sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — vattendom är mycket omfattande, akten består av drygt 9 000 sidor. Själva domen är på drygt 700 tryckta sidor varav knappt hälften utgörs av en lista över de olika ersätt- ningar som betalades ut. Förhandlingarna pågick från det ansökan lämnades in tills dom avkunnades . En omprövning vattendomen skulle bli mycket kostsam och ta . Stora resurser skulle krävas för den myndighet som söker omprövning, för som tillståndshavare och för övriga berörda parter. Staten i form av sökande myndighet skall stå för rättegångskostnaderna för övriga berörda parter, dock inte för , förutom för de egna kostnaderna. Enligt vår bedömning ryms en ändrad regleringsstrategi, som syftar till en sänkning av de högsta nivåerna med och med oförändrad sänkningsgräns, inom den gällande vattendomen. Det vore därför en stor fördel om en sådan ändring av reglerings- strategin kunde ske genom en frivillig överenskommelse med . 6.3Finansiering av föreslagna åtgärder Förslagen till finansiering av de åtgärder vi lägger fram vägleds av en princip om att den som drar nytta av åtgärderna också ska bidra till att finansiera dem. Berörda aktörer bör, som huvudprincip, stå för kostnaderna för att skydda sin egendom. I de fall då nyttan med en åtgärd är spridd över många aktörer kan det vara praktiskt omöjligt att kostnaderna tas direkt av problemägarna. Då bör den offentliga aktör som har ansvar för det område eller den sektor som drabbas ta kostnaden. I vissa fall kan det vara svårt att peka ut exakt Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar vilka offentliga aktörer som berörs och i vilken omfattning. Ett annat argument för viss statlig finansiering av åtgärderna är att effekterna av klimatförändringarna fördelas mycket olika över landet. Vissa kommuner och verksamheter drabbas tämligen hårt medan andra inte drabbas alls eller påverkas positivt i vissa av- seenden. Det kan då vara rimligt att delar av kostnaden bärs av landet som helhet. Utredningen återkommer i slutbetänkandet i frågan om statliga medel för förebyggande åtgärder mot över- svämningar, ras och skred samt effekter av klimatförändringarna. För föreslår utredningen dels ändrad tappningsstrategi för att förebygga översvämningar på kort sikt, samt att en fortsatt undersökning av möjligheterna att öka utskoven genom eller genom en ny tunnel genomförs. En ändrad tappningsstrategi bedöms inte ge några extra kost- nader utöver eventuella produktionsförluster för . Dessa bedöms vara mycket små i relation till AB:s intäkter från vattenkraftproduktionen. Kostnaden för en geoteknisk utredning av att öka avbördningen genom har bedömts av SGI till . Detta bör utföras av SGI och finansieras av de medel för före- byggande åtgärder som hanteras av . För att snabbt kunna sätta igång en geoteknisk utredning av föreslås ett tillfälligt tillskott till SGI. Det är viktigt att understryka att denna utredning bör komma till stånd oavsett om man avser öka avbördningen genom eller inte, eftersom riskerna för ras och skred är betydande och eftersom klimatföränd- ringarna i sig ökar ras- och skredrisken i detta område. Övriga utredningar som föreslås för att undersöka möjligheterna att öka avtappningen från bör i huvudsak kunna finansieras inom respektive myndighets ordinarie budget. Omfördelningar inom respektive utgiftsområde kan dock bli nödvändiga. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar I föreslår vi att avtappningskapaciteten ökas både vid och vid sluss enligt vad som beskrivits i avsnitt 6.1. Nyttan av att minska översvämningsriskerna tillfaller kommuner och verksamheter i hela . Risken för skador på be- byggelse, vägar, järnvägar, vatten- och avloppsverk och annan infra- struktur samt påverkan på sjöfarten minskar. Vi anser att en betydande del av kostnaderna för de insatser som fordras i sluss för att avtappningskapaciteten ska kunna ökas bör kunna finansieras av . äger vid och planerar en ombyggnad, som dock inte omfattar en lika stor ökning av avtappningsmöjligheten som föreslås här. skulle drabbas tämligen hårt vid ett översvämningssituation vid både ett hundraårsflöde och ett dimensionerande flöde och bör kunna stå för en betydande del av kostnaderna för avtappningen i Söder- ström-Slussen. Nyttan av den ökade avtappningskapaciteten, både vid och vid sluss, kommer hela till del. Därför bör övriga kommuner eventuellt bidra. Med tanke på att översvämningsrisken berör ett stort område, och att riksintres- sen, bl.a. nationella järnvägsförbindelser genom , står på spel är det rimligt att staten är med och bidrar, på samma sätt som vid vissa infrastrukturinvesteringar och förebyggande åtgärder för översvämningar i andra städer. Detta skulle kunna ske genom att medel från de anslag för förebyggande åtgärder som hanteras av används för att bidra till finansieringen av ökad avtappningskapacitet i och . Kostnaderna för de åtgärder som föreslås vid består främst i kostnader för utredningar och kostnader för skydds- åtgärder såsom invallningar mm för skydd mot översvämningar. Kostnaderna för invallningar bör bäras av respektive verksamhets- utövare. Visst utrymme finns också inom anslag för förebyggande åtgärder. Som ovan nämnts avser utredningen att återkomma i frågan om huruvida detta anslag bör utökas . Kostnaderna för utredningar bör i huvudsak kunna Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar rymmas inom befintliga anslag men det bör övervägas att tillfälligt förstärka budgeten för berörda länsstyrelser. 6.4.1Statsfinansiella konsekvenser med förslag till finansiering Kostnaderna för de åtgärder som föreslås för och uppgår till sammanlagt ca . För några av dessa åtgärder föreslås viss statlig finansiering. För att snabbt kunna sätta igång en geoteknisk utredning av föreslås ett tillfälligt tillskott till SGI från de medel för förebyggande åtgärder som hanteras av . Vi åter- kommer till den fortsatta finansieringen av denna utredning i vårt slutbetänkande. Vidare är det rimligt att staten tar en del av kost- naden för att öka avtappningsförmågan i i . Statens finansiering bör även här kunna tas ur medlen för före- byggande åtgärder. Sjöfarten drar nytta av en ökad avtappnings- förmåga från i så måtto att risken för mycket höga vattenstånd som hindrar sjöfarten minskar. Vidare innebär för- slagen att risken för de mycket låga vattenstånd, som hindrar sjöfarten, också minskar. En betydande del av finansieringen av de merkostnader som uppkommer i sluss vid en ombygg- nad som tillåter ökad avtappning bör därför kunna bäras av . Det är dock rimligt att en del av dessa kostnader också finansieras av de statliga medel för förebyggande åtgärder som hanteras av . I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1) har regeringen föreslagit en ökning av anslaget för förebyggande åtgärder med /år. De statsfinansiella konsekvenserna av våra förslag består i en eventuell ytterligare ökning av anslaget för före- byggande åtgärder. Hur stor denna ökning skulle behöva vara och hur den i så fall ska finansieras kommer vi att behandla i slut- betänkandet, i samband med den totala bedömningen av effekterna av klimatförändringarna. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar 6.4.2Sociala och ekonomiska konsekvenser för enskilda och näringsliv Åtgärderna för att minska risken för översvämningar i bedöms inte ha några betydande negativa konsekvenser för berörda aktörer. Förslaget att ändra vattenregleringsstrategin innebär att låga nivåer, i närheten av den för sjöfarten kritiska nedre gränsen kan bli vanligare. De negativa konsekvenserna av låga vattennivåer kan bli temporära om en tillräckligt stor avtappningskapacitet för kan komma till stånd. Viss muddring kan bli aktuell i några hamnområden. Alternativt kan näringslivets möjligheter att utnyttja sjöfarten för gods- transporter under de perioder då vattenståndet är lågt begränsas. beräknar att den tid då vattenstånd i närheten av den kritiska gränsen förekommer kommer att bli . Den negativa påverkan på näringslivet bedöms därför bli tämligen marginell. Enskilda, fiskerinäringen och delar av turistnäringen inklusive vissa småföretag (t.ex. campingplatser) kan i någon utsträckning påverkas negativt av minskade vattenståndfluktuationer till följd av en ändrad regleringsstrategi. Ökad igenväxning av vikar, stränder och skärgårdsområden kan påverka fisket och aktiviteter längs stränderna. En följd kan bli vissa ökade kostnader för att röja vass vid badplatser och i båthamnar. De positiva effekterna med minska- de risker för allvarliga översvämningar som nästan helt skulle slå ut fisket och i betydande omfattning påverka turistnäringen väger dock upp de negativa effekterna. Elproduktionen vid vattenkraftverken i bedöms minska något med en ändrad regleringsstrategi. Minskningen är dock marginell sett i ett nationellt perspektiv. bedömer att de förlorar intäkter på ca /år. (, 2006). Åtgärderna för att avtappningsmöjligheterna från be- döms inte heller föra med sig några negativa konsekvenser av betydelse för näringslivet, enskilda eller offentlig verksamhet. Ett ökat utskov genom () kan möjligen påverka området utanför i form av ökad erosion och påverkan på kajerna. Detta skulle då påverka hamn. De positiva konsekvenserna för näringslivet, enskilda eller offentlig verksamhet i närheten av blir betydande i form av kraftigt minskade risker för översvämningar med stora konsekvenser. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Utredningen föreslår restriktioner för byggande under de över- svämningshotade nivåerna. De nya förutsättningarna i ett förändrat klimat påverkar byggandet av bostäder och näringsidkare (t.ex. turistnäringen, hotell- och restaurang) som har intresse av att bygga inom dessa områden, liksom sjönära kommuners samhälls- planering. De föreslagna restriktionerna är dock en nödvändig anpassning till de översvämningsrisker som finns, behovet av skydd av boende och egendom samt till effekter av klimatförändringarna. Förslagen kan framförallt påverka miljömålen Levande sjöar och vattendrag, en giftfri miljö, myllrande våtmarker, ett rikt växt- och djurliv samt en god bebyggd miljö. Minskade vattenståndfluktuationer kan leda till att vikar, stränder och skärgårdsområden växer igen ytterligare med vass vilket på- verkar natur, växt- och djurliv. Skötselåtgärderna för att hålla strandängar och sandständer öppna behöver då ökas. Den biologiska mångfalden kan komma att minska när flera hotade arter, som den ettåriga strandväxten grönskära, är beroende av vattenståndsfluktuationer för att överleva. Sumpskogar och andra våtmarker i omedelbar närhet av sjön kan påverkas av de genom- snittligt lägre vattennivåerna, vilket också det kan påverka den bio- logiska mångfalden. Några av grunda och skyddade vikar har övergödnings- problem, med bland annat syrebrist och algblomningar. Vatten- kvaliteten kan komma att försämras i dessa områden när vassen ökar i sunden och grunda områden får lägre vattendjup. Fisk- beståndet kan påverkas. Sjöns och dess stränders stora värde för natur- och kulturmiljön kan påverkas vid en genomsnittligt lägre vattennivå. Dricksvatten- intag som sker på grundare områden kan eventuellt behöva flyttas längre ut, exempelvis i och . innebär förslagen att den högsta tänkbara nivån minskas med . Därmed minskar risken för urlakning och läckage av föroreningar från förorenad mark, jordbruksmark och Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Risken för stor negativ påverkan på vattenkvalitén i sjön minskar då. Likaså minskar risken för skador på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Förslagen för innebär att risken för översvämningar minskar kraftigt. Därmed minskas risken väsentligt för svåra för- oreningar av från industrier, förorenad mark, jordbruk mm. Riskerna för allvarlig påverkan på vattenförsörjningen kan på så sätt minskas. Genom att större avtappningsmöjligheter skapas kan vattennivån i tillåtas fluktuera mer . Om en ny vattendom tillåter sådana fluktuationer kan större årliga vatten- ståndsfluktuationer tillåtas och den biologiska mångfalden kring sjön kan då värnas på ett bättre sätt. Riskerna för igenväxning och utarmning av ekosystemen kan då minskas. De förslag som lagts bedöms i huvudsak ha positiva effekter för de berörda områdena. Sysselsättning, näringslivet och offentlig service i områdena skyddas genom att konsekvenserna av översvämningar och det förändrade klimatet mildras. Kostnads- och intäktskalkyler har utförts och redovisas på annan plats i betänkandet. Förslagen bedöms inte ha någon bäring på den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, jämställdhet mellan män och kvinnor, de integrationspolitiska målen eller den personliga integriteten. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar , J., , , , B., , och , G. (2004). Hydrological Change – Climate Change Impact Simulations for . , J., , , , B., , (2006). , (1999). Höga vattenflöden i reglerade älvar. fakta nr 1, . , C., , M., , , , K., Rankka, K., , M. (2005). Släntstabilitet i jord – konsekvenser av ett förändrat klimat. Delrapport inom uppdraget Jordskred och ras i klimatförändringens spår. , 560-1, . , M., , J., , B., , , , , , G. och Viehhausser, M. (2006). Climate change scenario simulations of wind, sea level and river discharge in the Baltic Sea and region – a dynamical downscaling approach from global to local scales. Reports Meteorology and Climatology, No 109, . Nordiska (2006). Climate and Energy. Nätverket för Älvsäkerhet (2006). (2001). Analys av översvämningarna samt . Rapport nr 2001:1 geologiska undersökningar (2005). Skred och ras. (2006). 3 till Klimat- och sårbarhetsutred- ningen. Effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan En särskild utredare skall kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar samt bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. Den särskilde utredaren skall föreslå åtgärder som minskar samhällets sårbarhet för både successiva klimatförändringar och enstaka extrema väderhändelser samt redovisa om det finns behov av ändrade uppgifter och förbättrad beredskap vid berörda myndigheter. Av särskilt intresse är klimatförändringarnas påverkan på infrastruktur, t.ex. vägar, järnvägar, telekommu- nikation, byggnadsbestånd, energiproduktion och elförsörjning, areella näringar, vattenförsörjning och avloppssystem och på människors hälsa samt på den biologiska mångfalden. Behovet av anpassning till de förväntade klimatförändringarna och ekonomiska effekter för samhället och olika näringar skall redovisas baserat på möjliga scenarier. För att inhämta så bred erfarenhet och sakkunskap som möjligt skall utredaren samråda med berörda aktörer, bl.a. myndigheter, kommuner, näringsliv, vetenskapliga institutioner och enskilda organisationer. Utredaren bör också se över det samlade forsk- ningsbehovet avseende samhällets sårbarhet och beredskap för klimatförändringar. Erfarenheter från andra länders arbete med sårbarhetsfrågan skall tas till vara. En redovisning om översvämningsrisker och avtappnings- möjligheter när det gäller , , och ytter- ligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar skall lämnas till regeringen. Ett slutbetänkande skall lämnas . Förändringar i klimatet kan ge upphov till stora effekter på samhällets funktioner, t.ex. på infrastruktur såsom elförsörjning, telekommunikationer, vägar och järnvägar samt på naturmiljön. I vissa fall kan detta leda till en svår påfrestning för samhället. Samhällets sårbarhet vid klimatförändringar beror bl.a. på hur stora förändringarna blir samt hur vi planerar och tar hänsyn till dessa förväntade förändringar. Sårbarheten är även beroende av vilken beredskap samhället har. Det senare gäller särskilt eftersom extrema vädersituationer med stormar och omfattande nederbörd kan förväntas bli vanligare . En kartläggning av samhällets, näringslivets och de naturliga ekosystemens sårbarhet för klimatförändringar är en förutsättning för en effektiv planering för hur samhällets sårbarhet kan reduceras. Översvämningar och höga flöden inträffar regelbundet men har i ökad omfattning drabbat flera områden i landet i samband med kraftig nederbörd. Översvämningar inträffade i och sensommaren 2001 och i och . Häftiga regnväder och påföljande översvämningar drabbade och 2004. Flera ras och skred inträffade också i . Vattennivån i älvar och andra vattendrag höjdes kraftigt vilket i sin tur medförde att skador uppkom på såväl statlig som och enskild egendom. 2005 drabbades av en mycket kraftig storm. Vindbyar med orkanstyrka över det inre av noterades. Stormen orsakade omfattande skador på skog, telekommunikationer och eldistribution. Stormen fällde skog, dvs. dubbelt så mycket som under de svåra stormarna 1969. De direkta kostnaderna för stormen har uppskattats till . Denna typ av extrema väderhändelser kan bli mer vanligt förekommande , med ökade kostnader för samhället som följd. sker en successiv förändring av klimatet med stigande temperaturer, förhöjd havsnivå och förändrade livs- betingelser för flora och fauna. Både de extrema händelserna och den fortgående förändringen måste beaktas vid en bedömning av samhällets sårbarhet och vilken beredskap som behövs. Sårbarhet och risker i vid ett förändrat klimat har enbart varit föremål för enstaka analyser. Visst arbete har påbörjats av olika aktörer, t.ex. , , Lant- mäteriverket och , med syfte att se över sårbarheten vid översvämningar och behovet av anpassningsåtgärder. () och kraft- industrin har sett över möjliga konsekvenser för vattenkrafts- produktionen och dammsäkerheten. analyserar fortlöpande på vilka sätt skogsskötsel och naturvård kan behöva anpassas till följd av framtida klimatförändringar och ökad risk för extrema väderhändelser. Ingen sammanhållen analys har dock gjorts av de nya behov som uppstår och kostnader som en klimatförändring kan orsaka. Inom ramen för har anpassningsfrågorna genom det tionde partsmötet fått större utrymme . Då fattades beslut om att utarbeta ett femårigt program i syfte att stärka parternas kapacitet för sårbarhetsanalys och anpassningsåtgärder. Vid världskonferensen om riskreduktion och förebyggande av naturkatastrofer i den 18–uppmanades varje land att etablera s.k. nationella plattformar som ett led i att förbättra beredskapen mot naturolyckor. De nationella plattformarna skall vara genomförda . Även inom EU har sårbarhetsfrågor uppmärksammats men ännu har inga analyser eller åtgärder påbörjats på gemenskapsnivå. Inom EU beslutade miljöministrarna dock att uppmana kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag till europeiskt handlingsprogram om hantering av översvämningsrisker. Enskilda medlemsländer, t.ex. och , har genomfört analyser av sårbarhet och anpassningsbehov. Enligt FN:s klimatpanels (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) senaste utvärdering av klimatförändringar har jordens medeltemperatur ökat med ca 0,6 ºC . Fram kan temperaturen komma att öka med ytterligare mellan 1,4 och 5,8 ºC, enligt IPCC:s beräkningar. Det är inte bara den absoluta förändringen av klimatet till slutet av detta sekel som har betydelse när sårbarhet och anpassningsbehov skall kartläggas. Även takten i en klimatförändring bör beaktas och takten beror delvis på resultaten av olika strategier för att begränsa utsläppen av växthusgaser. Modelleringar tyder på att takten på temperaturförändringen kommer att hålla sig på nuvarande nivå för att därefter sakta ned. Detta förutsätter dock att effektiva åtgärder för att begränsa utsläppen av växthusgaser vidtas. För att begränsa klimatförändringarna krävs kraftiga utsläpps- minskningar i alla länder, men inte ens drastiskt minskade globala utsläpp kan helt förhindra en klimatförändring. Dock kan en internationell och ambitiös klimatpolitik långsiktigt påverka i vilken hastighet och omfattning en klimatförändring kommer att ske. På kort sikt (10–) är möjligheterna att påverka takten och omfattningen av klimatförändringarna betydligt mindre. Ännu har de internationella överenskommelserna inte lett till något påtagligt trendbrott när det gäller de globalt sett ökande utsläppen av växthusgaser. De regionala och lokala effekterna på klimatet kommer dock att avvika väsentligt från de globala medelvärdena. I en del regioner kan risken för översvämningar öka medan risken för torka kan öka på andra ställen. Klimatet i bedöms vara känsligare för förändringar än det globala klimatet i genomsnitt. En god prognos av möjliga framtida regionala och lokala klimatförhållanden behövs som underlag för att kunna göra en bedömning av samhällets sårbarhet till förändringarna. Globala klimatsimuleringar som t.ex. tas fram inom ramen för FN:s klimatpanel har inte tillräckligt god upplösning för att ligga till grund för regionala bedömningar. Sådana modeller utgör i stället en utgångspunkt för utvecklingen av regionala klimatscenarier för och , som vid vid . Med dessa modeller kan regionala särdrag, såsom , älvsystem, insjösystem och fjällkedjan beskrivas mer realistiskt vilket medger att mer detaljerad information kan tas fram om möjliga klimatförändringar på ett regionalt plan. I de scenarier som använts i dessa regionala klimatmodelleringar kommer årsmedeltemperaturen i att ha höjts med i genomsnitt ca 4 ºC –2100 jämfört med perioden –1990, vilket är mer än vad som förutses i de prognoser som gjorts över den globala medelförändringen. Liknande resultat har rapporterats i rapporten från (Arctic Climate Impact Assessment, 2004) som tagits fram på beställning av . Flera osäkerhetsfaktorer finns emellertid i antagandena och i modellberäkningarna. Andra utfall, både med större och mindre temperaturförändringar, är därför möjliga. Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport of Europes Changing Climate (2004) pekar på att klimatförändringarna blir större i än det globala genomsnittet. måste därför förbereda sig och EEA konstaterar att det behövs strategier för detta på alla nivåer. Temperaturförändringar påverkar flera olika variabler. De säsongsvisa snöförhållandena och havsisen påverkas också av temperaturen. Som en följd av klimatförändringarna förväntas vegetationsperiodens längd kunna förlängas med i . Nederbördsförhållandena kan också komma att påverkas i regionen. Längs och i norra för- väntas ökad nederbörd medan förhållandena kan bli de omvända i delar av sydöstra . Både snötäckets varaktighet och det maximala snödjupet minskar i enligt de regionala modellberäkningarna. Vattenföringen bedöms öka i norr och bli oförändrad eller minska något i . Förändringarna i snötäcket och nederbördsmönstren förväntas leda till att översvämningsrisken ökar och minskar . Tillrinningen till ökar i norr och är oförändrad eller minskar något i söder. Vattentemperaturen i förväntas stiga med 3 ºC i genomsnitt vilket bl.a. kan medföra en avsevärd minskning av isutbredningen i . Den globala uppvärmningen väntas leda till att vattenståndet i världshaven stiger med 0,1–0,jämfört med , vilket även kommer att påverka vattenståndet i . Hur kan samhället påverkas av en klimatförändring? Fysisk planering, infrastruktur, bebyggelse och elförsörjning Ett förändrat klimat med risk för intensivare nederbörd leder till intensivare hydrologiska förlopp i vattendrag vilket kan få konsekvenser i form av översvämning, skred och ras samt en långsiktig höjning av havsytan. Detta ställer nya krav på planeringen av samhällets infrastruktursystem som vägar, järnvägar, broar, kraftöverföring, telekommunikation, hamnar, dammar, slussar, avlopps- och vattenförsörjningssystem samt byggnader. Risken för påverkan på byggnader av ett förändrat klimat kan ställa krav på nya riktlinjer för dimensioneringsgrunder och ändrade konstruktioner men också på förändrade underhållsmetoder, t.ex. i form av ökad användning av träskyddsmedel mot mögel.