sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — Studenternas rätt till inflytande över utbildningen vid univer- siteten och högskolorna har också stärkts genom en reglering i högskolelagen. Det utvidgade inflytandet har däremot inte åtföljts av något förtydligande av kårernas mandat. Möjligheterna att överklaga studerandekårernas beslut behöver stärkas så att medlemmarnas möjlighet till kontroll och inflytande vitaliseras. Gällande regelverk gör det svårt att få beslut som kan anses strida mot studerandekårernas ändamål prövade, något som framhållits från flera håll. studentkårers central- organisation har i en skrivelse till (U2004/2773/UH) föreslagit att enskilda studenter skall kunna överklaga en studerandekårs beslut. Organisationen menar att för- stärkta möjligheter att få kårernas beslut överprövade skulle kunna tydliggöra kårernas befogenheter och bidra till att stärka kårernas demokratiska legitimitet bland medlemmarna. läser många studenter vid flera lärosäten, exempelvis via , och kan inte självklart sägas tillhöra en hög- skoleort mer än någon annan. Detta innebär att en student kan vara skyldig att tillhöra flera studerandekårer och således vara skyldig att betala mer än en kåravgift. Vidare bedrivs en stor del av kurser- na inom distansutbildning på deltid. Mot denna bakgrund bör reg- lerna beträffande rätten till begränsat medlemskap vid deltidsstu- dier och distansstudier ses över. Det obligatoriska medlemskapet i en nation eller en annan stu- dentförening gäller av historiska skäl bara vid universiteten i Upp- sala, och . Vid finns det en möjlighet för studenter som inte utnyttjar nationernas aktiviteter att välja att tillhöra en nation utan verksamhet som inte tar ut nå- gon avgift. En särskild utredare skall se över förordningen om studerandekå- rer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Utgångspunkten för arbetet skall vara att modernisera och anpassa utformningen av regelverket till den verksamhet som bedrivs i högskolan och till dagens studenter. Utredaren skall särskilt se över och lämna förslag till hur studerandekårernas, nationernas och studentföreningarnas ända- mål kan förtydligas, möjligheterna till överprövning av studerandekårernas beslut kan stärkas, och bestämmelserna om avgifter vid deltidsstudier och distansstu- dier och vid medlemskap i flera studerandekårer kan förändras på ett tillfredsställande sätt. Utredaren skall dessutom överväga om möjligheten att uppfylla kårobligatoriet genom medlemskap i en nation eller en studentföre- ning som inte bedriver någon verksamhet och som inte tar ut nå- gon medlemsavgift kan tydliggöras. Utredaren skall vidare pröva om det finns anledning att stärka möjligheterna till överprövning även av nationers och studentföreningars beslut. Utredaren skall också utreda vilka konsekvenser olika förslag får för studenterna, studentinflytandet och studerandekårernas, nationernas och stu- dentföreningarnas studiesociala verksamhet. Utredaren skall lämna de förslag till författningsändringar som översynen kan ge anledning till. Utredaren får dock inte föreslå författningsändringar på skatteområdet. Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och studentorganisationer m.m. Uppdraget skall redovisas . (Utbildnings- och ) Tilläggsdirektiv till utredningen om Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkal- lade chefen för och en särskild utredare. I uppdraget ingår att se över förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vil- ket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) Genom ställde vi följande frågor om studentkårer i respektive land: Finns det en nationell/statlig reglering av studentkårer? Om svaret är ja på fråga 1 2.Vad innehåller denna reglering? 3.Regleras studenternas rätt att överklaga eller på annat sätt ut- öva inflytande över beslut som studentkåren fattat? 4.Är medlemskapet obligatoriskt för studenterna? 5.Vad anges som syfte och viktigaste uppgifter för kårerna? 6.Erfarenheter och kommentarer. Svar kom in från arton länder. Det är i regel respektive lands ut- bildningsministerium (motsvarande) som svarat. Första frågan besvarades nekande av (tysktalande delen), , , , , och . Följande elva länder uppgav sig ha nationella/statliga bestämmel- ser om studentkårer: (franska och flamländska delarna), (med och ), , , , , , , , (på delstatsnivå) och Svaren varierar både i fråga om utförlighet och konkretion. Detta till trots anser vi att det kan vara intressant att sammanfatta vissa av ländernas informationer med tanke på de omfattande internatio- nella kontakter och det växande internationella samarbetet som finns mellan studenter och högskolor. Svaret bekräftar bara att de franska och flamländska delarna av lan- det har nationella bestämmelser om studentkårer och innehåller ingen ytterligare information. () är studenternas organisa- tion i . Den drivs med frivilligt medlemskap och består av lokala studentkårer vid universitet och högskolor, vilka valt att ansluta sig till NUS och betala medlemsavgift. Education ACT 1994 (utbildningslagen) definierar studentkårer som a) en förening av studenter i allmänhet vars huvudsakliga syfte är att främja medlemmarnas allmänna intressen som studenter b) ett representativt organ vars främsta syfte är att företräda stu- denter i allmänhet i akademiska, disciplinära eller andra frågor. I lagen fastställs bl.a. följande krav på studentkårerna: en kår skall drivas på ett demokratiskt sätt och ansvara för sin ekonomi en kår skall ha en skriven stadga granskad och godkänd av det styrande organet viktiga befattningar vid kårerna skall tillsättas efter sluten om- röstning, där alla medlemmar har rösträtt Studenterna har rätt att inte vara medlemmar i kåren. Studenter som utnyttjar den rätten får inte orättvist missgynnas när det gäller tillhandahållande av tjänster eller liknande. Det skall finnas ett klagomålsförfarande för de studenter eller grupper av studenter som är missnöjda med sina kontakter med kåren, eller som anser sig ha blivit missgynnade genom att inte vara med i kåren. Ett sådant förfarande bör inbegripa möjligheter för en oberoende person, som utsetts av det styrande organet att under- söka och rapportera klagomål. Klagomål bör behandlas omgående och rättvist och när ett klagomål är godkänt bör det avhjälpas ef- fektivt. Lagen fastställer att de styrande organen har ansvar för att upprätta riktlinjer för ovanstående. Det finns ingen lagstiftning som ger studenterna rätt att vara fö- reträdda vid de styrande organen för högre utbildning. De flesta utbildningsinstitutioner inbjuder dock valda studentrepresentanter till deltagande eller som observatörer. Studenterna har som regel tillfälle att medverka i de granskningsprocesser som leds av for Higher Education. I innehåller universitetslagen följande paragraf som rör studentkårer (1)Studenterna vid ett universitet bildar studentkåren (2)Studentkåren är en institution som utövar studenternas rätt till självstyre – att, i enlighet med lagar och bestämmelser, på egen hand besluta och handha frågor som rör studentlivet med utgångs- punkt i studenternas intressen, behov, rättigheter och skyldigheter. (3)Studentkårerna har rätt att a/ bilda föreningar och organisationer med andra studentkårer på grundval av och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i lag, b/ bli medlemmar i motsvarande internationella organisationer eller att samarbeta med sådana organisationer, välja sina representanter till styrelse, besluta om och handha alla frågor som rör studentlivet, vilka, i enlighet med lagar och bestämmelser som utfärdats på grundval därav, hör till studentkårens kompetensområde och som inte på samma grunder har tilldelats någon annan person att besluta om Studentkårerna har stadgar där förfarandet för att bilda studen- ternas representativa och verkställande organ samt rättigheter, skyldigheter, ansvar och arbetsordning för detta är föreskrivna. En studentkår skall anta studentkårens stadgar och överlämna stadgarna till rådet för godkännande så som föreskrivs i univer- Bilaga 3 SOU 2006:36 Rådet skall godkänna stadgarna om de följer la- gen och internationellt erkända demokratiska principer. Det ansvariga organet, som styr en studentkår, är det demokra- tiskt valda studentrådet, som alla studenter vid har rätt att välja. Ett studentråd och de verkställande organen i stu- dentkåren som har bildats av studentrådet i enlighet med stu- dentkårens stadgar skall representera studentkåren i förbindelse med , estländska och internationella organisatio- ner, organ och personer. Rektorn skall godkänna reglerna för val till studentrådet. Ett studentråd skall på egen hand förfoga över vissa på annat ställe i lagen angivna medel efter bemyndigande av rektorn och i enlighet med det förfarande som studentkåren fastställt. I varierar situationen mellan universitet och tekniska hög- skolor. Enligt lag gäller följande: Enligt universitetslagen (645/1997) tillhör alla universitetsstude- rande som blivit antagna till linjer, som leder till lägre eller högre universitetsexamen studentkåren. Studentkåren får även godta andra studerande vid som medlemmar. Syftet med studentkåren är att fungera som en sambandscentral för sina medlemmar och främja deras samhälleliga, sociala och in- tellektuella strävanden i fråga om studier och studenternas ställning i samhället. Studentkåren är självstyrande. (Andra föreskrifter och bestämmelser är antagna genom dekret och genom studentkårens regler.) Enligt lagen om tekniska högskolor (351/2003) får alla heltidsstu- derande vid en teknisk högskola tillhöra studentkåren. Kåren får även godta andra studerande som medlemmar. Det är studentkå- rens ansvar att välja studentrepresentanterna till den tekniska hög- skolans styrelse och andra organ samt att vara engagerad i skolans verksamhet. Syftet med studentkåren är att fungera som en sambandscentral för sina medlemmar och främja deras samhälleliga, sociala och in- tellektuella strävanden i fråga om studier och studenternas ställning i samhället. Kostnaderna för studentkårens arbete betalas med medlemsav- gifter, som kåren har rätt att ta ut samt med vinster från olika akti- Studentkåren är självstyrande. För dess administration finns en styrelse och ett representativt organ. Studentkårernas verksamhet regleras även av föreningslagen (503/1989). (Andra föreskrifter och bestämmelser är antagna dekret och genom studentkårens regler.) Från har kommit ett kortfattat och delvis svårtolkat svar. I en lag anges vissa principer för studentkårernas upp- byggnad och verksamhet – nämligen akademisk frihet i undervisning och forskning liksom åsiktsfri- het är befäst i all högskoleutbildning det är inte tillåtet att tvinga fram endast vissa vetenskapliga åsikter och tankar eller att göra hemliga undersökningar de som arbetar vid institutioner för högre utbildning har liksom studenterna rätt att uttrycka sin mening och sina åsikter via sina fackföreningars verksamhet. Universiteten och tillhörande myndigheter är skyldiga att underlätta dessa föreningars verk- samhet. studentkårerna väljer sina delegater i universitetsorganen . Alla studenter vid varje universitetsinstitution kan bli medlem- mar i studentkårerna utom de som har misslyckats (have been written off). (Vidare beskrivs en invecklad och svårtolkad procedur för olika val.) I lagen om institutioner för högre utbildning finns tydliga bestäm- melser om studentkårer. Artikel 53 – självstyrande studentkårer Studenter vid en utbildning, magisterstuderande, internatelever som studerar medicin och doktorander, skall ha egna självstyrande kårer – en vald, obero- ende kår som företräder studenternas rättigheter och intressen vid varje utbildning. Den skall verka i en- lighet med en förordning, som har upprättats av studenterna och godkänts av konsistoriet. Konsistoriet kan vägra att god- känna förordningen enbart av juridiska skäl. Den självstyrande studentkåren skall –försvara och företräda studenternas intressen i frågor som gäller det akademiska, materiella och kulturella livet, –företräda studenterna vid institutioner för högre utbildning i och i andra stater, –fastställa förfarandena för val av studerande till högskolans kollegiala organ. De styrande organen för högre utbildning är skyldiga att stödja och främja verksamheten i en självstyrande studentkår. Stu- dentkåren finansieras av respektive institutions budget med ett belopp av minst en 200-del av institutionens årsbudget. Artikel 54 – självstyrande studentkårers rättigheter En självstyrande studentkår har rätt att begära och få informa- tion och förklaringar från berörda institutioner i alla frågor som rör studenternas intressen. Företrädarna för en studentkår i konsistoriet, fakultetsnämn- den och den konstituerande församlingen skall ha rätt till veto i frågor som rör studenternas intressen. Vid veto skall frågan prövas (enligt vissa regler ). Företrädarna för en självstyrande studentkår har rätt att delta i de beslutande organen vid högre utbildningsinstitutioner samt – i vissa fall – rätt att delta som observatörer vid prov och exa- minationer. Den självstyrande kårens beslut skall, sedan de har godkänts av konsistoriet vid respektive institution, vara tvingande för alla studerande. Medlemskap i en högskolas studentrepresentation är frivillig. Lagen om högre utbildning i behandlar studentrepre- sentationen i två artiklar: Artikel 52 – studentrepresenatation 1.Bestämmelserna om studentrepresentation skall reglera förfarandet för delegering av studerande till förvaltningsorga- nen vid den eller dess enheter. Delegerade studenter skall delta i dessa förvaltningsorgans verksamhet med rätt att rösta. 2.Studentrepresentationen skall ha rätt att få information och förklaringar i alla studiefrågor från de berörda förvaltningsor- ganen. 3.Högskolan skall stödja studentrepresentationen och anslå me- del för finansiering av dess verksamhet. 4.Studentrepresentationen skall ha rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som rör studenterna samt – i enlighet med gällande stadga – begära att fortlöpande överväga förvaltningsbeslut. 1–2. Högskolornas studentrepresentationer kan förena sig i Litau- ens studentrepresentationsförbund och de får delta i interna- studentorganisationers verksamhet. 3.Litauens studentrepresentationer och deras förbund skall lämna förslag till Seimas (parlamentet) och till regeringen, or- ganisera gemensamma studentaktiviteter i landet och sam- ordna högskolornas representationers verksamhet. 4.Stöd till skall anslås från medel som är öronmärkta i statsbudgeten för forskning och högre utbildning. I handhas frågor som rör akademiska ärenden av studentkå- ren (eg. studentstyrelsen), som väljs av studenterna vid varje aka- demisk institution, medan elevvårdsföreningarna ansvarar för elevvård och socialt liv. Det finns nationella bestämmelser för båda organisationerna. Studenterna har rätt att bilda studentkårer på alla nivåer vid en in- stitution, såsom fakulteter m.m. Institutionerna är skyldiga att till- handahålla kontor och övrigt som behövs för att studentkåren skall kunna fullgöra sin uppgift att bevaka och främja studenternas in- tressen i alla frågor som rör dem. Universitets- och högskolestyrel- ser har 11 medlemmar – av dessa skall 2 vara studenter. I andra be- slutande organ varierar medlemsantalet (normalt finns 10 med- lemmar) – regeln säger här att antalet studentrepresentanterna skall uppgå till . Alla studenter får delta genom att rösta på kandidater och ställa upp i val. Dessa är enskilda juridiska personer, inte en del av universitets- el- ler statsförvaltningen. Studenterna har majoritet i föreningarnas styrelser. De ansvarar för att i samarbete med utbildningsinstitu- tionen erbjuda studenterna tjänster när det gäller exempelvis stu- dentbostäder, serveringar, daghemplatser för studenternas barn, träningslokaler m.m. Medlemskap är obligatoriskt liksom att betala en avgift till elev- vårdsföreningen. Den lagstiftning som reglerar studentkårer i landet grundas på ett dekret om just studentkårer vid universitet. har andra övergripande lagar antagits, t.ex. om universitetsutbild- ning generellt och om hur föreningsfriheten regleras. 1968 har inga speciella bestämmelser om studentkårer vid univer- siteten antagits. Detta betyder att studentkårerna i regleras genom olika bestämmelser beroende på vilket universitet det gäller. De olika spanska universiteten har upprättat sina egna studentkårs- register med olika syften, stadgar och verksamhet. Organiseringen av studenter vid institutioner för högre utbildning i syfte att bevaka deras intressen föreskrivs på olika sätt i delstaterna. I de flesta fall finns en kollektiv studentkår (verfasste Studenten- schaft). Den har uppgifter som rör högre utbildning, särskilt att bevaka studenternas speciella sociala och kulturella intressen, och att främja internationella studentförbindelser – vilket innefattar själavård för utländska studenter. De rättsliga grunderna för att bilda studentkårerna är vanligen fastlagda i de lagar som reglerar in- stitutionerna för högre utbildning i respektive delstat. Rätten att bilda en studentkår skall inte förväxlas med den rät- tighet och skyldighet som alla medlemmar i en utbildning har att delta i självstyret beroende på kvalifikatio- ner, funktion, ansvar och ställning. I den nationella ramlagen för högre utbildning fastställs principen om graderat deltagande be- roende på funktion. I de viktigaste kollegiala organen vid högre utbildningsanstalter har alla medlemsgrupper rätt att delta och rösta. Österreichische Hochschülerinnenschaft (ÖH) är samlingsbeteck- ningen på studentkårerna i landet. Verksamheten grundar sig på federal högskolelagstiftning. Den är finansiellt, administrativt och politiskt oberoende. Varje student vid universiteten och Pedagogiska akademin blir vid inskrivningen automatiskt och obligatoriskt medlem i ÖH. De betalar en medlemsavgift på per termin. Det obligato- riska medlemskapet gör ÖH ekonomiskt oberoende, det garanterar medlemmarna politiska rättigheter och det leder till högt anseende i den akademiska världen. På kursnivå väljer studenterna sina re- presentanter direkt. På högre nivå (t.ex. fakultets- och universi- tetsnivå) väljer studentparlament sina företrädare. att bibehålla fritt tillträde till universitet och friheten att välja vad och var man kan studera, att värna och förbättra studenternas välfärd och ekonomiska standard, att studenters perspektiv lyfts fram i olika politiska frågor och diskussioner, att på alla nivåer ge studenterna service och information, råd och hjälp. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar.