sou · GUB322d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Jämställdhetsla- gens reglering av skadestånd som utdöms på grund av en diskrimi- nerande uppsägning eller avskedande är inte förenlig med detta rättsläge. Möjligheterna till ekonomiskt skadestånd enligt jämställd- hetslagen är begränsat till just ett i förväg fastställt maximibelopp. Denna begränsning hindrar den skadelidande från att få fullständig kompensation för den faktiska skada som han eller hon lidit på grund av uppsägningen. Principen från är också införd i artikel 6 i likabehandlingsdirektivet som stadgar att kompensation eller gottgörelse inte får begränsas av en i förväg fastställd övre gräns utom i de fall då arbetsgivaren kan bevisa att den enda skada som en sökande lidit till följd av diskriminering i den mening som avses i direktivet är vägran att beakta hans eller hennes arbetsansökan. Vår slutsats är att EG-rätten kräver att kopplingen mellan jämställdhetslagen och den s.k. takregeln för eko- nomiskt skadestånd enligt anställningsskyddslagen tas bort. Inte heller kopplingen mellan lagar och anställningsskyddsla- gen kan anses vara förenlig med EG-rätten. Dessutom bör skades- tåndsreglerna vara lika oavsett diskrimineringsgrund. emellertid inte nu vårt förslag utan förutsätter att regeringen i sin fortsatta beredning av frågan beaktar våra överväganden i saken. Enligt kommittédirektiven (dir. 2002:11) och tilläggsdirektiven (dir. 2003:69) skall kommittén såvitt avser frågan om tillsyn se över ansvarsområden och uppgifter för Jämställdhetsombuds- mannen, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Handi- kappombudsmannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, ha som utgångspunkt för arbetet att ombudsmännens uppgifter bör vara så lika utformade som möjligt för att kunna ge samma möjligheter att motverka och förebygga diskriminering oavsett diskrimineringsgrund och samhällsområde, överväga möjligheterna till och analysera konsekvenserna av en sammanslagning av några eller samtliga av Jämställdhetsombuds- mannen, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Handi- kappombudsmannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller en samordning av dem på nå- got annat sätt, överväga om den eller de framtida ombudsmannainstitutioner som föreslås skall vara underställda regeringen eller , i övervägandena rörande ombudsmännen i tillämpliga delar in- kludera , överväga hur tillsynen över ett förbud mot diskriminering på grund av ålder skall utövas, överväga om någon myndighet skall ha till uppgift att särskilt ta till vara transpersoners rättigheter, överväga behovet av något eller några särskilda organ med de uppgifter som och kriminering har och i vilka former en sådan verksamhet i så fall skall bedrivas, och överväga om länsstyrelserna bör få ett tillsynsansvar när det gäller aktiva åtgärder. 13.2Ombudsmännens nuvarande ansvarsområden, uppgifter och organisation (JämO) är en statlig myndighet och en ombudsman. Myndigheten inrättades 1980. Ombudsmannen, som är myndighetschef, anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid. Andra anställningar beslutas av myndigheten. För när- varande har myndigheten 30 anställda. För ombudsmannen finns en ställföreträdande JämO. Myndighetens medelstilldelning fastslås av på förslag av regeringen. Myndighetens ramanslag för uppgår till , varav utgör ramanslag för (prop. 2005/06:01, utgiftsom- råde 14, bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:109). I budgetproposi- tionen (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 14) beräknas an- slaget för JämO till och till . I årliga s.k. regleringsbrev beslutar regeringen bl.a. om vilka mål JämO skall uppnå med sin verksamhet ofta förenad med ett krav på återrapportering till regeringen. I regleringsbreven kan regeringen också ge myndigheten särskilda uppdrag. Enligt re- gleringsbrevet för sker JämO:s verksamhet inom politikområdet Jämställdhetspolitik och verksamhetsområdet könsdiskriminering. Verksamheten är indelad i tre verksamhetsgrenar; anmälningar om könsdiskriminering, tillsyn, rådgivning och utvecklingsarbete samt information och opinions- bildning. Administrativt hör myndigheten under Näringsdeparte- mentet. JämO:s ansvarsområden och uppgifter regleras i jämställdhetslagen (1991:433), lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever och förordningen (1991:1438) med instruktion för . JämO:s huvuduppgift är att se till att jämställdhetslagen, lagen om likabehandling av studenter i högskolan, lagen om förbud mot diskriminering och lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever följs. Den sist nämnda lagen träder i kraft . Tillsynen över efterlevnaden av jämställdhetslagen innebär i hu- vudsak följande. JämO skall i första hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa lagen. Ombudsmannen skall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. Arbetsgivare är skyldiga att på uppmaning av JämO dels lämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydel- se för ombudsmannens tillsyn, dels ge ombudsmannen tillträde till arbetsplatsen för undersökningar som kan vara av betydelse för till- synen. Om arbetsgivaren inte rättar sig efter sådana uppmaningar får JämO vid vite förelägga arbetsgivaren att göra det. Beslutet får överklagas av arbetsgivaren till . Om en ar- betsgivare inte följer någon av bestämmelserna om aktiva åtgärder i lagen får JämO göra en framställning till om att arbetsgivaren skall föreläggas att vid vite fullgöra sina skyldighe- ter. I en tvist enligt lagen får JämO föra talan för enskilda arbetsta- gare och arbetssökande om den enskilde medger det och om om- budsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstil- lämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. För om- budsmannen talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande med stöd av lagen får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs vid Arbetsdomstolen. Tale- rätten är subsidiär i förhållande till den fackliga talerätten. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om likabehandling av stu- denter i högskolan innebär i huvudsak följande. JämO skall i första hand försöka få högskolor att frivilligt följa lagen. En högskola är skyldig att på uppmaning av JämO dels lämna de uppgifter om för- hållandena i högskolans verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när JämO biträder en begäran av en sökande om att få ut uppgifter om meriter. I en tvist enligt lagen får JämO föra talan för enskilda studenter och sökande om den enskilde medger det. För ombudsmannen talan för en en- skild student eller sökande med stöd av lagen får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering innebär i huvudsak följande. JämO skall försöka få dem som omfattas av lagens förbud att frivilligt följa lagen. JämO har vidare möjlighet att i en tvist enligt lagen föra talan för enskilda som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering eller repressalier om den per- sonen medger det. Om ombudsmannen för sådan talan får om- budsmannen i samma rättegång också föra annan talan som ombud för den personen. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering och annan kränkande behandling av barn och elever innebär i huvudsak följande. JämO skall inom sitt ansvarsområde se till att lagen följs. Huvudmannen för verksamheten eller rektorn eller nå- gon med motsvarande ledningsfunktion är skyldig att på uppma- ning av JämO lämna de uppgifter om förhållandena i verksamheten som kan vara av betydelse för tillsynen. I en tvist enligt lagen får JämO föra talan för enskilda barn och elever om den enskilde med- ger det. För JämO talan för ett enskilt barn eller en enskild elev får JämO i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. I förordningen med instruktion för JämO erinras inledningsvis om att JämO har de uppgifter som framgår av jämställdhetslagen, lagen om likabehandling av studenter i högskolan och lagen om förbud mot diskriminering.1 Rådgivning, upplysning och överlägg- ningar med såväl enskilda parter som organisationer anges som ex- empel på åtgärder för att få arbetsgivare, universitet eller högskolor och andra att frivilligt följa lagarna. Av instruktionen framgår vida- re att JämO efter såväl anmälan som på eget initiativ kan ta upp ärenden om underlåtenhet av en arbetsgivare, ett universitet eller en högskola att följa lagarnas bestämmelser om aktiva åtgärder. Om JämO inte kan nå en frivillig överenskommelse med en arbets- givare i en sådan fråga får ombudsmannen göra en framställning om vitesföreläggande hos . Denna möjlighet finns inte vad gäller universitet och högskolor. Av instruktionen framgår vidare att JämO i tvister enligt jämställdhetslagen på begä- ran skall hjälpa de arbetstagare och arbetssökande, som inte före- träds av en arbetstagarorganisation, med de åtgärder som ombuds- mannen anser motiverade samt ytterst föra talan i domstol. JämO skall också i tvister enligt lagen om likabehandling av studenter i 1 När detta skrivs () har ändringar i JämO:s instruktion med anledning av lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ännu inte beslutats. högskolan på begäran hjälpa studenter och sökande med de åtgär- der som ombudsmannen anser motiverade samt ytterst föra talan i domstol. JämO skall också i tvister enligt lagen om förbud mot diskriminering på begäran hjälpa enskilda med de åtgärder som ombudsmannen anser motiverade samt ytterst föra talan i domstol. Av instruktionen framgår slutligen att JämO dels skall informera allmänheten och på andra lämpliga sätt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet och på de andra områden som avses i lagen om förbud mot diskriminering, dels skall genom rådgivning och information verka för jämställdhet inom skolväsendet, högsko- lan, arbetsmarknadsutbildningen och andra utbildningsformer. Enligt 3 § i JämO:s instruktion skall 17 och 18 §§ verksförordning- en (1995:1322) tillämpas på myndigheten. Av bestämmelserna framgår att myndigheten bestämmer sin organisation (17 §) och att myndigheten i en arbetsordning eller i särskilda beslut skall medde- la de bestämmelser som behövs om myndighetens organisation och formerna för myndighetens verksamhet (18 §). JämO har 30 anställda. Myndigheten leds av om- budsmannen som ansvarar för myndighetens verksamhet. Myndig- hetens ledning består förutom JämO även av ställföreträdande JämO och en sakkunnig. JämO är organiserad i fyra enheter; juri- diska enheten, enheten för Rådgivning, Utveckling och Tillsyn (), informationsenheten och administrativa enheten. För varje enhet ansvarar en enhetschef. På juridiska enheten handläggs an- mälningar om diskriminering och repressalier. På enheten arbetar sju personer, varav en enhetschef (ställföreträdande JämO) och sex handläggare. Enhetschefen och handläggarna är jurister. På enheten för Rådgivning, Utveckling och Tillsyn () handläggs främjan- defrågor inklusive tillsyn över aktiva åtgärder. RUT-enheten arbe- tar med rådgivning och utbildning, utvecklar metoder som syftar till att underlätta för arbetsgivare, högskolor och universitet att efterleva bestämmelserna i jämställdhetslagen och lagen om likabe- handling av studenter i högskolan samt utövar tillsyn över lagarna genom att granska jämställdhets- och likabehandlingsplaner på eget initiativ eller efter anmälan. På RUT-enheten arbetar nio personer, varav en enhetschef och åtta handläggare. Informationsenheten har hand om presskontakter, informationsstrategier, trycksaksproduk- tion, webbtjänsten, kontakter med allmänheten m.m. På enheten arbetar fyra personer, varav en enhetschef, en webbredaktör och två informatörer. Administrativa enheten har hand om ekonomi, regi- stratur, personalfrågor, bibliotek etc. På enheten arbetar sex perso- ner. En enhetschef med ekonomi- och personalfrågor, en registra- tor, en person med reception och telefon, en ekonomiassistent och bibliotekarie, en assistent till JämO och en assistent till ställföre- trädande JämO och juridiska enheten. Enligt 5 § i JämO:s instruktion avgörs ärendena av ombudsman- nen. Ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av ombudsmannen får dock avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. En- ligt 3 § i JämO:s instruktion skall vidare 23–26 §§ verksförordning- en tillämpas på myndigheten. Av bestämmelserna framgår följande. Myndighetens chef skall ha en ställföreträdare som tjänstgör i che- fens ställe när denne inte är i tjänst. Ställföreträdaren inträder i öv- rigt i chefens ställe i den utsträckning som chefen bestämmer (23 §). Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än myndighetens chef inte behöver föredras (24 §). Vidare får myndighetens chef utan föredragning fatta beslut som inte kan skjutas upp till dess att ärendet hunnit föredras (25 §). I arbetsordningen eller i särskilda beslut skall det bestäm- mas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttran- den i ärendena (26 §). 13.2.2Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) är en statlig myndighet och en ombudsman. Myndigheten inrättades 1986. Ombudsmannen, som är myndighetschef, anställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid. Andra anställningar beslutas av myndigheten. har myndigheten 29 anställda. Myn- dighetens medelstilldelning fastslås av på förslag av re- geringen. Myndighetens ramanslag för uppgår till , varav utgör ramanslag för (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 8, bet. 2005/06:SfU2, rskr. 2005/06:68). I budgetpropositionen (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 8) beräknas anslaget för DO till och till . regleringsbrev beslutar regeringen bl.a. om vilka mål DO skall upp- nå med sin verksamhet ofta förenad med ett krav på återrapporte- ring till regeringen. I regleringsbreven kan regeringen också ge myndigheten särskilda uppdrag. Enligt regleringsbrevet för budget- sker DO:s verksamhet inom politikområdet Integra- tionspolitik och verksamhetsområdet rättigheter, skyldighe- ter och möjligheter. Verksamheten är indelad i tre verksamhets- grenar; anmälningar om diskriminering, aktiva åtgärder samt över- läggningar, information och utbildning. Administrativt hör myn- digheten under . DO delar lokaler med Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). och uppgifter regleras i lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhö- righet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om för- bud mot diskriminering, lagen (2006:000) om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever och förordningen (1988:895) med instruktion för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. DO:s huvuduppgift är att se till att lagen om åtgärder mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen om likabehandling av studenter i högskolan, lagen om förbud mot diskriminering och lagen om för- bud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever följs. Den sist nämnda lagen träder i kraft . Tillsynen över efterlevnaden av lagen om åtgärder mot diskrimi- nering i arbetslivet innebär i huvudsak följande. DO skall i första hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa lagen. Ombudsman- nen skall också i övrigt medverka i strävandena att främja etnisk mångfald i arbetslivet. Arbetsgivare är skyldiga att på uppmaning av DO dels lämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när ombudsmannen biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare att få ut uppgifter om me- Om det finns särskilda skäl är dock arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Om arbetsgivaren inte rättar sig efter sådana uppmaningar får DO vid vite förelägga arbetsgivaren att göra det. Beslutet får överklagas av arbetsgivaren till minering. Om en arbetsgivare inte följer någon av bestämmelserna om aktiva åtgärder i lagen får DO göra en framställning till Nämn- den mot diskriminering om att arbetsgivaren skall föreläggas att vid vite fullgöra sina skyldigheter. I en tvist enligt lagen får DO föra talan för enskilda arbetstagare och arbetssökande om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får ombuds- mannen i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Talan förs vid Arbetsdomstolen. Talerätten är subsi- diär i förhållande till den fackliga talerätten. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om likabehandling av stu- denter i högskolan innebär i huvudsak följande. DO skall i första hand försöka få högskolor att frivilligt följa lagen. En högskola är skyldig att på uppmaning av DO dels lämna de uppgifter om för- hållandena i högskolans verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när DO biträder en begäran av en sökande om att få ut uppgifter om meriter. I en tvist enligt lagen får DO föra talan för enskilda studenter och sökande om den enskilde medger det. För ombudsmannen talan för en en- skild student eller sökande med stöd av lagen får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering innebär i huvudsak följande. DO skall försöka få dem som omfattas av lagens förbud att frivilligt följa lagen. DO har vidare möjlighet att i en tvist enligt lagen föra talan för enskilda som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering eller repressalier om den per- sonen medger det. Om ombudsmannen för sådan talan får om- budsmannen i samma rättegång också föra annan talan som ombud för den personen. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering och annan kränkande behandling av barn och elever innebär i huvudsak enligt följande. DO skall inom sitt ansvarsområde se till att lagen följs. Huvudmannen för verksamheten eller rektorn eller någon med motsvarande ledningsfunktion är skyldig att på uppma- ning av DO lämna de uppgifter om förhållandena i verksamheten som kan vara av betydelse för tillsynen. I en tvist enligt lagen får DO föra talan för enskilda barn och elever om den enskilde medger det. För DO talan för ett enskilt barn eller en enskild elev får DO i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. I lagen om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (lagen om DO) anges inledningsvis att lagen har till ändamål att motverka diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Av lagen framgår vidare att DO skall verka för att diskriminering som har samband med etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning inte förekommer i arbetslivet eller på andra områden av samhällslivet, genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering kan ta till vara sina rättigheter, genom överläggningar med myndigheter, företag och organisa- tioner samt genom opinionsbildning, information och på annat liknande sätt ta initiativ till åtgärder mot diskriminering, särskilt motverka att arbetssökande utsätts för diskriminering, i kontakt med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisatio- ner främja ett gott förhållande mellan olika etniska grupper i arbetslivet, och utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen om åtgärder mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen om likabehandling av studen- ter i högskolan, lagen om förbud mot diskriminering och lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behand- ling av barn och elever i enlighet med bestämmelserna i lagarna. I förordningen med instruktion för DO erinras inledningsvis om att DO har de uppgifter som anges dels i lagen om DO, dels i lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen om likabe- handling av studenter i högskolan och lagen om förbud mot dis- kriminering.2 Vidare anges att DO skall föreslå regeringen författ- ningsändringar och andra åtgärder som är ägnade att motverka dis- kriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. 2 När detta skrivs () har ändringar i DO:s instruktion med anledning av lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ännu inte beslutats. Enligt 3 § i DO:s instruktion skall 17 och 18 §§ verksförordningen (1995:1322) tillämpas på myndigheten. Av bestämmelserna framgår att myndigheten bestämmer sin organisation (17 §) och att myn- digheten i en arbetsordning eller i särskilda beslut skall meddela de bestämmelser som behövs om myndighetens organisation och formerna för myndighetens verksamhet (18 §). DO har 29 anställda. Myndigheten leds av om- budsmannen som ansvarar för myndighetens verksamhet. DO är organiserad i fyra enheter; enheten för individärenden, enheten för tillsyn av aktiva åtgärder, administrativa enheten och enheten för kommunikation och främjande. För varje enhet ansvarar en enhets- chef. På enheten för individärenden handläggs anmälningar om dis- kriminering och repressalier. På enheten arbetar åtta personer, var- av en enhetschef och sju handläggare. Enhetschefen och handläg- garna är jurister. På enheten för tillsyn över arbetsgivares och hög- skolors aktiva åtgärder arbetar fem personer, varav en enhetschef och fyra handläggare. På administrativa enheten arbetar sex perso- ner. En administrativ chef, en registrator, en person som har hand om ekonomi- och personaladministration, en person som har hand om IT-administration, en telefonist/inköpare och en receptio- nist/telefonist. På enheten för kommunikation och främjande arbe- tar nio personer. En informationschef, två informatörer, två juris- ter, två utredare, en projektledare och en pressansvarig. En person arbetar också som sekreterare åt ombudsmannen. Enligt 5 § i DO:s instruktion avgörs ärendena av ombudsman- nen. Ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av ombudsmannen får dock avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. En- ligt 3 § i DO:s instruktion skall vidare 24–26 §§ verksförordningen tillämpas på ombudsmannen. Av bestämmelserna framgår följande. Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i sär- skilda beslut får det medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än myndighetens chef inte behöver föredras (24 §). Vi- dare får myndighetens chef utan föredragning fatta beslut som inte kan skjutas upp till dess att ärendet hunnit föredras (25 §). I ar- betsordningen eller i särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena (26 §). Enligt 2 § i DO:s instruktion får ombudsmannen bestämma att en annan tjänsteman vid ombudsmannens kansli får utöva om- budsmannens tjänst när denne är förhindrad att göra det. () är en statlig myndighet och en ombudsman. Myndigheten inrättades 1994. Ombudsmannen, som är myndighetschef, anställs genom beslut av regeringen för en be- stämd tid. Andra anställningar beslutas av myndigheten.