sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Ekonomi, Fritid, Hälsa, Materiella tillgångar, Medborgerliga aktivi- teter, Sociala relationer, Sysselsättning, Transporter, Trygghet samt Utbildning (14). Denna indelning har varit utgångspunkt för dispositionen. I detta kapitel behandlas välfärdskomponenter som främst rör det offentliga inkluderande arbetsmarknaden medan kapitel 6 främst behandlar komponenter knutna till familjen och den enskilde. Det har dock inte varit möjligt att göra en strikt logisk indelning efter- som olika komponenter påverkar varandra. I presentationen av varje enskild komponent behandlas först belägg för att komponenten har betydelse för psykisk ohälsa, direkt eller indirekt. Denna del bygger på internationell forskning. I de redovisade studierna har författarna vanligen tagit hänsyn till andra faktorer som kan påverka resultatet, exempelvis kön, ålder, familje- bakgrund, utbildning, medborgarskap etc. Diskussionen fortsätter sedan med en beskrivning av utvecklingen i under . Därefter följer en bedöm- ning av sannolikheten att den kan förklara den ökade förekomsten av psykiska problem. Avsnitten avslutas med en presentation av åtgärder som kan påverka komponenten. När det uppfattas befogat lämnas också konkreta förslag till åtgärder. Förslag till åtgärder behandlas samlat i kapitel 11. Betydelse för psykisk hälsa Tiden i förskolan ligger före ungdomstiden. Trots detta behandlas förskolan i denna utredning. Skälet är att förskolan har stor betydelse för den psykiska hälsan, även . I går de flesta barn i förskola. var av ettåringarna inskrivna och av två-åringarna (135). För- skola är således i . En systematisk översikt av studier med hög kvalité visar på positiva effekter av förskola i form av bättre skolprestationer, social anpassning och lägre förekomst av utagerande beteendeproblem (136). Positiva effekter påvisas även senare i vuxen ålder. De redo- visade undersökningarna är dock genomförda i i socialt mindre gynnade grupper. Resultaten går därför inte självklart att överföra till . Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa En översikt av tre studier av barn från familjer med genomsnittlig social bakgrund har redovisats (137). Studierna har medelhög kvalité och gäller barn i , och . De visar att effekterna av förskola vanligen är positiva men att en förutsättning är en per- sonaltäthet om minst 10 anställda per 100 barn. Detta är genom- gående fallet i där personaltätheten i genomsnitt är 18 an- ställda per 100 barn (135). En senare engelsk studie har publicerats som också visar på tydliga positiva effekter av förskola (138). Tre svenska studier med medelhög kvalité visar på positiva effekter av förskola, efter kontroll för föräldrarnas sociala bakgrund (139–141). finner att den gynnsamma effekten av förskola är mest uttalad om barnet börjar i förskoleverksamhet vid 0–12 månaders ålder (139). finner däremot att förskolestart är mindre gynnsam (141). Fynden för de minsta barnen är således motsägelsefulla. Andelen ungdomar som under sin uppväxt haft tillgång till förskola har gradvis ökat under . var om- kring 60 000 barn inskrivna i förskola, det dubbla omkring 130 000 barn och omkring 260 000 (142). Effekten av förskolan varierar med personalens utbildning, per- sonaltäthet, gruppstorlek samt utformningen av förskolans pedagogik (143). Därför är det befogat att diskutera utvecklingen av dessa aspekter. En hög andel förskolelärare i personalgruppen leder till bättre språklig utveckling bland barnen (143). Andelen förskolelärare i utgör ungefär hälften av de anställda och har varit relativt oförändrad . Vi har inte haft tillgång till nationellt representativa uppgifter om perioden . Hög personaltäthet kan reducera utagerande problem och barns ängslan. De genomsnittliga effekterna är dock påtagligt små om antalet vuxna per 100 barn är mer än 12–14 (143). Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa sjönk men har varit relativt både och därefter. fanns 24 årsarbetare per 100 barn, 23, 24, 18 och 19 års- arbetare per 100 barn. Uppgifterna har inhämtats från SCB samt (135). Små gruppstorlekar kan reducera förekomst av beteendeproblem och förbättra skolprestationer men sambanden är osäkra och svaga (143). Gruppstorlek och personaltäthet är kopplade till varandra. Med samma personaltäthet går det dock att organisera verksamheten i grupper med olika storlek. var det genomsnittliga antalet barn per barngrupp 17,2 (135). Det är drygt tre barn mer per barngrupp jämfört med då det i genomsnitt fanns 14 barn per grupp. var gruppstorleken mindre. Utvecklingen av gruppstor- lekar är dock inte känd. Utformningen av förskolans pedagogik En barncentrerad pedagogik, i motsats till lärarcentrerad pedagogik, reducerar i betydande omfattning förekomst av beteendeproblem och förbättrar barnens skolprestationer (143). Vid barncentrerad pedagogik lämnar läraren stort utrymme åt barnens egna initiativ. Det innebär att barnens inlärning anpassas till barnets mognad. Barncentrerad pedagogik dominerar inom svensk förskola. Barn- centrerad pedagogik har använts i svensk förskola alltsedan den utbyggnad som påbörjades . Enligt de studier som redovisas i kapitel 3 ökar förekomsten av psykiska besvär främst . En person som var slutade förskolan 1978 medan en person som var slutade förskolan . Således är det främst förändringar av förskolan som kan ha påverkat ungdomars psykiska hälsa . Förändringar har ännu inte hunnit ge effekt. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Andelen barn som gått i förskola har ökat . Detta bör ha motverkat psykiska problem. Personaltätheten var relativt oförändrad och låg under hela decenniet på 23–24 årsarbeten per 100 barn. Det är långt över den nivå för personaltäthet om 12–14 årsarbeten per 100 barn där negativa effekter har påvisats. Detta talar för att utvecklingen av förskolans verksamhet bör ha motverkat tendenser till psykisk ohälsa. Effekten av förskola är oklar. I denna ålder vårdar dock vanligen föräldrarna barnen. Därför kan inte heller en eventuell negativ effekt av förskola i denna ålder förklara den ökade psykiska ohälsan. Åtgärder i förskolan som främjar utveckling av barns kompetenser minskar risken för psykiska problem. Sådana åtgärder presenteras i kapitel 7. Ett exempel på en sådan åtgärd är metoder som utvecklar barnens emotionella förmåga. Skolans betydelse för psykisk hälsa Ungdomars kompetenser har avgörande betydelse för deras psy- kiska hälsa, se kapitel 7. Skolan bidrar till utveckling av barns och ungdomars kompetenser. I skollagen anges som mål utveckling av kunskaper och färdigheter samt fostran till ansvarskännande män- niskor och samhällsmedlemmar. Skolans huvuduppdrag, att främja ungdomars kompetenser, kan således bidra till att minska risken för psykisk ohälsa. Skolan kan också ha negativa effekter som hänger samman med att skolan inte är frivillig. Mobbning är avsevärt vanligare i skolan än i andra miljöer vilket kan hänga samman med att barn och ung- domar, som inte annars skulle ha valt att vara tillsammans, befinner sig i skolan tillsammans. Eleverna kan uppleva krav som de inte uppfattar som legitima. Elever kan också uppleva upprepade miss- lyckanden som startar onda cirklar. Ett stort antal av de elever som intervjuats anser att skolan är den främsta orsaken till stress, se ka- pitel 4. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Skolans effekt på psykisk hälsa är således sammansatt. Det går inte att genomföra experiment där ungdomar slumpas till att gå i skolan och inte göra det. Det går därför inte att ge ett klart svar på skolans effekt på psykisk hälsa. Däremot går det att analysera effekter och utveckling av avgränsade aspekter. Studier från ett flertal länder visar att barns intellektuella förmåga gradvis har förbättrats (144). Det är sannolikt delvis en följd av längre skolundervisning (145). Fram har denna positiva trend också påvisats i (146). I den nationella utvärderingen av som publicerats jämförs prestationer med prestationer . Där redovisas försämringar i matematik och i läsförmåga och oföränd- rade eller försämrade resultat i engelska och naturorienterande ämnen (147). deltar i två studier som organiseras av , och TIMMS. –2003 visar studierna på försämring av elevernas färdigheter i matematik och naturoriente- rade ämnen (148, 149). Läsfärdigheterna är oförändrade. I flera andra länder har det dock skett en förbättring av läsförmågan vilket gör att relativa position har försämrats. Skillnaderna olika skolor emellan i har också ökat, framförallt (150). Ett annat mått utgörs också av andelen elever som slutar grund- skolan utan godkända betyg. Andelen, , har ökat sedan starten av nuvarande betygssystem . En liknande trend finns inom gymnasieskolan där andelen utan slutbetyg också har ökat (151). Enligt senaste rapport saknade 28 pro- cent av landets 20-åringar slutbetyg från gymnasieskolan (151). Utformning av skolans pedagogik – framgångsrika skolor Flera av de ungdomar som har intervjuats framhåller att otydliga mål och otydliga instruktioner är en källa till stress, se kapitel 4. Många anser att lärarna själva är osäkra över hur målen för skolans olika ämnen ska tolkas och vilka betygskriterier som ska tillämpas. Undervisning som ger eleverna tydliga mål, ställer höga krav och där läraren ofta ger återkoppling till eleverna på deras prestationer går ofta under beteckningen framgångsrika skolor (effective schools). Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Framgångsrika skolor förbättrar elevernas skolprestationer (152, 153), reducerar förekomsten av utagerande beteendeproblem och reducerar elevernas bruk av alkohol och droger (154). Effekter på stressrelaterade symptom har vanligen inte redovisats i dessa studier. På skolnivå finns dock tydliga samband mellan utagerande be- teendeproblem och inåtvända psykiska symptom (155). På individ- nivå finns också relativt starka samband mellan utagerade och in- åtvända psykiska problem (156). Detta talar för att framgångsrika skolor även reducerar den typ av problem som ligger i fokus för denna utredning. Begreppet framgångsrika skolor utgår från studier av skolor, där barnen har goda prestationer, trots att de kommer från socialt mindre gynnade familjer (153). En tidig undersökning genomför- des i (157). Författarna fann att eleverna klarade sig bättre, både när det gällde skolprestationer och social anpassning, om skolorna hade ett tydligt pedagogiskt ledarskap, höga förväntningar på eleverna, betoning på basfärdighe- ter och ofta återkommande bedömningar av eleverna. Ett stort antal senare studier har bekräftat dessa fynd. Grosin har påvisat liknande förhållanden i (158). I den svenska utredningen om skolans ledningsstruktur som lades fram identifieras lika- ledes dessa karaktäristika i framgångsrika skolor (159). Två sammanställningar av den tillgängliga internationella littera- turen tyder på att av elevernas skolprestationer kan förklaras av de karaktäristika som ingår i begreppet framgångsrika skolor (152, 153). I dessa studier har man tagit hänsyn till elevernas sociala bakgrund. Denna effekt motsvarar 0,7 SD (160) vilket mot- svarar resultat i framgångsrika försök med avgränsade pedagogiska metoder. De studier som genomförts av framgångsrika skolor har i första hand gällt elever från socialt mindre gynnade miljöer. Ungdomar från studieinriktade hem klarar ofta skolan bättre, mer oberoende av hur pedagogiken utformas. Ett skäl kan vara att de hemifrån känner till vad som egentligen räknas i skolan. Tydlighet gynnar därför särskilt ungdomar som har föräldrar utan lång utbildning (161, 162). Det saknas nationellt representativa uppgifter om förekomst av framgångsrika skolor. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa I en översikt påvisas samband mellan lärarnas erfarenhet och ele- vernas prestationer (163). Det är troligt att lärarnas utbildning också har betydelse men studier av frågan har inte påvisats. Flera av de ungdomar som har intervjuats framhåller värdet av att skolan anställer lärarna som är behöriga, se kapitel 4. Andelen lärare i med pedagogisk högskoleutbildning har sjunkit från //05 (SCB). Flera av de ungdomar som har intervjuats framhåller att alla elever inte får den hjälp de behöver vilket beror på att klasserna är så stora att läraren inte hinner med, se kapitel 4. I ett stort antal arbeten har man undersökt sambandet mellan klassernas storlek, alternativt lärartätheten, och elevernas prestatio- ner. I studierna presenteras endast effekter på inlärningsförmåga. Inlärningssvårigheter medför ökad risk för andra psykiska problem. Därför kan effekter också förväntas på såväl utagerande (164) som inåtvända problem (165). Fyra kontrollerade experiment av publicerats, alla med slumpvis fördelning av eleverna (166–169). Sådana undersökningar ger god säkerhet. I samtliga studier påvisades bättre skolprestationer bland elever som gått i små klasser. I en av de bäst genomförda studierna () minskades storleken på klasserna under skolår 1–3 (167). Antalet barn per klass reducerades från det normala, 22–25 barn, till 13–17 barn. Om en lärare ansvarade för varje klass innebar det att lärartätheten ökade med . Barnen följdes med år- liga mätningar till årskurs 8. Den effekt som uppnåddes visade sig vara bestående (169). Effekten i de redovisade försöken var dock i genomsnitt endast 0,16 SD. Enligt de konven- tioner för tolkning av effektstorlekar som redovisas i kapitel 2 har en sådan effekt ett mycket begränsat praktiskt värde såvida kostna- den inte är obetydlig. Kostnaden är dock ansenlig. Svenska experimentella studier av lärartäthetens effekter saknas. Däremot har observationsstudier presenterats. och med- arbetare har analyserat effekter av personalförstärkningar i grund- skolan (170). De finner endast marginella effekter. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Lärartätheten i har varierat , delvis beroende på elevkullarnas storlek. –2004 varierar antalet elever per lärare inom intervallet 10,5–13,5 (142), se figur 5.0. Figur 5.0 Elever per lärare, exklusive annan pedagogisk personal i kommunala och fristående skolor läsåren 1980/81–2002/03 Källa: SKL. Det är osannolikt att variationen i lärartäthet kan förklara den ökade psykiska ohälsan. Bedömningen grundas 1) på den begrän- sade effekten på elevernas psykiska hälsa av variationer i lärartäthet och 2) på en jämförelse mellan uppgifter om stressrelaterade besvär bland 15-åringar och utvecklingen av lärartäthet enligt figur 5.0. Enligt studien ökar förekomsten av besvär gradvis –2001, se figurerna 3.5–3.8. En lik- nande gradvis ökning framträder också –2002 i studien i , se figur 3.9–3.12. Förändringarna av lärar- täthet motsvarar inte denna utveckling. Relationerna mellan lärare och elever Lärarnas relationer till eleverna är sannolikt av vikt för elevernas psykiska hälsa. Flera av de ungdomar som har intervjuats framhåller att en god, nära relation mellan lärare och elever kan förhindra både stress, depressioner, mobbning och våldsyttringar bland ungdomar, Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa se kapitel 4. Uppgifter finns om brister i dessa relationer. – 2003 angav av alla barn och ungdomar i åldern 10–att lärare behandlar dem illa eller orättvist (171). Enligt studier från har inga väsentliga förändringar skett i relationen mellan elever och lärare (172). Det saknas jämförbara uppgifter från tiden . En tanke som förts fram är att ökade krav i skolan skulle ha med- fört ökad risk för psykiska besvär (173). Höga krav i kombination med lågt inflytande har på vuxna påvisats ha ogynnsamma effekter på hälsa (174). Frågor om upplevda krav har ställts i studien nor (77). I enkäten /02 anger av 11-åringarna, 23 pro- cent av 13-åringarna och av 15-åringarna att skolarbetet är svårt. Jämförbara uppgifter från 1980- och saknas. om barnets rättigheter anger att barn har rätt till inflytande i frågor som rör dem själva. Barns och ungas in- flytande kan dock komma i konflikt med deras välfärd eftersom de kan ha svårt att överblicka konsekvenserna av en del beslut. Det är därför inte givet att ökat inflytande skulle gynna deras hälsa. En systematisk forskningsöversikt omfattande tio kvantitativa studier visar dock att det finns god evidens för att ökat inflytande främjar elevernas hälsa (175). Studierna gällde barn i åldern 4–. Det inflytande som studerades var dock begränsat. Eleverna fick exempelvis välja i vilken ordning tre moment i SO-ämnet skulle behandlas. De fick också välja en av tre givna metoder. Enligt undersökningar anser av eleverna år 7–9 i och i gymnasieskolan att de kan påverka ar- betssättet i skolan (172). –2003 har denna andel ökat. Vid undersökning ansåg av eleverna att elevernas inflytande i skolan bör öka. Flera av de ungdomar som har intervjuats framhåller att lärarna inte i tillräckligt hög utsträck- ning samarbetar med eleverna när det gäller planering av skolarbetet, se kapitel 4. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Flera av de ungdomar som har intervjuats anser att de blir stressade över att själva behöva ta ansvara för skolgången, se kapitel 4. Detta gäller både för elever som går i och de som går i gymnasiet. ska man vara vuxen och fixa allt själv. Även ungdomar på högskolenivå gör liknande uttalanden. Det krävs det för mycket eget ansvar av studenterna. Det är oklart hur dessa uttalanden ska tolkas. Uppgifterna om att ungdomar får ta för mycket ansvar förefaller motsägas av att av eleverna anser att elever bör få ökat inflytande i skolan (172). En tolkning kan vara att eleverna inte i tillräcklig om- fattning förberetts på att få ökat inflytande. En annan tolkning är att skolan ger motstridiga signaler. Å ena sidan uppmanas eleverna ta eget ansvar för lärandet. Å andra sidan är formen för lärande bunden eftersom närvaro är obligatorisk både i grundskola och i gymnasium. Relationerna mellan eleverna – mobbning Goda relationer eleverna emellan främjar psykisk hälsa (176). Effekten av motsatsen, dåliga relationer, har studerats främst i form av mobbning. Mobbning innebär att en angripare utsätter ett offer, som är svagare än angriparen, för upprepade aggressiva handlingar (177). Mobbning förekommer i första hand i miljöer som den mobbade inte kan undvika, som skolor och arbetsplatser. Risken för psykisk ohälsa ökar om en elev utsätts för mobbning (177). En särskild form av mobbning som uppmärksammats är sexuella trakasserier (178). –03 angav av alla barn och ungdomar i åldern 10–att de blivit oskyldigt anklagade av andra elever nästan eller minst en gång och att de blivit slagna av andra elever lika ofta (171). Enligt motsvarande studier från har inga väsentliga förändringar skett i relationen eleverna emellan (172). Enligt studien har förekomsten av mobbning inte förändrats /94–1997/98 (179). Däremot tyder under- sökningar på att elevernas tolerans för mobbning har minskat. An- delen elever som anser att mobbning är ett stort problem på skolan har ökat från (172). Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Grundat på regeringens proposition 2005/06:38 (180) har riks- dagen antagit en ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever som trätt i kraft . Mobbning på en skola kan ses som tecken på att skolan som helhet fungerar dåligt (181). Att enbart rikta insatser mot eleverna kan därför inte förväntas ge effekt. Det finns starkt vetenskapligt stöd i form av tre kontrollerade studier för att det mobbningsföre- byggande program som utvecklats av Olweus i och som konsekvent riktar sig till elever, lärare, skolledning och föräldrar reducerar mobbning (177, 181, 182). Några kontrollerade studier av andra mobbningsförebyggande program har inte påvisats. Olweus metod har mycket begränsad användning i . Detta talar för att spridning av Olweus metod kan bidra till att minska förekomsten av psykiska problem. Ungdomar som upplever arbetsro i klassrummet anger oftare god hälsa (183). Det är vanligt att ungdomar saknar sådan arbetsro. Drygt hälften av eleverna i mellanstadiet anser att det inte brukar vara lugnt i klassrummet på lektionerna. I högstadiet är det hela sex av tio och i gymnasiet något lägre, fyra av tio som har denna uppfattning (184). Många av de ungdomar som har intervjuats anser att stressen skulle minska om läraren såg till att komma igång fortare under lektionerna, se kapitel 4. En internationell jämförelse talar för att bristerna i elevernas arbetsmiljö är större i än i och inom genomsnittet för (185), se tabell 5.1. Tabell 5.1 Procentandel elever i , och som anger olika missförhållanden under alla eller de flesta lektioner Eleverna börjar arbeta först långt efter det att lektionen börjat Det är oljud och oordning Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Sätt att organisera arbetet i skolan I intervjuerna framhåller många ungdomar att eleverna har för mycket läxor och flera anser att det inte behöver vara på det sättet, se kapitel 4. Skolan hör inte hemma . En del betonar att mängden hemläxor bestäms av den undervisningsmetod som läraren använder. Många anger att de är stressade över att prov och läxor i olika ämnen förläggs till en och . Tidsserier som beskriver utvecklingen av dessa frågor saknas dock. Vid intervjuerna framkommer att ungdomar anser att stress orsakas av arbetsmiljön i skolan, och framhåller det orättvisa i att lärarna har en bättre arbetsmiljö än eleverna har, se kapitel 4. Eleverna framhåller att lärarrummet är ljudisolerat och möblerat med mjuka soffor, och gardiner hänger i fönstren och tavlor på väggarna. Klassrummen och gemensamma elevutrymmen är inte ljudisolerade, oinredda med tråkiga väggfärger och har inga gardiner eller tavlor. Föräldrars inflytande i skolan Om föräldrar och lärare i skolan har liknande uppfattning om skolans uppgift underlättar det för eleverna att ta aktiv del av skolans verksamhet (186). Samverkan mellan skola och hem främjas av att föräldrar får ökat inflytande i skolan. Det är dock tänkbart att det främst är välutbildade föräldrar som tar tillvara en sådan möjlighet. Detta skulle medföra en konflikt med skolans mål att ge alla barn och ungdomar likvärdig utbildning. Resultat från nio studier med hög vetenskaplig kvalité har sam- manställts (187). Föräldrarnas inflytande bedömdes då eleverna var i åldern 4–och resultatet noterades då de var 5–. Samtliga studier var genomförda i . Effekten av två typer av föräldrainflytande analyserades, föräldrars medverkan i samråd inför beslutsfattande i skolan och föräldrars direkta medverkan i skolans aktiviteter. I samtliga analyser har författarna tagit hänsyn till för- äldrarnas sociala bakgrund. En vanlig form för samråd är att för- äldrar deltar vid möten i en förening som organiserar föräldrar. Svenska motsvarigheter är exempelvis Hem och Skola föreningar, Föräldraalliansen och lokala skolstyrelser med föräldramajoritet. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Analysen visar att när föräldrar deltar vid möten i sådana föreningar barnens skolprestationer blir bättre. Föräldrar kan även medverka i skolans aktiviteter genom att samla in pengar till en klassresa, hjälpa läraren i klassrummet (vilket före- kommer i men är ovanligt i ) och genom att medverka vid sociala aktiviteter som skolan arrangerar. När föräldrar ger skolan sådant stöd tenderar barnens beteende i skolan att förbättras, men resultatet är osäkert. påbörjades försök med lokala skolstyrelser med föräldramajoritet. tillkommer friskolor vilket har ökat föräldrars möjlighet att indirekt påverka skolan genom aktivt val av skola. Dessa förändringar har inneburit ökade möjlig- heter till inflytande för föräldrar. Frågan behandlas i kapitel 8.