sou · GUB320 · 2007-01-01 00:00:00 — Det nya fartyget övertar dock det gamla fartygets kvarvarande beskattningsgrund. Om det nya fartyget säljs utan att återanskaffning sker blir den beskattnings- bara inkomsten den del som återstår från det första fartygets avtrappade beskattningsgrund. Om vi antar att bindande kontrakt på leverans av fartyg D ingåtts , sker således ingen beskatt- ning på grund av försäljningen av fartyg A. Dock övertar fartyg D kvarvarande värde från fartyg A. Avtrappning fortsätter dock att ske enligt den tidigare tioåriga planen. Samma resonemang gäller vid försäljningen av fartyg B och C på grund av återanskaffning genom fartyg E och F. Vid försäljningen av fartyg D uppstår en beskattningsbar effekt. Försäljningen av fartyg D utlöser den kvarvarande överavskrivning- en från fartyg A som inte försvunnit genom avtrappningen. Således uppstår en beskattningsbar inkomst på 520 vid försäljningen av far- tyg D, eftersom ingen återinvestering sker i detta skede. , då gått sen inträdet i tonnagebeskattningen, har en fullstän- dig avtrappning skett av de överavskrivningar som gjorts innan inträdet. Efter uppstår inga beskattningseffekter vid försäljning av fartyg. Därmed försvinner även det skattemässiga incitamentet att återinvestera. För att förhindra att rederier av skatteskäl skall växla mellan konventionell beskattning och ton- nagebeskattning har utredningen diskuterat en generell sänkning av den skattemässiga avskrivningen för fartyg. Eftersom en ändring av avskrivningsreglerna för fartyg bl.a. innebär att andra skattskyldiga än de som kan välja tonnagebeskattning blir berörda och att det i dagsläget är svårt att helt överblicka konsekvenserna av en sådan ändring väljer utredningen att inte lägga ett sådant förslag. Exempel 3 (se tabell 3 i slutet av bilagan) återger samma scenario som tidigare, men i enlighet med de danska tonnageskattereglerna. Återigen övergår rederiets verksamhet till ett tonnage- beskattningssystem. Kvarvarande skattemässiga restvärde för de fartyg som överförs från konventionell verksamhet till tonnage- beskattning sätts in på ett övergångssaldo. Detta övergångssaldo skall enligt det danska systemet reduceras . Då de fartyg som rederiet innehar inte betingar något skattemässigt restvärde blir övergångssaldot noll. Ingen värdeminskning kan således ske för övergångssaldot. upprättar rederiet ett utjämningssaldo för hantering av nyanskaff- ade fartyg under tonnagebeskattningssystemet. Vid försäljning av fartyg A minskas övergångssaldot med försäljningspriset. Över- gångssaldot blir därmed negativt, dvs. minus 7 000. Enligt det danska systemet skall ett negativt övergångssaldo beskattas om det inte finns ett positivt utjämningssaldo som balanserar övergångs- saldot. Eftersom utjämningssaldot är noll borde det negativa övergångssaldot fullt ut beskattas. Dock påtalar det danska systemet att om återanskaffning sker, eller om ett bindande kontrakt upprättas om återanskaffning , kan an- skaffningspris på det återanskaffade fartyget sättas upp på utjäm- ningssaldot. Om vi antar att ett kontrakt om leverans av fartyg D skett kan således fartyg tas upp på utjämningssaldot. Således kommer det negativa övergångssaldot på grund av fartyg A, balanseras av ett positivt utjämningssaldo på grund av införskaffandet av fartyg D. Dock skall ett värdeminsk- ningsavdrag ske på utjämningssaldot. Detta värdeminskningsavdrag beräknas till av skillnaden mellan utjämningssaldot och övergångssaldot, dvs. (12 000 - 7 000) x 0,12 = 600. Vid utgången av uppvisar således övergångssaldot ett värde på minus 7 000 och utjämningssaldot ett värde på 11 400. Ingen beskatt- ningsbar inkomst uppstår således på grund av försäljningen av fartyg A. Resonemanget gäller även vid försäljning av fartyg B och C på grund av införskaffandet av fartyg E och F. Eftersom inga värde- minskningsavdrag eller avtrappning sker på negativa övergångs- saldon växer detta saldo med försäljningspriserna för de fartyg som ingick i rederiets flotta vid övergången till tonnagebeskattning. Således, vid utgången av , uppvisar övergångssaldot ett nega- tivt värde på 21 000. Detta negativa värde bär rederiet med sig tills ett positivt värde på utjämningssaldot inte längre balanserar över- gångssaldot. Uppkommer detta sker beskattning av mellanskill- naden och övergångssaldot minskas. Om vi antar att ingen åter- investering sker i samband med försäljningen av fartyg D sker följande. Det ingående värdet på utjämningssaldot vid , dvs. 27 264, minskas med försäljningspriset, 9 000, vilket ger ett kvar- varande värde på utjämningssaldot på 18 264. Eftersom utjämnings- saldot i detta läge inte längre balanserar det negativa övergångs- saldot, skall beskattning av mellanskillnaden ske. Således uppstår en beskattningsbar inkomst på 21 000 – 18 264 = 2 736. Övergångs- saldot minskas med mellanskillnaden och vid utgången av visar övergångssaldot ett negativt värde på 18 264 och utjämnings- saldot ett positivt värde på 18 264. Eftersom saldona balanserar varandra exakt kan inget värdeminskningsavdrag ske på utjäm- ningssaldot. Fortsätter rederiet att minska sin verksamhet sker ytterligare beskattning av upplösningen av övergångssaldot. Det danska systemet ger således starka incitament att bibehålla eller utöka verksamheten, precis som dagens skattesystem. I motsats till övergångsmodellen i exempel 2 försvinner inte skatte- incitamentet att återinvestera efter en tioårsperiod. I och med att ett negativt övergångssaldo alltid kvarstår hos rederiet, skapas inci- tament att återinvestera för att balansera det negativa övergångs- saldot. Vill rederiet dock avveckla sin verksamhet uppstår beskatt- ningsbara inkomster på grund av de tidigare gjorda överavskriv- ningarna, precis som i dagens skattesystem. En mer ingående redo- visning av för och nackdelar med utredningens förslag till hantering av latenta skatteskulder ges i kapitel 9 Latenta skatteskulder och fartygsvinster. Finansiella effekter avseende överavskrivningar Ett starkt motiv till att införa tonnagebeskattning är att ge rederi- verksamheten konkurrenskraftiga villkor att bedriva och utveckla sin verksamhet i . Exemplen visar att utredningens förslag till hantering av överavskrivningarna är gynnsammare än nuvarande regler. Den uppkomna beskattningsbara inkomsten vid fartygsför- säljning var i exempel 1 (nuvarande regler) 16 000, i exempel 2 (övergångsmodellen) 520, och i exempel 3 (danska modellen) 2 736. Dagens skattesystem och hantering av överavskrivningar innebär förvisso att latenta skatteskulder uppstår, men det är oklart hur pass mycket av dessa latenta skatteskulder som faktiskt gene- rerar beskattningsbara underlag. Detta gör att det är svårt att upp- skatta vad de statsfinansiella konsekvenserna exakt blir av utred- ningens förslag. Dock, som exemplet visar, ger förslaget rederierna helt och hållet möjligheten att undkomma beskattning vid avveck- landet av verksamheten efter en tioårsperiod. Exemplen visar också att möjligheten till att skjuta på beskattningseffekten vid försälj- ning genom återinvestering är gynnsammare i utredningens förslag jämfört med nuvarande regler. För att kunna uppskatta den finan- siella effekten behövs en uppskattning av vad nuvarande regler in- bringar, samt en uppskattning av hur många rederier som vill gå över till tonnagebeskattning och med hur stor andel av verksam- heten de kan gå över. kan en sådan uppskattning inte göras, vilket gör att det är svårt att uttala sig om storleken på de statsfinansiella effekterna avseende hanteringen av latenta skat- teskulder. Nuvarande regler ger rederierna ett starkt skattemässigt incita- ment att återinvestera. Den danska modellen bibehåller detta in- citament. Även utredningens förslag bibehåller detta incitament, dock enbart . Utredningen anser att branschen, genom förslaget till tonnagebeskattning, kommer att investera och utveckla rederiverksamheten utan detta skattemässiga incitament. Skillnaden mellan nuvarande skattesystem avseende avskrivningar och utredningens förslag skulle kunna ge upphov till incitament att skifta mellan konventionell beskattning och tonnagebeskattning. Därför bör en generell förändring av skatte- mässiga avskrivningar för fartyg övervägas. En sänkning av de skattemässiga avskrivningarna för rederier i konventionell beskatt- ning skulle innebära en ökning av den beskattningsbara inkomsten, vilket leder till ökade statsfinanser. Även här är det dock svårt att uppskatta storleken på den finansiella effekten. Utredningens förslag innebär att rederier som går över till tonnage- beskattning inte kan få göra avsättningar till periodiseringsfonder. Detta innebär att de periodiseringsfonder som rederiet för närvar- ande innehar skall återföras. Den återförda periodiseringsfonden skall läggas till den beräknade tonnageinkomsten. temporär förstärkning av statsfinanserna. Även här är det avgöran- de hur många som kommer att välja att gå över till tonnagebe- skattning. Branschen deklarerar för inkomstår 2003 sammanlagt i periodiseringsfonder. De rederier som väljer tonnagebeskattning kommer att få sina ackumulerade underskottsavdrag strukna. Denna åtgärd kommer att förstärka statsfinanserna. Branschen redovisar för inkomstår 2003 sammanlagt ca i ackumulerade underskott. kan utredningen inte uppskatta vilka rederier som kommer att välja tonnagebeskattning, vilket gör det svårt att upp- skatta storleken på denna statsfinansiella förstärkning. Ett tänkbart scenario är att de rederier med stora ackumulerade underskott av- vaktar med att välja tonnagebeskattning tills underskottsavdragen är utnyttjade. I detta scenario blir den tänkbara förstärkningen på statsfinanserna minimal. Den tonnageberäknade beskattningsbara inkomsten beräknas inte vara i paritet med den verksamhetsbaserade beskattningsbara in- komsten för inkomstår 2003. Dock vet vi att den verksamhets- baserade inkomsten är en överskattning av den kvalificerade ton- nagebeskattade verksamhetens överskott. Vidare torde det vara mer rimligt att den tonnageberäknade inkomsten skall motsvara den genomsnittliga verksamhetens överskott, beräknat över en tioårs- period. Detta med avseende på att rederierna, enligt utredningens förslag, väljer beskattningsform för en tioårsperiod och att ton- nagebeskattningen inte tar hänsyn till konjunktursvängningar. De uppskattningar som kan göras indikerar att den tonnageberäknade beskattningsbara inkomsten ligger i paritet med en beskattningsbar normalinkomst. Utredningens förslag till hantering av överavskrivningar ger rederierna ett system som är mycket mer fördelaktigt än dagens skattesystem. Det är dock svårt att uppskatta vad de statsfinansiella effekterna av detta blir då det är oklart vad dagens system inbringar i skatteinbetalningar, vilka rederier som kommer att välja tonnage- beskattning och hur dessa rederier kommer att åter- och nyinves- tera i fartyg. Ytterligare potentiella inkomstförstärkningar föreslås. Tonnage- beskattade rederier får inte göra periodiseringsfondsavsättningar. Dock skall tidigare avsättningar återföras enligt nuvarande regler. Vidare föreslår utredningen att de ackumulerade underskotts- avdragen för rederier som väljer tonnagebeskattning skall slopas. Det är svårt att presentera en sammanfattande bild av hur förslaget påverkar statsfinanserna, då nödvändiga uppgifter saknas. En upp- skattning skulle vara alltför beroende på antaganden. Exempel 1 Dagens skattesystem avseende avskrivningar 10 000 (A) 10 000 (B) 10 000 (C) - 7 000 (A) 12 000 (D) - 7 000 (B) 12 000 (E) - 7 000 (C) 12 000 (F) - 9 000 (D) Exempel 2 Utredningens förslag: Övergångsmodellen. 10 000 (A) 10 000 (B) 10 000 (C) - 7 000 (A) 12 000 (D) - 7 000 (B) 12 000 (E) - 7 000 (C) 12 000 (F) - 9 000 (D) SOU 2006:20 Bilaga 5 Dansk modell för hantering av överavskrivningar. 10 000 (A) 10 000 (B) 10 000 (C) - 7 000 (A) 12 000 (D) - 7 000 (B) 12 000 (E) - 7 000 (C) 12 000 (F) - 9 000 (D) 1978/79:KU39 med anledning av propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- och rättigheter m.m. jämte motioner. 1984/85:SkU59 om nya bosättningsregler i skattelagstift- ningen samt nya regler vid beskattning av lön vid utlands- tjänstgöring. 1987/88:SkU18 om fortsatt skattefrihet vid anställning ombord på utländskt fartyg i vissa fall. 1987/88:TU27 om vissa sjöfartspolitiska åtgärder. 1988/89:TU6 Stöd till svenska rederier. 1991/92:TU24 Sjöfart m.m. (förnyad behandling). 1992/93:TU12 Vissa sjöfartspolitiska åtgärder. 1996/97:TU1 Budgetpropositionen för , utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2005/06:SkU8 Förändring i sexmånadersregeln för sjömän, m.m. Europeiska kommissionens beslut om godkännande av tonnageskatt: N 790/99 - , N 563/2001 – , N 195/2002 – och N 504/2002 – . 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- och rättigheter m.m. 1984/85:175 om nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring. 1987/88:129 om vissa sjöfartspolitiska åtgärder. 1988/89:56 om stöd till svenska rederier. 1991/92:100 Budgetpropositionen , bil. 1992/93:128 om vissa sjöfartspolitiska åtgärder. 1996/97:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 22. 2000/01:127 Sjöfartsstöd. 2002/03:96 Skattefri kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar. 2005/06:21 Förändring i sexmånadersregeln för sjömän, m.m. /Lloyd´s register – . , Policy 2003. The Implementation of State Aid . , Policy 2004. A Information & Analysis Report. Sjöfartens bok 2005. Utgiven av Svensk Sjöfarts Tidnings förlag i samarbete med , Den svenska sjöfartens internationella konkurrenssituation. , Sjöfartens utveckling . SOU 1978:34 Förstärkt skydd för fri- och rättigheter. Betänkande av rättighetsskyddsutredningen. SOU 1998:129 Svensk sjöfartsnäring, hot och möjligheter, Slutbetänkande från utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation.