sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Dock framträder samma skillnad mellan de som studerar yrkesutbildningar och de som studerar mer generella utbildningar (inom humaniora, samhällsvetenskap och liknande, samt ofta enstaka kurser). I högskolan möter studenterna i liten utsträckning arbetslivet, det gäller även i en del utbildningar med en tydligare yrkes- koppling. Undantaget är de utbildningar som har verksamhets- förlagd tid/utbildning, exempelvis lärarutbildningen. Studenterna anser att de får otydlig information om vad utbildningarna leder till, de menar att högskolan använder sig av oetiska marknads- föringsknep och ständigt lanserar nya utbildningar till synes utan att det föregås av en behovsanalys. Studenterna vill ha praktik – men ser en risk i att bli utnyttjade som gratis arbetskraft varför de också vill att det ska finnas ett regelverk kring, och en uppföljning av praktiken. Studenterna anser även att studiemedlet inte räcker till, vilket tvingar många att arbeta parallellt, något som kan försämra studieprestationen. Utredningen kan bara konstatera att detta är kvalificerade och kompetenta unga som i liten grad har kontakt med arbetslivet, och som i stor utsträckning sannolikt kommer att få svårt att finna ett arbete inom sin utbildning. Parallellt med att de försvarar det fria valet och att man bör få läsa vad man vill – så ska man kunna göra det med insikten om att detta är ett område som är litet och där konkurrensen är hård. Det ser inte något egenvärde i att slutföra sina studier i en snabbare takt, vilket talar för en dålig insikt om pensionssystemet eller att de förväntar sig att få en tillräckligt hög inkomst senare i livet, trots initiala svårigheter. som de talar för den fria viljan, och det egna ansvaret, menar de att högskolan också har ett ansvar – i information om vad utbildning kan leda till, utbildningens utformning (med/utan praktik, relevans för arbetslivet), antagningens kriterier (arbetserfarenhet/lämp- lighet) och i dimensioneringen av utbildning så att inte för många utbildas inom vissa områden. Vidare kan konstateras att den grupp unga högskolestudenter som utredningen träffat, trots att de hunnit med att både resa och arbeta innan högre studier, i liten grad är klara med sina val, eller har ett målyrke. Många söker fortfarande sin nisch. Flera av de unga som gått igenom utbildningssystemet och varit inskrivna på arbetsförmedlingen delar med sig av erfarenheter om felaktig eller bristfällig information om vilka vidare möjligheter man har efter att ha studerat ett visst program. De har en känsla av att de inte fått tillräcklig information om vad som är möjligt att välja, eller om utbildningar utanför kommunens ram. Unga som kommit till insikt om att de valt fel har om de bytt program fått börja om från början. Av det skälet har många också valt att fullfölja och gå färdigt programmet fast de insett att de valt fel. Det kan leda till problem senare när man har en yrkesutbildning inom ett område som man inte är intresserad av att arbeta inom. Arbetsförmedlingen menar att man ska söka jobb inom det man är utbildad till, även om man inte vill arbeta inom det området. Praktik är bra, där får man omsätta sina teoretiska kunskaper i praktiken och också se om man trivs med jobbet. Många har kommit fram till att de inte vill vara kvar inom programmet eller fortsätta påbörjad utbildning efter praktik. Detta betyder att det är viktigt med en tidig praktikperiod. Många praktiserar gratis och känner sig ibland utnyttjade av arbetsgivare. De funderar på vad som gäller då i arbetsskadeförsäk- ringen t.ex.? De yngre har i grund- och gymnasieskolan i mycket liten grad fått kontakter med arbetslivet med undantag för dem som haft apu. Studenter vid högskolan har i större grad arbetslivserfarenhet, både från och utomlands, som de oftast skaffat sig innan utbild- ningen påbörjades. Unga har få erfarenheter av studie- och yrkesvägledning inom utbildningssektorn i sin helhet. De påpekar att det sällan finns studie- och yrkesvägledare (syv) på folkhögskolor. Ofta har man förväntningar på syv som syv inte kan leva upp till, när det gäller vidare information om ett arbets- eller studieområde eller kvali- teten på olika utbildningar vid olika utbildningsinstitutioner. De som har ett mål är mer motiverade och klarar även arbets- löshet bättre. Kunskapen om samhället och hur det fungerar är låg bland arbetslösa unga. Skillnaden mellan statliga myndigheter och kom- muner, rättigheter och skyldigheter är oklara. Vem som har ansvaret för olika arbetsmarknadsåtgärder är ofta okänt för de unga. Kommunerna satsar mer på individuell träning än arbetsförmed- lingarna och det uppfattas ofta som positivt. Slutsatser de unga drar Det är viktigt att den information man får är korrekt, att den följs upp och att den fås . Praktik är bra, även i studieförberedande program och inom högskoleutbildning, men den måste kvalitetssäkras. Unga behöver hjälp att skriva CV (beskriva sina kompetenser som de erhållit vid utbildning, framförallt generell sådan) och anställningsintervjuträning (man är ibland bättre på att tala om vad man inte kan i stället för att framhålla vad man kan). Unga som inte vet vad som passar dem behöver hjälp att lista ut vad de är bra på oavsett utbildningsnivå. Unga vuxnas svårigheter att finna en väg in i arbetslivet är många, därför finns det inga patentlösningar. Individuellt stöd och hjälp och individuella handlingsplaner måste vara prioriterade verktyg. Arbetslivets villkor och förväntningar diskuteras litet inom utbildningen och även inom arbetsförmedlingen. Det är bra med gruppsamtal, man ser lösningar åt varandra. Få har haft liknande samtal förut. Slutsatser vi drar efter möten med unga Unga människor är kloka och insiktsfulla. De har många åsikter och har dragit slutsatser av sina tillkortakommanden men också av sina framsteg. De ser möjligheter och öppningar. De är värda att lyssnas på och de måste tas på allvar. Att ha haft förmånen att samtala med olika grupper av unga har tillfört uppdraget en särskild dimension och det har också bidragit till de förslag och synpunkter jag lägger fram oftast tar sin utgångspunkt i de ungas vardag och realitet. 3Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock Redan i delbetänkandet lyfter jag frågan om den demografiska utvecklingen, dels utifrån det faktum att ungas etablering sker allt senare, , dels utifrån att de ungdomskohorter som slutför gymnasiet kommer att vara större (för att minska). börjar fyrtiotalisterna uppnå pensionsåldern (utträdesåldern, den ålder varvid i en kohort har lämnat arbetskraften är lägre än pensionsåldern, ). Arbetskraftsprognoserna utgår ofta från demografin, dvs. var olika människor arbetar, men det finns ingen prognos som kan täcka in framtidens utveckling av teknik och tjänster. Prognoserna utgår från historisk kunskap och däri ligger både deras styrka och svaghet. I utredningen har jag utgått ifrån att utveck- lingen kommer att fortsätta inom olika områden såsom teknik, medicin m.m. och att det kommer att skapas nya arbetsområden. Utbildade individer har, enligt min mening, en större möjlighet att skapa sina egna arbetsuppgifter och att tillföra innovativa lösningar utifrån sina kompetenser. En s.k. överutbildning kan ur det perspektivet knappast ske. Fler med högre utbildning kan tvärtom underlätta och snabba på utvecklingen. Inför slutbetänkandet gav jag i uppdrag till tre forskare, vid , , fd. chefs- ekonom vid TCO och Per Broomé, forskningsledare vid högskola att utifrån olika perspektiv titta närmare på vad den demografiska utvecklingen kan komma att betyda för ungas möjlig- heter framöver dels att träda in på arbetsmarknaden, dels för deras fortsatta välfärd. har framförallt fokuserat på utvecklingen ur ett nationalekonomiskt perspektiv, har tittat närmare på vad den demografiska utvecklingen kan ha för effekter i olika Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock branscher och Per Broomé diskuterar hur åldersstrukturen i olika organisationer kan komma att påverka ungas inträde framöver. Forskarnas rapporter finns publicerade i sin helhet i Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Nedan kommer en sammanfattande diskussion. 3.2Ett strukturellt perspektiv på generationsväxling En miljon 40-talister ska bytas ut på den svenska arbetsmarknaden –2015 mot lika många födda i slutet av 1980- talet och . Generationsväxlingen kommer dock att medföra omstruktureringar i organisationerna, 90-talisterna kommer inte att ta 40-talisternas platser. Många arbetstillfällen kommer att försvinna och nya tillkommer istället. för- svinner av alla arbetstillfällen – men lika många tillkommer. Totalt byter ungefär 450 000–500 000 arbetstillfällen arbetstagare . Av anställningarna står inträdande på arbets- marknaden för . Resterande är allokering av redan etablerade (TCO 2006, Rörlighet och nya jobb på den svenska arbetsmarknaden –2003). i rapporten 40-talisternas uttåg förutsåg och att tillväxten skulle vara kraftig i under det första decenniet till följd av den demografiska utvecklingen (). Detta utifrån tidigare kunskap om hur nationers ekonomiska utveckling sammanfaller med den demografiska utvecklingen. I ovannämnda rapport konkluderar de även att tillväxten därefter kommer att minska för att fram emot bli negativ. Detta till stor del beroende på en ökad andel äldre i befolkningen, vilket kommer att medföra ett minskat sparande (och i stället ett uttag av sparat kapital) och ett ökat tryck på sjuk- och hälsovårds- sektorn. 40-talisternas uttåg från arbetsmarknaden kommer också att innebära en föryngring av arbetskraften, som kommer att medföra en ökad rörlighet i densamma. Inte enbart p.g.a. att yngre är rörligare, utan också för att unga har en högre utbildningsnivå – och rörligheten är högre i denna grupp. Dessutom är en allt större andel av anställningarna på arbetsmarknaden tillfälliga vilket leder till en icke-arbetstagarstyrd rörlighetsökning. menar i sin rapport att den generationsväxling vi nu har framför oss inte kommer att bli lika gynnsam som den då 40-talisterna gjorde sitt inträde på arbetsmarknaden. Fyrtiotalistboomen var mer utdragen Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock och deras inträde inleddes innan de som föddes i förra seklets början påbörjade sitt utträde. Fyrtiotalisternas inträde sammanföll också med en stor utbyggnad av den offentliga sektorn vilket påverkade framför allt kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Per Broomé visar i sin rapport till utredningen att stora ålders- kohorter ofta medfört stora omvälvningar i samhället, men vilka omvälvningar kan vi inte förutsäga utan bara konstatera i efterhand. Den förlängda utbildningen innebär att en stor andel av de unga är äldre än tidigare, närmare , då de etablerar sig på arbetsmarknaden. Det innebär framför allt för kvinnor att de etablerar sig i samband med familjebildande, vilket innebär att unga kvinnor inte kan ersätta de äldre kvinnor som ska gå i pension. Huvudsakligen är nämligen arbetskraften åldrad i offentlig sektor, och där arbetar framför allt kvinnor. Detta ger en möjlighet att förändra könsfördelningen inom bl.a. omsorgssektorn, men och påtalar båda att detta troligen inte kan ske utan ekonomiska konsekvenser för kommuner och stat. Huruvida yngre är mer eller mindre produktiva än äldre disku- teras i forskningen. Det kan dock anses vara belagt att ingen nyanställd är fullt producerande, utan nyrekrytering innebär upplärningskostnader. Enligt (Ålder och ekono- misk omvandling. tillväxthistoria i ett demografiskt perspek- tiv, 1890–1995, 2003) måste man ta hänsyn till interaktionen mellan utbud och efterfrågan på humankapital, när man bestämmer ålderseffekter . I ett långsiktigt perspektiv som spänner över finns empiriska belägg för att den äldre arbets- kraftens erfarenhet har spelat en ökad roll för produktivitet och ekonomisk tillväxt. av stark ekonomisk omvand- ling har emellertid den yngre arbetskraftens humankapital (inkl. utbildning) kompenserat för bristande erfarenhet, och varit en förutsättning för gjorda innovationer. Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock Olika branscher kommer att ställas inför olika problem under generationsväxlingen, branscher med en hög andel unga kan komma att expandera om det finns ett stort utbud av arbetskraft. Branscher med en hög andel äldre kommer att ha ett större behov av ersättningsrekrytering men där kommer det troligen också att ske en omstrukturering. Precis som jag konstaterade i delbetänkandet kan jag efter genomgången av Lindhs, Broomés och Spånts rapporter slå fast att det huvudsakligen är den offentliga sektorn som måste hantera en generationsväxling, och att den inte är särskilt förberedd för det. En långsiktigt förväntad högre efterfrågan kombinerad med en begränsad framtida produktivitetsökning kan här leda till en arbetskraftsbrist. I den privata sektorn är åldersstrukturen inte lika skev, och vi kan inte heller med lika stor självklarhet förutspå en ökad efter- frågan, men troligen en ökad produktivitet. Inom främst handeln och hotell- och restaurangbranschen, är andelen unga stor. Rörlig- heten är stor bland den unga personalen, och tolkningarna går isär om detta ska ses som något positivt och dynamiskt som kan ge upphov till nyetablering av företag - eller om man ska tolka det som ett tecken på en mindre gynnsam matchning och att branschen missgynnas av att vara en inträdes- och genomgångsbransch för många unga . Dålig matchning, eller mismatch, kan dock även, enligt amerikansk forskning, gynna nyföretagande och närings- livets dynamik. Åldersmässigt heterogena organisationer klarar omställningar bättre enligt Per Broomé och (Generationsväxlingen och de sju dödssynderna, 2003). Med utgångspunkt från ålderssam- mansättningen i olika sektorer diskuterar de förändringsbenä- genhet och framgångsfaktorer i olika sektorer. Äldre arbetstagares goda minne och erfarenhet kopplat med unga arbetstagares inno- vitet och utbildning är den rekommenderade strukturen för arbets- platser. och (2005) finner i sin tur att det verkar finnas en optimal heterogenitet, dvs. Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock bättre med en heterogen snarare än en homogen åldersstruktur vilket är i överensstämmelse med Broomés och slutsatser. Den kommande generationsväxlingen innebär att den samlade kompetensen i organisationerna kommer att förändras. Det innebär att många organisationer måste planera sin framtida kompetens- försörjning och möjligheten att på ett strukturerat och systema- tiskt sätt överföra kompetens och kunskap mellan generationer. Detta måste med stor sannolikhet ske i flera led. De yngsta kom- mer inte att kunna ta över de äldstas arbetsuppgifter. Staten avsatte medel för att underlätta en genera- tionsväxling i myndigheter med stora behov. Var åttonde anställd i staten är , och är i åldersgruppen 45– . Den höga medelåldern i den statliga sektorn förklarar med att utbildningsnivån är den högsta av alla sektorer då en stor andel anställningar kräver eftergymnasial utbild- ning. Få () är därför (Statsanställda , , statistik och arbetslivsfrågor, Arbets- givarverket). Verket för förvaltningsutveckling (VERVA) konsta- terar i rapporten i statsförvaltningen att enbart av myndigheterna har mål när det gäller en ändamålsenlig åldersstruktur. Dessutom saknas ett strategiskt resonemang om hur lednings- och kärnkompetens kan komma att påverkas av åldersavgångar, vilken åldersstruktur som är optimal i den egna verksamheten samt hur en kunskapsöverföring och generationssamverkan bäst kan utformas. VERVA konstaterar att oavsett om generationsväxl- ingen kommer att innebära rekryteringsproblem eller inte, så kan vi räkna med en mycket stor personalomsättning och därmed behov av att fundera över vad en generationssamverkan utifrån en annan personalsammansättning kan komma att kräva. (VERVA 2006, s. 21). Enligt Broomé kännetecknas statsförvaltningen av denna typ av åldersstruktur. Medelåldern är hög och det finns få yngre anställda. Verksamheten har kunnat upprätthållas med en i sort sett befintlig och åldrande arbetsstyrka sedan krisen som inte ledde till större avgångar, men däremot en minskad nyrekrytering av yngre personal. Broomé menar att den offentliga sektorn har tappat incitament, framtidstro och förmåga att förnya sig genom nyrekry- tering av unga. VERVAs konstaterande att statliga myndigheter hyser ett svagt intresse för egna kompetensförsörjningsfrågor ger stöd åt Broomés analys. gör i sin rapport en Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock bedömning av effekten av det kompetensöverföringsprojekt som inleddes inom staten . Statistik över de som nyrekry- terats visar att de var något yngre och hade en annan könsför- delning än vid ordinarie rekrytering, vilket kan tyda på att liknande projekt kan motverka en rekonstruktion av den befintliga ålders- strukturen och i stället leda till förnyelse. Projektet fasas ut , snabbare än vad som från början avsågs. Kommuner synes ha svårigheter att planera för och att avsätta medel för en kommande föryngring av arbetskraften trots att de i många fall har en ännu skevare åldersfördelning, framförallt inom vården och omsorgen i den primärkommunala sektorn. Inom kommunsektorn, menar , verkar man inte ha särskilt studerat generationsväxlingen. I en rapport , Rekrytera och behålla – en utmaning ansåg man problemen främst gälla brist på arbetskraft med viss utbildning. Särskilt gäller det yrkesgrupper som är viktiga för kommunerna som vårdpersonal i alla kategorier, lärare, förskollärare, fritidspedagoger och sociono- mer men även högskoleutbildade tekniker och IT utbildade (2001). Per Broomé menar att ålder inte spelar någon roll i denna organisation, i så måtto att de kunskaper och erfarenheter man får i yrket inte leder till förändringar i arbetsuppgifter eller roller i organisationen, eller förändringar i lönesättning. 3.5Åldersfördelning i olika branscher I delbetänkandet redogjorde jag för Nuteks statistik om ålders- strukturen i olika branscher. Inför slutbetänkandet har jag av SCB beställt mer detaljerad statistik över åldersfördelningen, diagram- men 3.1 och 3.2. Denna ger inte en förändrad bild utifrån delbe- tänkandet, men väl en fördjupad, då statistiken är uppdelad på kön. Tillverkningsindustrin och handeln är de branscher som syssel- sätter flest unga män, medan handel tillsammans med hotell och restaurang sysselsätter flest unga kvinnor. Män är sedan fortsatt många inom tillverkningsindustrin och handeln, medan kvinnor framförallt finns inom utbildningsväsendet (inkl. förskolan) och hälso- och sjukvården. Om man sedan ser till vilka branscher som har en obalanserad åldersstruktur så skiljer handel och hotell och restaurang ut sig som de branscher där yngre är överrepresenterade, Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock och utbildningsbranschen tillsammans med hälso- och sjukvårds- branschen där äldre är överrepresenterade. Om man istället ser till sektorer, så är äldre överrepresenterade inom den primärkommunala, landstingskommunala och den stat- liga sektorn. Kvinnor är underrepresenterade i närings- livet medan det inte gäller för männen. Diagram 3.1 Procentuell fördelning av sysselsatta mellan vissa branscher inom ettårsklasser bland sysselsatta män 2004 Ålder (ettårsklasser) Källa: SCB. Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock Diagram 3.2 Procentuell fördelning av sysselsatta mellan vissa branscher inom ettårsklasser bland sysselsatta kvinnor 2004 Ålder (ettårsklasser) Källa: SCB. Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). De regionala skillnaderna är stora framförallt med avseende på vilka näringar som finns i den regionala arbetsmarknaden samt befolk- ningens demografiska sammansättning. Förvärvsintensiteten hos befolkningen varierar mellan länen, från i till 81 i (). Ålderssammansättningen varierar också. Kvinnor i är medan männen är . Högst medelålder, för både män och kvinnor, har norrlands- kommunerna . yngsta kommun, , har även den yngsta befolkningen. Befolkningen i är äldre än befolkningen i . De kommuner som har hög medelålder har ofta en relativt liten folkmängd och ligger som regel inte nära någon större ort medan kommuner med låg medelålder ofta är, eller ligger nära, stora kommuner (Pressmeddelande från ). Det innebär, som påpekar, att ersättningsrekrytering blir mer problematiskt i regioner med en ålderstung demografi än för regioner med en mindre skev demografisk fördelning. Inom projektet (se kapitel 8) har utredningen tagit fram regional statistik över andelen äldre () i olika branscher i , , , och län (de län som medverkar i projektet). Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock ut i dessa län, men skillnaderna är större i näringslivet än i offentlig sektor. De skillnader vi ser i dessa fem län speglar väl hur de regionala skillnaderna kan se ut också för riket. av de anställda inom äldre och handikappomsorgen, cirka 100 000 indi- vider i de fem länen, är eller äldre. Här finns det inga regionala skillnader mellan dessa fem län. Inom utbildningsbranschen är , och inom hälsovården i samtliga län. Men det förekommer branscher med större variation, till exempel offentlig förvaltning där av de anställda i län är medan andelen i är . Inom den privata sektorn är skillnaderna störst inom branscher med få anställda till exempel fiske och jordbruk. Siffror som sticker ut gäller bankbranschen, men även fastighetsbolag och fastighets- förvaltning. Inom banker och andra kreditinstitut är andelen i och men i . Inom fastighetsbolagen som sammanlagt i de fem länen sysselsätter 30 000 individer, varav mer än hälften av dem i , varierar andelen mellan (se bilaga 4). Det finns huvudsakligen två spår, som har en gemensam nämnare när vi ser närmare på vård och omsorgssektorn. Den gemensamma nämnaren är den demografiska utvecklingen. Inom sektorn är medelåldern äldre i arbetskraften kommer att gå i pension . Ett spår är alltså behovet av rekrytering för att ersätta pensionsavgångar, i den utsträckning de ska ersättas. Det andra spåret är nyrekrytering med anledning av ökad efter- frågan. En ökad andel av befolkningen kommer att vara pensio- närer, friskare än några tidigare pensionärer visserligen, men kommer de ändå att behöva ökad service och vård, vilket troligen kommer att resultera i en ökad efterfrågan och till en expansion av sektorn. finansieras sektorn till tre fjärdedelar av skattemedel, och med en ökad andel äldre i befolk- ningen kommer det att bli svårt att upprätthålla nuvarande service och kvalitet i vården utan antingen skattehöjningar eller andra politiska beslut som ändrar förutsättningarna. Det hittillsvarande gynnsamma läget med en stor arbetskraft i förhållande till äldre och Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock yngre, förbyts nu för en period i en situation med en fortsatt lika stor arbetskraft men en väsentligt större andel pensionärer. Den sjukvård som bedrivs har finansiering enligt Kommuners och Landstings beräkningar (Hälso- och sjukvården till . Om sjukvårdens samlade resursbehov på ). Därefter blir det kärvare då tillväxten av skatteunderlaget förväntas bli lägre, som vårdbehoven börjar öka hos de allt fler äldre. Hälso- och sjukvården är något som berör oss alla. Vi börjar våra dagar, de flesta av oss, inom sjukvården, och vi slutar våra dagar där. har allt fler landvinningar gjorts inom sjukvården när det gäller den medicinsk-tekniska utveck- lingen. Ingen nöjer sig med de behandlingsmetoder som fanns 1980. På samma sätt kommer våra förväntningar att öka framöver. Fyrtiotalisterna kommer inte att vilja ha den omvårdnad som ges till dagens 80-åringar. På så sätt innebär tekniska och medicinska landvinningar inte bara besparingar utan även kostnader, dyrare behandlingar, fler behandlingsbara åkommor, och ökad medellivs- längd vilket innebär att fler kommer att behöva palliativ vård (Kommuner och Landsting 2005).