, F. (red.) Employer Strategy and the Labour Market. , (red.) (2006) Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rätts- systemet, SOU 2006:30, : . Sawyer, , (red.) (2006) Utbildningens dilemma: Demokratiska ideal och andrafierande praxis, SOU 2006:40, : . Schierup, , , , (2006) Migration, Citizenship, and Welfare State: A European Dilemma, : . Skovdahl, (1996) Skeletten i garderoben. Om rasismens idé- historiska rötter, : Mångkulturellt centrum. Soininen, , (2006) Partierna nominerar: Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation, : . Solomos, (1989) Race and Racism in Contemporary , : . På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Wallette, (2004) Temporary jobs in incidence, exit, and on-the-job training, : . of Eco- nomics. Wetherell, , (1992) Mapping the lan- guage of racism: discourse and the legitimation of exploitation, : . Wrench, (2003) Managing diversity, fighting racisn or com- bating discrimination? A critical exploration, : Resitu- ating Culture – Reflections on Diversity, Racism, Gender and Identity in the Context of Youth. 10–15 2003. , (1995) Ungdomar, gränser och nya rörelser i: , . (red.) Rasismens varp och trasor. En antologi om främlingsfientlighet och rasism. 2Den strukturella diskrimineringens försåtlighet Ett historiskt och nutida perspektiv I detta bidrag är syftet att belysa en del av diskrimineringens, rasismens och rasifieringens historiska rötter i för att sedan kasta ljus över dagens situation. Bland annat ges en kort bakgrund till hur tänkandet i termer av ras och rasrenhet kom till uttryck lagstiftning. Tyngdpunkten kommer emellertid att ligga på frågor om arbetsmarknadsparternas och det svenska närings- livets, dvs. arbetsköparnas, funktionssätt i förhållande till arbets- kraftbehovet efter det och hur chanserna på arbetsmarknaden tett sig för utrikes födda invånare och de unga med utländsk bakgrund. De empiriskt mer konkreta frågorna kommer att handla om arbetsgivarnas synsätt, deras prat och handling, dvs. retorik och praktik, i samband med rekryteringsprocessen och hur prat respektive handling förändrats . Finns det likheter och skillnader i arbetsgivarnas och andra institutionella aktörers bemötande av de etniskt andra när man jämför åren för arbetskraftsinvandringen och åren då invand- ringen – utöver anhöriga – främst började bestå av flyktingar från mer fjärran länder och kontinenter? Rasism och diskriminering? – Inte hos oss Förnekelsen av diskriminering och rasism har varit ett stående inslag i den svenska offentliga diskursen. Detta konstateras bland annat av två publicerade statliga utredningsrapporter om strukturell diskriminering (SOU 2005: 41; SOU 2005: 56). Även i en kunskapsöversikt om vardagsrasism och diskriminering, som tagits fram på uppdrag av , påtalas såväl hur forskningen som det offentliga samtalet bortsett från diskrimine- ring som förklaringsfaktor till de etniskt klyftorna i samhället (de los , 2002). Den rasism som man menar har funnits, har tillskrivits ett relativt begränsat antal organiserade Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv rasister vare sig påståendet har kommit från politiker, från arbetsgi- varhåll eller den fackliga rörelsen. Så här tydligt uttrycks denna uppfattning exempelvis av en facklig ombudsman centralt på LO: Det finns fortfarande väldigt lite rasism i i egentlig mening och det finns högst 500 aktiva rasister i landet (Knocke, 2000: 176). Det har varit en allmän vedertagen uppfattning på dessa maktfulla institutionella nivåer att strukturell diskriminering, eller tänkande och handlande i rasifierande termer i övrigt, varit främmande för . Rasism och diskriminering har i denna föreställningsvärld funnits på andra håll i världen, bl.a. hos de tidigare kolonialmak- terna och i ett rasistiskt präglat , men inte på våra breddgrader. Mot denna uppfattning talar de belägg som forskningen tagit fram. Forskningsresultaten visar att rasismens och diskrimineringens olika uttryck varken begränsar sig till en grupp aktiva rasister eller att den fackliga rörelsen går fri från strukturell diskriminering eller rasifierande kategoriseringar bland sina medlemmar (se t.ex. Mulinari & , 2004; Mulinari, 2002; Knocke, 1986, 2000). Man behöver bara blicka i den svenska historien för att hitta belägg att rasistiska synsätt genomsyrade bl.a. lagstiftarnas tänkande, ett tänkande som dessutom bars upp och fick stöd i , det svenska folkets valda representanter. Tydliga belägg för de svenska politiska och legislativa makthavarnas synsätt och ställningstaganden i frågor om rasåtskillnad finner man i de lagar som reglerade invandringen av utländska medborgare första hälft. skriver följande om innehållet utlänningslag: Regeringen hade i sin proposition ganska starkt betonat att utlän- ningslagen också skulle vara till skydd för den svenska rasen. Vårt lands befolkning ägde en sällsynt enhetlig och oblandad ras, hette det i propositionen. Värdet av detta kunde knappast överskattas. Det var därför viktigt att kontrollera en invandring av folkslag som ej till båt- nad för oss låta sig sammansmälta med vår befolkning. Det var ingen i riksdagsdebatterna som kritiserade detta rastänkande som sådant (1966; 19-20). artikel är ett klargörande inlägg i den svenska rasismens historia. Bland annat redogör den för var den lagstadgade gränsen drogs med avseende på önskvärd eller icke- önskvärd invandring och hur gränsen fastlades av dåtidens maktha- vare med hänsyn till svenska ekonomiska intressen. Från viser- ingstvånget, som hade införts lag, undantogs turister och SOU 2006:60 Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv affärsmän från , , , och . Inga undantag gjordes däremot för tyskar, polacker, balter, för medborgare från eller . Vad man enligt främst tycktes ha fruktat var en större judisk invandring från , något som socialdemokraterna i och för sig ansåg vara överdrivna farhågor. Likväl antogs lagen med alla dess diskriminerande skrivningar och exkluderande intentioner. Ur ett historiskt perspektiv är det anmärkningsvärt och intres- sant att rasifieringen eller den kulturella rasismen den gången omfattade medborgare från sydeuropeiska länder med en i huvud- sak vit befolkning men även medborgare från närliggande grann- länder som . Med tanke på de rasifierande och stigmatise- rande kategoriseringar av utomeuropeiska invandrare som på 1900- talets senare hälft fått skarpare konturer mot bakgrund av det koloniala arvet, kan vi konstatera att såväl inter-europeiska som internordiska gränser mot de etniskt och kulturellt andra skapades långt innan den utomeuropeiska invandringen av flyktingar.1 Vanliga sentida ursäkter för de kategoriseringar och det rasis- tiska tänkande, som kom till uttryck utlänningslag och efterföljande lagar , är att de speglade tidsandan. Må så vara. Men faktum kvarstår att tidsandan var präg- lad av ett öppet rasistiskt tänkande och ett exkluderande förhåll- ningssätt. Detta historiska arv lever vidare i på alla sam- hällsnivåer: den strukturella, institutionella och individuella. Inte minst har arbetsmarknaden och arbetslivet präglats av det konstruerade motsatsparet vi som tillhör, vi de normala och rasmässigt rena2 och de andra, de som anses avvika från den före- givet svenska normaliteten. Denna korta historiska genomgång visar att den politiska, ekonomiska och legislativa makten genom ensidigt och uteslutande, med utgångspunkt i svenska intressen, tagit sig rätten att dra gränser mellan de önsk- värda och de icke-önskvärda. Den strukturella diskrimineringens rötter kan alltså sägas vara av gammalt datum i . 1För en diskussion och analys av kolonialismens rasistiska tankearv se t.ex. de los , (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala , , 2002 och McEachrane & (red.) och de Andra. 2Närmast som en makaber kuriositet med tanke på ren är att de italienska högt kvalificerade yrkesarbetarna som rekryterades fick klä av sig för att avlusas sedan de hade korsat gränsen till . Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv Den utländska arbetskraftsbufferten aktiveras Var gränsen dras mellan de önskvärda och icke-önskvärda andra kan då som fastställas, alternativt godtyckligt revideras av dem som innehar makten. Medan utlänningslagarna första hälft drog gränsen för invandring med syfte att bevara den svenska stammens rasrenhet skedde en radikal omprövning av lag- regleringens innehåll . Det var med utlän- ningslag som tanken om ett fritt folkutbyte kom till uttryck. Detta berodde med största sannolikhet bl.a. på behov av att till- föra de expanderande svenska industrierna arbetskraft från utlan- det. Den arbetsföra befolkningen – definierad som män – räckte inte för att fylla arbetskraftsbehoven, alternativt var de inhemska arbetarna inte attraherade av de lågtkvalificerade indu- strijobb som fanns att tillgå. Mot bakgrund av förgubbningen, som det kallades, av den svenska arbetskraften såg sig regeringen (representerad av ), arbetsgivarna (genom SAF) och en något ambivalent fackföreningsrörelse (i form av LO) nödsakade att mobilisera och rekrytera arbetskrafts- reserven från utlandet för att avhjälpa flaskhalsarna i den svenska ekonomin.3 Och visst välkomnades den utländska arbetskraften, där majoriteten utgjordes av arbetare från med arbets- och bosättningsrätt i . Men även de som importerades med stöd av de bilaterala avtal som slöts med ett antal sydeuropeiska länder eller de som rekryterades med fackets tillstyrkan och hjälp från södra var starkt behövda och efterfrågade. Jämfört med dagens situation, där rekryteringsprocessen utgör ett nålsöga som de arbetssökande måste ta sig igenom, avkrävdes dessa arbetare inga meritförteckningar, svenskkunskaper och än mindre kännedom om svenska sociala koder. Bland de som exem- pelvis i hade anmält sig för att arbeta i sållade rekryteringsteam, som var sammansatta av arbetsgivarparten och fackliga representanter, fram dem som ansågs vara lämplig arbets- kraft (Hadjoudes & Kellberg, 1978). Kandidaterna synades omsorgsfullt genom hälsotest och vittnesmål finns bl.a. från Jugo- slavien att man sållade bort hågade rekryter som var analfabeter 3 Regeringen tillkallade en beredning för utländsk arbetskraft, som föreslog en organiserad överföring av arbetskraft från utomnordiska länder. SOU 2006:60 Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv eller hade kroppsliga skavanker, t.ex. plattfötter.4 (se t.ex. Meurle & , 1971). Det var deras unga, friska och starka kroppar man var ute efter. Grekerna var ju unga starka grabbar, vana vid hårt arbete konstaterade dåvarande personalchefen för . Han hänvisade också till den obligatoriska hälsoundersökningen som en försiktighetsåtgärd inför urvalet av lämplig arbetskraft (a.a., s. 27 och 34). Man kan knappast kalla dessa rekryteringsförfaran- den av utländska arbetare för annat än kränkande för deras männi- skovärde. De arbetare som skulle importeras behandlades av de partssammansatta rekryteringsteamen på ett sätt som underströk arbetskraftens varukaraktär. Mot bakgrund av den ojämlika eko- nomiska och teknologiska utvecklingen i efterkrigets var de beroende av ett arbete och fick finna sig i de industriellt utvecklade ländernas förnedrande behandling och arrogans. Kanske kan man hävda att de som lät sig rekryteras i någon mening gjorde ett ratio- nellt val mellan arbete i utlandet och arbetslöshet i hemlandet. Där- emot valde de inte den nedvärdering av deras kvalifikationer som de råkade ut för i : hade plockat överkvalificerade människor till sina djävla tempo- arbeten. Vi kom bara för att bilda kuggar i deras maskineri. Som män- niskor blev vi ledsnare och ledsnare (importerad grek) (a.a. , 47). Andra sätt att locka arbetskraft till var att arbetsgivare skickade bud med semestrande arbetare att det behövdes mer folk, vilket här bekräftas av en representant för i : de som inte värvats aktivt, uppmanas av släkt, vänner och bekanta. Här finns jobb säger de. Här kan du skaffa bil och kylskåp! (Kellberg & Hadjoudes, 1978: 64). En broschyr hade utformats efter modell från Asea, som visade räkneexempel på hur länge en anställd måste arbeta för att kunna köpa olika varor. Exempelvis skulle det ta och för att tjäna ihop till en personbil à , med rabatt för de anställda (a.a. s. 26–27). Som fastslår, i en av sina 1970-talsstudier, kunde man under efterkrigsårens arbetskraftinvandring bevittna hur de industriellt utvecklade rika länderna i väst utnyttjade de ekonomisk mindre utvecklade länderna i södra för att till- 4 Se exempelvis Meurle & (1971) som i en rapport till den första invand- rarutredningen beskriver hur den presumtiva arbetskraften från synades med avseende på sitt fysiska tillstånd. Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv godose sitt behov av arbetskraft. definierar den intereuro- peiska arbetsmigrationen som en form av exploatering av teknolo- giskt underutvecklade länder och av individuella arbetare och ser därför arbetsmigration som ett resultat av en inter-europeisk klass- konflikt (, 1977). Människor eller kuggar i maskineriet? Massiva belägg har tagits fram av forskningen som visar att den invandrade arbetskraften, lågt som högt kvalificerad, män som kvinnor, kom att exploateras i de mest förslitande, ohälsosamma och lågt värderade jobben i och de övriga västeuropeiska industriländer.5 Kunskapen om de invandrade arbetarnas överrepre- sentation i yrken med obekväma arbetstider, med dålig arbetsmiljö och höga arbetslöshetsrisker är på inget vis ny, utan påtalades av forskare och utredningar (se t.ex. SCB, 1977; , 1985; Wadensjö, 1981: 100–101; , 1982: 100–101; Knocke, 1986). (RFV, 1990) fann i en studie om sjukfrånvaro efter medborgarskap för att sjuktalet (sjukpenningdagar per sjukpenningför- säkrad) bland utländska medborgare i genomsnitt låg över svenska medborgares nivå. Värst utsatta var kvinnorna i samtliga medborgargrupper. Det högsta antalet sjukdagar hade kvinnorna i den sydeuropeiska gruppen, , jämfört med för svenska kvinnor. (SOU 1989:111) visade för invandrare bosatta i att av de grekiska kvinnorna i åldern 50–var i förtidspension eller hade sjukpen- sion. Bland jugoslaviska kvinnor var motsvarande andel , bland de turkiska kvinnorna jämfört för svenska kvinnor i samma åldersgrupp. Även i studien på Volvo-Torslanda- verken (Schierup & , 1994) framkom avsevärda skillnader i långtidssjukdom mellan olika nationaliteter och mellan könen. Svenska män hade den lägsta långtidsfrånvaron, , mot de jugoslaviska arbetarnas . Kvinnornas långtidsfrånvaro låg betydligt högre än männens med de högsta andelarna för kvinnor från , , och , . För de svenska kvinnorna var andelen långtidsfrånvaro (, 1994: 170). 5 Högt kvalificerade italienska bilarbetare från har i enskilda samtal bekräftat hur de fick bråka sig till mera kvalificerade arbetsuppgifter. SOU 2006:60 Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv Tillgång och efterfrågan i en ojämlik värld Att i likhet med andra arbetskraftimporterande länder hade initiativet att bestämma invandringens omfattning framgår med all önskvärd tydlighet ur huvudrapporten från den första invandrarut- redningen (SOU 1974:69). I den kan man följa riksdagsdebatternas innehåll, med avseende på arbetskraftsinvandringen, inte bara utan t.o.m. från vår till höst: vidtogs inga åtgärder av långsiktig betydelse på invandringspolitikens område och i debatterades invand- ringsfrågorna i mycket liten utsträckning, vilket torde ha samband med att nettoinvandringen under större delen av dessa år var liten på grund av det försämrade konjunkturläget (a.a., s. 46, min emfas). Några rader senare får vi läsa följande: och ökade invandringen starkt och de högsta invandringstalen uppnåddes. Bristen på arbetskraft var stor och AMS begärde tillstånd av regeringen att få organisera överföring av utländsk arbetskraft till i samarbete med organisationerna på den svenska arbetsmark- naden och med utländska arbetsmarknadsmyndigheter. I väcktes motioner i vilka pläderades för en ökad invandring med hänsyn till arbetsmarknadsläget (a.a., s. 46, min emfas). Skrivningarna invandrarutredning ställer utom allt tvivel att makthavande aktörer – regering, riksdag och arbets- marknadens parter - betraktade den fattigare omvärlden som sin arbetskraftsbuffert. Knappast förvånande, men icke desto mindre anmärkningsvärt, är att endast vuxna män räknades in i denna arbetskraftsreserv (a.a., s. 53), medan kvinnorna trots sin närvaro och sitt höga deltagande i arbetskraften förpassades till osynlighet. Det var inte med tanke på eller av hänsyn till sändarländerna, eller de invandrade arbetarnas behov av arbete och försörjning, som debatterna i fluktuerade. Den s.k. aktiva invandrings- politiken (a.a., s. 47) var helt inriktad på svenska ekonomiska intressen. Därför aktiverades eller bromsades den utländska reser- vens inflöde beroende på hur behovet av arbetskraft råkade te sig i förhållande till den tillfälligt rådande konjunkturen. I detta avse- ende sällar sig till det klassiska mönstret som beskrivs av (1999) i hennes stora genomgång av in- och utvand- ringarnas historia. De ekonomiskt utvecklade nationerna har gripit till en mer eller mindre tillfällig invandring för att till- Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv godose sitt behov av arbetskraft. har i likhet med andra län- der, som fått en invandring av arbetskraft, själv tagit initiativ till denna och har därmed också innehaft en aktiv roll att sätta igång invandringsprocessen till detta land (jfr a.a., s. 136). Forskningsområdet som handlar om invandrade eller inhemska minoriteters situation, sammanfört under akronymen IMER- forskning (Internationella Migration och Etniska Relationer), var långtifrån lika utvecklat som det efterhand har blivit. Det fanns dock forskare och debattörer som befattade sig med etnicitets- och minoritetsrelaterade frågor. Till de mera progressiva forskarna kan exempelvis räknas , ledare för (Arbetsgruppen för invandrar- och minoritetsforskning) som bl.a. ingående studerade svenskarnas fördomar mot invandrare, som publicerades i en bok med den tidstypiska titeln (1975). Debattören och för- fattaren har i en publikation (en del av hans licenti- atavhandling) källkritiskt och noggrant dokumenterat den svenska invandrings- och minoritetspolitiken ur ett myndighets- och partipolitiskt perspektiv. Ur denna rikhaltiga källa väljer jag att lyfta fram hans kritiska slutsats om myndigheternas, organisationernas och de politiska partiernas hantering av invandrarfrågan : Ett genomgående drag hos de initiativ som tagits – t.ex. av Arbets- gruppen för invandrarfrågor och senare , , AMS – för att underlätta de nyinflyttade invandrarnas kulturkonfron- tation har varit, att invandrargrupperna inte själva engagerats i denna integrationsprocess. Bakom de olika uppslagen för att komma till rätta med invandrarnas anpassningsproblem har alltid återfunnits den tra- ditionella föreställningen om det önskvärda i en total assimilering av de i boende utlänningarna och andra folkgrupper (, 1971: 109–110, min emfas).6 I dessa normativa propåer, som syftade till att de som invandrat skulle avsäga sig sina värderingar, sin kulturella och språkliga bak- grund och helt satsa på svenskhet och assimilering, skönjer man 6 Enligt fanns det trots önskemål från de etablerade minoriteterna aldrig någon sakkunnig eller expert med i de utredningar som tillsattes i olika frågor (, 1971, s. 108 och 109). SOU 2006:60 Den strukturella diskrimineringens försåtlighet – ett historiskt och nutida perspektiv den strukturella diskrimineringens försåtlighet och lömskhet.