sou · GUB3105 · 2007-01-01 00:00:00 — – Det är först nu när vi fått in tillräckligt med eget kapital och fått den lokala organisationen på plats som vi trycker på knappen, säger som berättar att man har ett 60-tal förfrågningar bearbeta. I finns nu 9 regionala KGF och ytterligare en handfull är på gång. , VD , tfn 2.9Bättre potatisaffärer genom Bjäre Hembygd i nord-västra har ca 15 000 invånare. De största tätorterna är , och . I området finns sanno- likt den tätaste odlingen av färskpotatis i hela . Gårdarna är genomgående små med 15–odlad jord. 2001 blev det sämsta potatisåret i mannaminne, inte på grund av dåliga skördar utan genom att botten gick ur marknaden. Alla od- lare gick med förlust. Då inbjöds bönderna till brainstorming på initiativ av chef i , och , tidigare LRF-ordförande i . Till mötet inbjöds en av böndernas grannar , som arbetade med utveckling av marknadsföring av Absolut Vodka. Vid mötet väcktes idén om att göra bästa färskpotatis samt använda de stora potatisarna till att producera världens första Vodka baserad på färskpotatis. Tanken var att bygga ett platsvaru- märke, Bjäre Hembygd, i likhet med och . Först diskuterades huruvida man skulle bilda en ekonomisk fö- rening eller ett aktiebolag för att förverkliga idéerna men kom fram till det senare eftersom man knappast skulle kunna få fram färsk- potatis med hög och jämn kvalitet med mottagningsplikt. I inledningen satsade 8 bönder 50 000 var och det dubbla varför man kunde starta med ett aktiekapital på . Därefter gjordes en mycket genomarbetad affärsplan, på hela 80 sidor, med vars hjälp man kunde få i projektpengar från LBU bl.a. för marknadsundersökning. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad man främst genom att besöka kundernas kunder dvs. Genom kontakter med slutkunderna fick man reda på vilka sor- ter som var intressanta, att potatisen skulle tvättas och storleks- sorteras och hur den skulle förpackas för att falla krögare och han- del i smaken. Detta resulterade i att antalet färskpotatissorter ut- ökades från 3 till 7. Man fann också ett stort behov av att förlängd säsong vilket innebär att man numera sätter potatis och kan erbjuda färskpotatis in . har bolaget 80 andelsägare, varav 44 bönder och 32 potatis- odlare, med ett aktiekapital på ca . Den största investeringen utgörs av en förpackningsmaskin för ca . Omsättning beräknas landa på 10–och , själv odlare och VD i bolaget , räknar med det dubbla . Man har också påbörjat försäljning på export, först till i och går den andra av två containrar med till . På odlas ca potatis varav odlarna i Bjäre Hembygd står för 15 000–potatis där säljs via BHAB, vilket betyder att bara ca en tiondel än så länge går ut som färskpotatis via Bjäre Hembygd. Det ger en betydande potential för tillväxt. Det gäller därför för odlarna att klara kvali- tetskraven för att få bättre betalning genom leverans till Bjäre Hembygd. –Vi har fått lära oss att odla på ett annat sätt så det är en skola för oss alla, säger , som ser att odlingen går bättre och bättre. –Vår filosofi är enkel – bara det bäst är gott nog. Genom att helt avstå från att täcka potatisplantorna och minska gödslingen låter vi bli att stressa potatisen. Istället får den mogna och växa i sin egen takt. Vi skördar först när potatisen är mogen. Allt för att få bästa smak och kvalité. Arbetet med Vodkan, som fått namnet och New, har man nu lagt i ett separat bolag. produceras och man räknar med att det tar innan man får pay- off på den satsningen. Bolagets VD sitter nu i och säljare har rekryterats både i och . Vad betyder då detta för den egna bygden? – För egen del handlar det om långsiktighet dvs. om möjlighe- terna att vara bonde . Dessutom har det bidragit till att sätta Bjäre på kartan, säger . Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Några större hinder på vägen har bolaget inte stött på. Den lo- kala har ställt upp med lån och alla har varit positiva. Däremot kan myndigheterna vara lite fyrkantiga, ex vis ställdes krav på jordprov vid en provleverans till trots att det hand- lade om tvättad potatis. En viktig erfarenhet är, enligt , att inte vara rädd för samarbete med folk med andra kompetenser. Bjäre Hem- bygd har från start haft god nytta av att samarbeta med namnkun- nigt folk från andra branscher. , VD, tfn , 2.10Gotlandsstugor, nytt koncept för lantbrukare i samverkan När regementet KA3 I på norra lades ner gällde det att hitta nya arbetstillfällen. i bjöd in LRF-avdelningarnas ordföranden och förtroendevalda i de ekono- miska föreningarna till diskussion. En del projekt var redan på gång inom animalieproduktionen så man började fundera på att göra nå- got mer av skogen. Det ledde till ett LBU-projekt där man jobbade i s.k. skogsringar med ca 10 markägare i varje med syfte att både utöka skogsproduktionen och öka lokal förädling. I samma veva fick en förfrågan från Got- landsresor om böndernas intresse att satsa på turism. Gotlandsre- sor efterfrågade stugor med hög standard som kunde nyttjas året runt och garanterade en hyresintäkt på per stuga och år, vilket motsvarar 13–15 veckors beläggning. Ett nytt möte resulterade i en arbetsgrupp som fick namnet Norrstugor. En förstudie över projektets förutsättningar finansiera- des med projektstöd. Projektgruppen tog fram ritningar på stugor enligt Gotlandsresors krav och uppvaktade alla myndigheter som har med byggande att göra bl.a. då kryllar av fornminnen. Dessa kontakter resulterade i ett mycket gott samarbete med byggnadskontoret vilket gjorde att lantbrukarnas kunde gå in med Landsbygdens företagande och arbetsmarknad en gemensam förfrågan om förhandsbesked för byggande på ett antal alternativa platser på respektive fastighet. För de platser som man fick klartecken kunde var och en sedan få byggnadslov. De första stugorna började byggas och den första invigdes . Sex stugor var klara , alla byggda i egen regi med material från egen skog och med gemensam upphandling från lokala leverantörer. Investeringen på ca halv miljon per stuga gjordes som en del i respektive lantbruksföretag. För den som behövde låna pengar har det inte varit några problem då marknadsvärdet är högre än byggkostnaden. Lantbrukarna bildade för att göra det möjligt att söka projektstöd för att bl.a. marknadsföra idén till kollegor på andra delar av ön. Denna sommar är 15 stugor klara och ytterligare några är på gång . Gotlandsresor har talat om en marknad för ett 50-tal stugor så det finns för- utsättningar för fortsatt expansion. Stugorna är byggda i Gotlands- stil och varje stuga är försedd med en pärm med aktuella kontakt- uppgifter till landsbygdsföretag med turistaktiviteter. Det är särskilt viktigt då gårdsbutiker m fl. inte har öppet. Under resans gång har man fått ca i pro- jektstöd med finansiering från LBU, LRF och Gotlandsresor. Man har tagit emot flera studiebesök från fastlandet men ännu har konceptet inte fått någon efterföljare. Detta beror sannolikt på att man på andra håll ännu inte hitta någon researrangör som likt Gotlandsresor är beredda att garantera en viss beläggning. Avtalet som gäller kan sägas utgöra nyckeln till satsningen. Genom satsningen på Gotlandsstugor har ett antal lantbrukare fått ytterligare ett ben att stå på. Man kan förlänga säsongen genom att anordna mer aktiviteter och då få en ännu bättre ekonomi på varje stuga. – Stugorna öppnar också möjligheter för den som vill sluta med animalieproduktion att satsa på aktiviteter ex vis kräftfiske som vi kan marknadsföra genom det nätverk som den ekonomiska före- ningen utgör, säger . Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 2.11Svenska först med brasved i stor skala Som en del i LRF:s projekt i , var tanken att ca 95 vedproducenter i och skulle gå samman för att i kooperativ form utveckla produktion och försälj- ning av brasved baserad på i första hand råvara från egen skog. för den gruppen tillsattes 2003. Redan vid föreningens första ordinarie årsmöte be- slutades enhälligt att lägga ner densamma. Anledningen var att bankerna ställde sådana krav på eget kapital att det skulle bli omöj- ligt att fortsätta. Kravet var ett insatskapital på per medlem. Fyra av medlemmarna – , , och – gav inte upp utan bestämde sig för att gå vidare och bilda . har ytterli- gare en delägare tillkommit, . De övriga 90 intresserade lovade att efter förmåga stötta deras satsning. Till gruppen anslöt sig tidigt vedentusiasten som är anställd med ansvar för marknadsföring och försäljning. Affärsidén går ut på att i producera och sälja brasved i stor skala. Den ved som säljs på bensinstationer och stor- marknader kommer i huvudsak från med allt vad det inne- bär i form av kostnader för transporter och logistik. Första steget var att hitta bra lokaler för verksamheten. Man fann en lämplig fastighet i men bankerna vägrade låna pengar till ett förvärv. kunde man istället hyra loka- ler av i det nedlagda sågverket i Marhult i Len- hovda. Där är verksamheten nu igång där man förutom eget arbete har 3 anställda för att packa veden som man hyr in av ett utländskt bemanningsföretag. – Vi är tvungna till detta så länge bankerna, trots goda kalkyler, är ovilliga att låna oss pengar för att klara likviditeten, säger . Så fort vi har pengar kommer vi att satsa på fast anställda. Nyckeln i anläggningen är en virkestork som byggts om för ändamålet. Den fungerar dock inte enligt leverantörens löften vilket gör att man ännu inte kommit upp i full kapacitet. räknar man med att producera närmare vilket motsvarar en om- sättning på ca . När torken fungerar som tänkt Landsbygdens företagande och arbetsmarknad skall man kunna torka 400–vilket fördubblar produktionen. Råvaran köps i 3-meters längder från bl.a. timmer och di- rekt från skogsägare i närområdet. Svenska Vedgruppen har även köpt in upparbetad ved från småskaliga producenter för att på det sätt komma upp i tillräcklig volym för de kontrakt som har tecknats. Veden förpackas i kartonger om , motsvarande 42–, med ett rekommenderat butikspris på för björkved och för blandved. Det produceras även ved i 40 l nätsäck. fick man ett avtal med Granngården och OK/Q8 och har man leveranser på gång till både och Statoil. –De kunder som vi haft är nöjda och har kommit tillbaka, säger som berättar om en förfrågan från Plantagen på 2,6 miljoner förpackningar. Ett tecken på att marknaden är mycket stor. Spillet från produktionen flisas med jämna mellanrum vilket gör att man i stort sett är självförsörjande på energi till torken. Just nu har man en ny bärvänlig förpackning på gång som ska förena lådans och nätsäckens fördelar. är lika besviken på bankerna som han är glad över det starka stöd som man haft från LRF Strategiska Investeringar. ska man träffa LRF igen för att försöka hitta ett sätt att få fram mera rörelsekapital så att man kan fortsätta att växa. har skogsägarna i närområdet fått ytterligare en köpare av skogsråvara och/eller av upparbetad ved. Det jobb som därmed skapas både i skogen och i förädlingen ger intäkter till bygden. –Med närhet till kunderna och bra kvalitet har vi alla möjligheter att växa, säger . Landsbygdens företagande och arbetsmarknad med 7 000 invånare bröt sig 1995 ut från och bil- dade egen kommun. En satsning på fjärrvärme i kommuncentrat stod högt på den nya kommunens agenda. Offerter för en sådan satsning togs in från och . gick en förfrågan till om bönderna i områ- det kunde vara med i leken. , som då var ordfö- rande i , kallade medlemmarna och inbjöd offentligt till ett möte för att ta reda på om det fanns intresse för en sådan satsning. 13 lantbrukare anmälde sitt intresse varav 12 allt- jämt är med. Gruppen startade med att bilda ett 100 000-kronors bolag för att hantera den konsultutredning som krävdes för att kunna lämna offert. Genom att avstod från att lämna offert hade kommu- nen offerter från (numera Eon) och böndernas att ta ställning till. Kommunens tekniske chef anlitade en konsult för ut- värdering. Denne förordade, trots lägre pris från lant- brukarna, den andra anbudsgivaren. Anbudsgivarna var till en början hemliga men informationen läckte ut vilket gav upphov till en omfattande lokal debatt. De båda anbudsgivarna kallades till möten med utfrågningar. fattade kommun beslut om att anta lantbrukarnas offert, processen hade då tagit , 1996. För att få avtalet lämnade lantbrukarna en garanti på att bolaget skulle ha ett aktiekapital på 100 000 per delägare vilket man själva höjde till 200 000 och därmed kunde starta med ett eget kapital på . –Det var en stor styrka när vi skulle gå till bankerna, säger som är ordförande i . Vi behövde i en första omgång låna för att bygga värmecentral och kulvertar. Anläggning stod klar och första året uppgick vär- meleveranserna till 1 500 MWh tre vara upp i 9 000 MWh. –Då hade vi ett bra kapacitetsutnyttjande men ett tryck från fler fastighetsägare som ville bli värmekunder, berättar . För att klara kundtrycket investerade man i en rökgaskondensa- tor som gav mer energi från samma mängd bränsle men det var inte tillräckligt så man tvingades också sätta in en oljepanna för att klara topparna. Den sammanlagda kapaciteten ligger på Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 13 500 KWh. av värmen går till större kunder som kom- munhus, skolor, butiker och industrier. Resterande går till 106 villor. Bolaget tittar nu på att sätta in en ytterligare fastbränslepanna men det handlar om en investering på varför man söker en lösning med en mindre begagnad panna för ca 1,5 miljoner. Den totala investeringen ligger på och inkluderar panncentral, kulvertnät och undercentraler. Detta har finansierats genom lån och i anslut- ningsavgifter. Då de senare skattemässigt betraktas som intäkter har man gjort överavskrivning på motsvarande belopp. Ekonomin har därutöver tillåtit avskrivningar enligt plan samt en avkastning till delägarna på . Lånen uppgår till ca 15 miljoner. Bolaget har gått med vinst trots att man har läns i särklass lägsta pris på fjärrvärme. De stora kunderna betalar /KWh inklusive moms. Motsvarande priser är hos Eon i , hos Fortum och hos i . Inledningsvis tecknades 10-åriga avtal vilket innebär att nya avtal skall tecknas 1/1 respektive 1/7 . –Då kommer vi att höja priserna och teckna tillsvidareavtal men vikommer fortfarande att erbjuda lägre priser än andra fjärrvärme- bolag. Vi bor ju i bygden, säger . av råvaran till flisen kommer från delägarnas egen skog men det finns inget leveranstvång. Resten köps in i huvudsak av lokal virkeshandlare, en stor del som rundvirke. För flisningen anlitas entreprenör. Skogsägare som vill leverera färdig flis får /KWh fritt värmeverket. Skötsel av anläggningen kräver ca dvs. mindre än en heltid, ett arbete som 5 delägare delar på enligt ett joursystem. Effekterna för bygden består i lägre uppvärmningskostnader och att delägarna och andra skogsägare fått ytterligare en köpare för sitt virke och att vinsterna stannar i den egna bygden. För att inte riskera att tvingas sälja bolaget till någon av de stora energijättarna har man släppt in två av delägarnas barn i styrelsen och ett tredje är på gång. Detta för att skapa intresse och lägga grund för ett generationsskifte. tycker att de funnit en modell som många fler borde satsa på så att vinsterna från bioenergin stannar där de hör hemma, dvs. Här ser dock ett stort bekymmer i att Landsbygdens företagande och arbetsmarknad kommunerna får 30 procents bidrag om man gör egna energi- investeringar men inte för anslutning till fjärrvärme. – Detta är rent ut sagt idiotiskt och hämmar möjligheterna till lokala företagssatsningar inom ett växande område. , ordförande, tfn , E-post: 2.13Jämtland sticker ut genom Mer Värd Mat efter EU-inträdet 1996–1999 genom- fördes i , liksom på andra håll, en lång rad småprojekt del- finansierade med EU-medel. Det krävde omfattande administration som resultatet i många fall var magert. Många olika in- tressen skulle tillgodoses och helheten riskerade att gå förlorad. Inför den projektperioden som startade väckte därför idén om att samla olika utvecklingsidéer inom de gröna näringarna under ett paraply eller storprojekt. Man samlade ihop näringen och olika organisationer till diskussion vilket resulte- rade i projektet , marknad, mervärde som sedermera fick nam- net Mer Värd Mat. Ett stort projekt kräver tillgång till betydande likviditet eftersom pengar ofta betalas ut i efterhand. Det behövdes därför en projekt- ägare med tillräckliga ekonomiska muskler och valet föll naturligt på LRF i . Syftet med storprojektet som genomfördes i en första etapp 2000–2002 var att öka konkurrenskraft, lönsamhet och tillväxt i länets livsmedelsnäring, såväl inom primärproduktionen som i för- ädlingsledet. Till syftet fogades en lång rad effektmål bl.a. i form bevarade och nya arbetstillfällen och ett antal nya företag. Projektet riktade sig uteslutande till företag och inte till hobbyverksamhet. De magra resultaten gav viss projekttrötthet. Projektledningen bestämde därför att inledningsvis satsa på marknadsåtgärder. Det gav resultat direkt. Efterfrågan på de berörda företagens produkter ökade och därmed intresset för projektet. En viktig faktor var att länets största livs- medelsproducent anslöt sig vilket bidrog till ökad legitimi- SOU 2006:105 Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Det gav en signal om att de småskaliga livsmedelsproducen- terna inte vara ett hot utan ett komplement till den storskaliga pro- duktionen som kunde göra alla till vinnare. Den ökade efterfrågan krävde investeringar bakåt. Referensgår- dar för nötkött skapades, lammringar bildades, seminarier kring miljö och livsmedelssäkerhet arrangerades samt ett antal studiere- sor inom och utom landet för att inspirera till utveckling. – Och inte minst viktigt fick vi pressen med oss som hjälpte till att göra Mer Värd Mat till ett varumärke och något av en positiv maktfaktor, berättar projektledaren . Den första etappen avslutades och fick sedan en fortsätt- ning 2002–2005. Den sammanlagda insatsen i pengar är ca varav 13 miljoner är egen insats från deltagande företag och organisationer. Den offentliga finansieringen uppgår därmed till varav 25 miljoner från EU och 18 miljoner från Länsstyrelse och andra offentliga organ. Projektet som avslutades 31/12 2005 har utvärderats och mål- uppfyllelsen överträffar på väsentliga punkter uppställda effektmål. Genom projektet har 87 nya arbetstillfällen skapats (mål 48), 114 arbetstillfällen bevarats (mål 147) och 27 nya företag startats (mål 19). Inte minst framstår nu som det ledande länet när det gäller småskalig och lokal livsmedelsproduktion, med kun- niga företagare som har stor framtidstro. –Den lilla skalan är dock inget självändamål. Vi hoppas nu att en del av dessa företag kan växa och bli större, säger som betonar att det handlar om företag där människor har sin för- sörjning som företagare eller anställda. Mer Värd Mat ha nu fått en uppföljning i ett mindre projekt som handlar om att förstärka bilden av som mat och turistlän. Ett annat projekt handlar om att behålla jordbruksproduktion i de fjällnära landskapen där även och är med där det handlar om mycket mer än bara fäbodbruk. tycker att samverkan med myndigheterna har gått bra men känner oro för att de slår sig ro när projektet är över. –Tvärtom gäller det nu för Länsstyrelse och kommuner m.fl. att ta tillvara det som är upparbetat och underlätta för nya och växande företag inom de gröna näringarna. ser stora fördelar med att kunna jobba generellt. betonar han att det måste finnas utrymme för enskild rådgivning. Det är ofta där det avgörs om folk kommer till skott. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 2.14Fisketurism Sydost fick många att ta steget 1997–1999 genomfördes inom mål 5b i Sydöstra ett projekt med syfte att utveckla fisketurism med landsbygdsföretag som bas. 39 företag anslöt sig till projektet varav de flesta var lantbrukare. I projektet utvecklades ett koncept med entreprenörsutbildning, produktutveckling och individuell utvecklingsplan. De senare star- tade med en nulägesanalys följd av mycket konkreta åtgärder om vad var och en måste göra från kontakt med grannar och precise- ring av det fiske man kunde erbjuda till service i olika former. Det hela följdes upp med regelbundna avstämningar. När detta var klart vidtog marknadsföring som ett sista steg. Vid projektets slut samlades företagen till diskussion vilket ledde till ett 4:e projektår under vilket man bildade och såg till att få äganderätt till varumärket . Företagen inom Det Naturliga Fisket gav upphov till nyfikenhet vilket ledde till att LRF och Fiskevattenägarna tog initiativ till ett liknande projekt i och 2001. En förstudie resulterade i ett 40-tal intresserade företag som var villiga att gå in med de ca som krävdes i egeninsats. På så vis sållades agnarna från vetet. Det ledde fram till projektet som indelades i två grupper, en i norr och en i söder och genomfördes enligt samma koncept som Det Naturliga Fisket med samma projektledare, , vid Hushållningssäll- skapet i . Den generella marknadsföringen tonades dock ner. I stället fick företagen hjälp med att producera produktblad att använda i ordinarie säljkanaler som turistbyråer etc. De gick också in som medlemmar i ekonomisk förening. Projekt ledde också till motsvarande satsningar, om än i mindre omfattning i respektive . Fisketurism Sydost genomfördes under endast och av- slutades . Det finansierades genom från LBU Landsbygdens företagande och arbetsmarknad och vardera från LRF och Fiskevattenägarna samt 225 000 i egeninsats från de deltagande företagen. Utvärderingen som var klar visar på 2,2 nya årsar- beten i företagen, 1,4 planerade nyanställningar och 2,4 nya årsar- beten i angränsande service som mat och logi. Omsättningen i fö- retagens fisketurism ökade från en låg nivå till med eller . ökade antalet gästnätter . har behållit kontakten med Det Naturliga Fisket och kan konstatera många företag utvecklas väldigt positivt och arbetar med gott självförtroende. Föreningen har 40 med- lemmar som betalar för att få vara med. Verk- samheten utgörs av marknadsföring, fortbildning, samordnade inköp och nätverksbyggande. menar att LBU fungerar ganska smidigt men att det var vissa problem med att projektet omfattade två län. Däremot är det bökigt för många företag, inte minst när det gäller att få tillstånd att bygga en eller annan stuga nära vatten. Livsmedelsbestämmel- serna som är utformade för stora företag utgör också ett hinder. För företag vid kusten är det fria handredskapsfisket en påtaglig hämsko. menar att de olika fisketurismprojekten har haft en påtaglig effekt. – Det finns en helt annan syn på fiskevatten som resurs än . 3Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön Nedan följer ett antal exempel på projekt som direkt eller indirekt har betydelse för landskapet och natur- och kulturmiljön. 3.1Vindelälvens Naturbeten på väg att stå på egna ben Området sträcker sig från i kommun till i kommun dvs. samma sträcka som lagen i Vindelsälvsloppet en gång hade att avverka. WWF, Världsnaturfonden, började att intressera sig för Ammarnäsdeltats fortbestånd sedan samtliga bönder i området hade upphört med sin verksamhet. Det började med att man spons- rade en ung bonde som startade med betande köttdjur i . Därefter startades en förstudie för bevarande av naturbetesmarker efter hela . Det hela ledde fram till ett 6-årigt projekt om totalt varav häften finansierat med Mål 1-medel och den andra hälften med medel från WWF, , och samt från LRF och som enda privata bidragsgivare. Projektet handlar både om restaurering av betesmarker och om att skapa förutsättningar för ett lönsamt jordbruk genom produk- tion av naturvård och naturbeteskött. I ett första skede gällde det att restaurera igenvuxna betesmarker genom skogsavverkning, röjning och gallring. En stor del av pengarna har vidare gått till investeringar i betesputsare, transportvagnar och tält som vindskydd för de betande djuren.