sou · GUB390 · 2007-01-01 00:00:00 — I denna beräkning har beaktats att sänkt normalskattesats även påverkar områden som är undantagna från mervärdesskatt och där mervärdesskatten ingår som en kostnad för företagen. Den sänkta kostnaden kan förväntas övervältras på konsumenterna i form av lägre priser på dessa varor och tjänster. Utredningens beräkning visar att normalskattesatsen kan sänkas från som ett resultat av att livsmedelsmomsen slopas. Mot bakgrund av de osäkerheter som finns rörande exaktheten för denna beräkning och den i sammanhanget begränsade omfatt- ningen av den inkomstminskning som utredningens förslag i övrigt ger upphov till föreslår utredningen som ny budget- neutral skattesats. I samband med ett genomförande av utred- ningens förslag skulle den exakta nivån för normalskattesatsen behöva ses över närmare. Förslaget som avser skattesatsen på livsmedel medför att ett stort antal företag får färre skattesatser att hantera vilket får anses medföra minskade administrativa kostnader för företagen. Företag som redovisar mervärdesskatt med skattesatsen hänförlig till leveranser av livsmedel, och som dessutom hanterar ytterligare skattesatser, återfinns inom flera branscher. Några av dessa anges i nedanstående tabell med uppgifter om antal momsregistrerade företag totalt och andel av dessa som hanterar flera skattesatser. 2005/06:100, bilaga 2. Uppgiften avser s.k. nettovärde, dvs. storleken på motsvarande skattefria transferering som krävs för att fullt ut kompensera de skattskyldiga om skatte- avvikelsen togs bort. Tabell 5.1 Företag med mer än en skattesats i några branscher med livs- medelsförsäljning Agentur- och partihandel med (Del av G) 55 (H) Källa: 2006:3, tabell 45. Utöver de branscher som anges i tabellen förekommer försäljning av livsmedel i olika omfattning i en rad ytterligare branscher bl.a. inom jordbruk och fiske. I branscherna ovan är det en relativt stor andel som måste hantera flera skattesatser. Att det medför ökade kostnader för företag att hantera olika skattesatser framgår av de undersökningar som genomförts av och och som avser kostnader för företagens redovisning av mervärdes- skatt.10 I undersökning har man funnit att det finns ett tydligt samband mellan företagens kostnader för momshante- ringen och antalet skattesatser de hanterar. Av de momsregistre- rade företagen har 78 880 företag eller redovisat mer- värdesskatt på någon del av sin omsättning.11 För merparten av dessa företag är det livsmedelsmomsen som är orsaken till att mervärdesskatt redovisats med skattesatsen 12 pro- cent. Företag som bedriver hotell- eller campingverksamhet kom- mer även med utredningens förslag att behöva hantera skattesatsen . I övriga situationer kommer emellertid denna skatte- sats inte längre att bli aktuell och företagen får då färre antal skattesatser att hantera. Antalet företag som behöver hantera mer än en skattesats kommer att minska. Den nuvarande skillnaden i skattesats mellan omsättning av serveringstjänster och omsättning av livsmedel medför att det upp- kommer konkurrenssnedvridningar. Genom att skattenivån för 10Skatteverkets rapport 2006:3 Krånglig moms – en företagsbroms? (s. 57 och s. 102) samt Nuteks mätning av företagens administrativa börda StandardKostnadsModellen Underlags- rapport: Metodutveckling och pilotmätning av mervärdesskattelagen. I avsnitt 9.2 i del- betänkandet (SOU 2005:57) finns en redogörelse för resultatet av Nuteks mätning. 11Källa: , Statistikdatabasen , uppgifter för . dessa omsättningar sammanförs och blir enhetlig kommer dessa konkurrenssnedvridningar att upphöra. Förslaget om slopad livsmedelsmoms och sänkt normalskatte- nivå till skulle vid en fullständig övervältring i kon- sumentpriserna (se avsnitt 3.5.2 om skatteincidens) innebära en prishöjning på lång sikt på livsmedel motsvarande . En prishöjning i denna storleksordning innebär att konsumtionen av livsmedel, med en relativt låg priskänslighet, enligt den modell- analys på basis av priselasticiteter som utredningen redovisat i delbetänkandet (SOU 2005:57, avsnitt 12.3), skulle minska med några procent. När det gäller sänkt normalskattesats bör detta medföra flera fördelar för merparten av de skattskyldiga. av skattebasen beskattas med normalskattesats. Resul- tatet av förslaget blir därför att en stor majoritet av företagen får en skattesänkning. Hushållens efterfrågan på varor och tjänster som omfattas av en sänkt normalskattesats kan förväntas komma att stiga. Även för företag för vilka mervärdesskatten utgör en kostnad innebär sänkningen en fördel i och med att kostnaderna för verksamheten sjunker. Detta gäller företag som saknar rätt till avdrag eller återbetalning av mervärdesskatten, t.ex. bostadsföretag, vilket då påverkar hyror etc. Det faktum att normalskattesatsen sänks till en nivå som ligger närmare de reducerade skattesatserna (och ) innebär också att de konkurrenssnedvridningar som upp- kommer mellan omsättningar som beskattas med normalskattesats och omsättningar som beskattas med en reducerad skattesats minskar. Utredningen redogjorde i delbetänkandet också för att skillnader i normalskattesatsnivå mellan och andra länder inom EU medför att svenska företag hamnar i ett sämre konkurrensläge.12 Vid en sänkt normalskattesats i kommer denna skillnad att bli mindre och därför skulle konkurrensmöjligheterna i vissa av- seenden förbättras för svenska företag. Av analysen i delbetänk- andet kan också dras slutsatsen att en höjd livsmedelsmoms utgör ett förhållandevis begränsat problem ur gränshandelssynpunkt. Förslaget om skatteplikt och beskattning med reducerad skatte- sats för utövande konstnärers framförande medför att skattesatsen för sådana omsättningar blir densamma som vid överlåtelse eller 12 Se vidare kapitel 10 samt 15.5.1 i delbetänkandet, SOU 2005:57. upplåtelse av rättigheterna till framförandet. Därigenom blir det färre avgränsningsproblem som aktualiseras för dem som bedriver artistverksamhet. De utövande konstnärerna kommer att bli skatt- skyldiga och erhålla rätt till avdrag för ingående skatt på förvärv som avser omsättningar av framföranden. Många av de företag som har sådana undantagna omsättningar är skyldiga att redovisa mervärdesskatt på grund av andra omsättningar såsom ljud- eller bildrättigheter till framföranden. För dessa företag med- för förslaget en förenkling genom att det blir färre sätt som före- tagets omsättningar beskattas på när undantaget tas bort. Eftersom företagen får en avdragsrätt kommer de inte längre att bedriva s.k. blandad verksamhet. De behöver därmed inte längre göra fördel- ningar av den ingående skatten på sina förvärv i sin artistverksam- het. Dessa omständigheter medför en minskad administrativ börda för berörda företag.13 Förslaget innebär emellertid att företag som enbart omsätter själva framträdandet till skillnad mot skall vara registrerade och lämna redovisning av mervärdesskatt. I detta avseende innebär förslaget en ökad administrativ börda för de här företagen. Sammantaget bör dock förslaget inte innebära en ökad administrativ börda för de utövande konstnärerna. Den omständig- heten att företagen genom förslaget får rätt till avdrag bör minska kapitalbehovet för företag som påbörjar verksamhet och på så sätt underlätta vid nyetablering. Den föreslagna förändringen avseende konstverk, samlarföremål och antikviteter innebär att skattesatsen vid import samt för konst- närens egna försäljningar av konstverk ändras till samma nivå som gäller vid vissa andra typer av omsättningar inom kulturområdet. Ett skäl till förenklingen är att avgränsningsproblemen för dem som bedriver konstnärlig verksamhet skall minska. Avsikten är således att ändringen skall medföra en förenkling jämfört med nuvarande förhållanden. För de omsättningar som berörs finns det fortfarande regler som medför att om omsättningarna av konstverk understiger behöver moms inte tas ut och redovisas. Möjligheterna att använda sig av denna regel påverkas således inte av förslaget. Den föreslagna förändringen innebär dock en sänkning av skatten vilket skulle kunna medföra att ytterligare konstnärer med låg omsättning av konstverk väljer att vara skatt- skyldiga till mervärdesskatt. Det skulle emellertid vara helt på fri- 13 Jfr 2006:3 samt Nuteks mätning av företagens administrativa börda StandardKostnadsModellen Underlagsrapport: Metodutveckling och pilotmätning av mer- värdesskattelagen. Förslaget kan inte förväntas innebära någon ytterligare administrativ pålaga för företagen eller att förutsättningarna för små företag försämras i något avseende. Mervärdesskatteutred- ningen har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) förslagit att den nämnda omsättningsgränsen slopas och att en generell omsättningsgräns införs för alla företag med en omsättning som understiger . Förslaget har ännu inte medfört någon ändrad lagstiftning, se vidare avsnitt 4.5.6. Den föreslagna ändringen avseende skidliftar innebär att skid- anläggningarnas tillhandahållande av liftkort i de flesta fall kommer att beskattas på motsvarande sätt som andra tjänster avseende idrott och i vissa fall persontransporter. Förslaget kan inte anses medföra konkurrenssnedvridningar gentemot några närliggande områden. I stort medför förslaget enbart en ändring av skattesatsen för skidanläggningarnas omsättningar och kan därmed inte för- väntas innebära en större börda för företagen eller att förutsätt- ningarna för små företag försämras. Vid skattesatsförändringar kan det övergångsvis uppkomma vissa kostnader för att uppdatera uppgifter i lager- och kassasystem eller liknande. Detta kan uppkomma både med avseende på de före- slagna sänkningarna och den föreslagna höjningen av skattesatsen. 5.4Administrativa kostnader för myndigheter Den föreslagna ändringen avseende livsmedel medför att gräns- dragnings- och tillämpningsproblem gentemot serveringstjänster, råvaror m.m. åtgärdas. Förekomsten av olika skattesatser vid för- säljning av livsmedel och vid tillhandahållande av serveringstjänster medför att kontroll av om rätt skatt redovisats är besvärlig, tids- ödande och resurskrävande för . Även kontrollen av om skatt redovisats enligt rätt skattesats inom dagligvaruhandeln, där såväl livsmedel som andra varor säljs, kan vara tidskrävande för Skatteverket.14 Även för har den reducerade skattesatsen på livsmedel medfört problem. Förslaget bör därför leda till en minskning av myndigheternas administrativa kostnader. En sänkning av den generella skattesatsen bör för myndigheternas del inte medföra någon ökad administration. 14 Se vidare i delbetänkandet SOU 2005:57, s. 297 299. Förslaget avseende utövande konstnärer är avsett att medföra att regelverket blir enhetligare genom att färre skattenivåer kan bli aktuella för dem som bedriver artistverksamhet. Vissa avgräns- ningssvårigheter åtgärdas genom förslaget. Problem avseende upp- delningar av den utgående skatten i delar med olika skattenivåer är vanliga inom kulturområdet och medför svårigheter vid tillämp- ningen. har många som bedriver artistverksamhet en s.k. blandad verksamhet i mervärdesskattehänseende, vilket medför att fördelningar skall göras av den ingående skatten eftersom den del- vis avser ej skattepliktiga omsättningar. Om förslaget genomförs kommer svårigheterna med uppdelning av den utgående skatten i viss mån att minska och fördelningar av den ingående skatten kommer i normalfallet inte att bli nödvändiga vid artistverksamhet. Detta bör underlätta tillämpningen. och andra myn- digheter lägger rent allmänt ner betydande resurser för att hantera tillämpningsfrågor till följd av olika skattenivåerna. Ett komplicerat regelverk kräver resurser.15 En förenklingsåtgärd, som i detta fall, bör därför underlätta för administrationen. En nackdel ur admi- nistrativ synpunkt är dock att de utövande konstnärer som enbart tillhandahåller framträdanden som undantas från skatteplikt kommer att vara skatt- och redovisningsskyldiga till mervärdes- skatt. Detta medför ett ökat antal registreringsärenden och dekla- rationer till . Förslaget om ändrad skattesats för konstverk, samlarföremål och antikviteter medför att det blir samma skattesats på överlåtelse av konstverk som det är på överlåtelse eller upplåtelse av upphovs- rätten till verket. Det bör därför i viss mån förenkla regelverket och bidra till att systemet blir mer överskådligt. En möjlig effekt med en lägre skattesats på konstverk är att fler konstnärer kan utnyttja möjligheten i 1 kap. 2 b § ML att bli skatt- skyldiga för omsättning av verken. Detta kan då leda till att fler konstnärer kommer att vara registrerade som skattskyldiga och lämna mervärdesskatteredovisning. För del medför det i så fall en ökad administration. Det totala antalet företag med SNI-kod 92310 som redovisar rörelseintäkter i inkomstslaget näringsverksamhet men som saknar momsregistrering uppgår enligt uppgifter hämtade från till 1 715 stycken.16 15Se vidare kapitel 9 i delbetänkandet. 16Antalet är exklusive ideella föreningar som kan ha skattefria omsättningar till följd av andra regler men inte bör kunna använda sig av undantaget för utövande konstnärer eller skattefriheten för upphovsmans omsättning av konstverk. Detta bör då innefatta samtliga utövande konstnärer och form- och bildkonstnärer som har undantagna omsättningar. Det antal ökade registreringar som kan aktualiseras genom förslagen bör således bli betydligt färre än detta antal. Förslagen innebär emellertid att avgränsningssvårigheter tas bort och att regelverket blir mer överskådligt när det finns färre olika varianter av beskattning som kan bli aktuell vid konstnärlig verksamhet. Ett komplicerat och svåröverskådligt regelverk medför att det uppkommer olika problem vid tillämpning och kontroll som måste hanteras av myndigheterna. Det medför i sin tur att myndig- heterna måste lägga ner resurser för att hantera regelverket. Mot denna bakgrund bör förslagen totalt sett inte medföra en ökad administration för myndigheterna. När det gäller förslaget om att slopa den särskilda regleringen om transport i skidlift leder det i praktiken enbart till att sådana omsättningar istället beskattas med en lägre skattesats. Förslaget bör i vart fall inte medföra en ökad administration för berörda myndigheter. Sammantaget bör de föreslagna ändringarna medföra att berörda myndigheter behöver använda mindre resurser för att hantera tillämpningsproblem inom mervärdesskatteområdet. Utredningen har genomfört beräkningar av de fördelningspolitiska effekterna av att införa en sänkt normalskattesats som även om- fattar livsmedel med hjälp av en mikrosimuleringsmodell, FASIT (se avsnitt 3.6). De fördelningspolitiska effekterna är små i förhållande till det totala skattebortfallet, men innebär en omfördelning på ca till förmån för hushåll utan barn och med relativt höga inkomster. För att visa hur dessa begränsade effekter skulle kunna utjämnas har utredningen redovisat vissa mindre förändringar inom bostads- bidragssystemen, främst avseende ensamstående med barn och ensamstående pensionärer. Sammantaget innebär detta ett oföränd- rat eller bättre ekonomiskt utfall i genomsnitt vid den budget- neutrala omläggning av mervärdesskattesystemet som utredningen föreslår jämfört med , förutom för vissa pensionärsgrupper som i genomsnitt skulle förlora Detta torde i första hand röra sig om hushåll med förhållandevis höga inkomster/låga boendekostnader som saknar rätt till bostadsbidrag. Av 14 § i kommittéförordningen framgår att om förslagen i ett betänkande påverkar den kommunala självstyrelsen skall kon- sekvenserna i det avseendet redovisas i betänkandet. Detsamma gäller om förslaget har betydelse för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags villkor i förhållande till större företags, för jämställdheten eller för de integrationspolitiska mål- sättningarna, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Utredningens förslag bör inte ha någon inverkan av betydelse för den kommunala självstyrelsen, sysselsättningen i offentlig sektor, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för att nå de integrationspolitiska målsättningarna. Förslaget bör inte heller ha några negativa effekter för det brottsförebyggande arbetet. Förslaget till lag om ändring av mervärdesskattelagen (1994:200) Den nuvarande punkten 1 om utövande konstnärers framförande upphävs. Reducerad skattesats införs istället för sådana omsätt- ningar, se 7 kap. 1 § tredje stycket. I första stycket ändras nivån på normalskattesatsen från nuvarande nivå på till . Sänkningen av skattesatsen har behandlats i avsnitt 3. Ändringen av normalskattesatsen föranleder en ändring av 8 a kap. 9 § ML. En ändring av normalskattesatsen kan dessutom föranleda att vissa författningsbestämmelser som knyter an till aktuell mer- värdesskattenivå kan behöva ses över. Exempel på detta är 5 § förordningen (2002:831) om myndigheters kompensation för ingående mervärdesskatt och 1 § förordningen (2005:811) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting. Den särskilda regleringen om tillämplig skattesats för transport i skidliftar tas bort i andra stycket. Sådana omsättningar kommer därmed normalt att beskattas enligt den skattesats som gäller för idrott eller persontransporter. De nuvarande punkterna 3 och 4 i andra stycket flyttas till tredje stycket punkterna 12 och 13. Dessa ändringar är föranledda av att skattesatsen vid import samt vid upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning av konstverk ändras. I samband med detta har ett förtydligande gjorts för att klargöra att den reducerade skatte- satsen enbart avser sådana omsättningar som upphovsmannen eller dennes dödsbo genomför. Ändringarna har behandlats i avsnitt 4.5.4 samt 4.5.5. I andra stycket tas den nuvarande punkten 5 som avser omsätt- ning av livsmedel bort. Omsättning av livsmedel skall istället beskattas med normalskattesatsen. Ändringen har behandlats i avsnitt 3. Punkten 6 i tredje stycket ändras som en följd av att undantaget för utövande konstnärers framförande i nuvarande 3 kap. 11 § 1 upphävs. I den föreslagna punkten 14 i tredje stycket medges reducerad skattesats för utövande konstnärers framförande av sådana litterära eller konstnärliga verk som omfattas av lagen (1960:729) om upp- hovsrätt till litterära eller konstnärliga verk. Sådana omsättningar är enligt nuvarande ordning undantagna enligt 3 kap. 11 § 1 ML. Vad som avses med utövande konstnär får i första hand avgöras med hänsyn till begreppets innebörd enligt bilaga H i sjätte direktivet. Bestämmelsen är emellertid på motsvarande sätt som nuvarande 3 kap. 11 § punkten 1 ML enbart tillämplig på framförande av sådana litterära eller konstnärliga verk som omfattas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära eller konstnärliga verk. Ledning för tillämpningen kan även hämtas från den praxis som finns avseende det nuvarande undantaget för utövande konstnärer i 3 kap. 11 § 1 ML. Den reducerade skattesatsen för utövande konstnärers fram- förande av litterära eller konstnärliga verk som är upphovsrättsligt skyddade blir enbart tillämplig när det är den utövande konstnären som omsätter tjänsten. I enlighet med principen om skatteneutra- litet skall bestämmelsen kunna tillämpas oavsett i vilken rättslig form den utövande konstnären bedriver sin verksamhet. Den reducerade skattesatsen skall därför tillämpas även när det är den utövande konstnärens bolag som omsätter framförandet. Bestäm- melsen kommer däremot inte att vara tillämplig när de utövande konstnärerna deltar som anställda eller underentreprenörer till det bolag som omsätter tjänsten, dvs. när det inte är de utövande konstnärerna själva som driver det bolag som omsätter tjänsten. Bestämmelsen kan dock tillämpas såväl på framförande av en ut- övande konstnär som av grupper av utövande konstnärer. försäljningar av framträdanden som förvärvats av utövande konst- närer skall inte omfattas av den reducerade skattesatsen. Ändringen är en följd av att normalskattesatsen ändras (se 7 kap. 1 § första stycket). Bestämmelsen är en spärregel som syftar till att förhindra att reglerna om jämkning kan missbrukas vid försäljning av maskiner, inventarier och liknande investeringsvaror. Enligt den nuvarande lydelsen uppgår spärrbeloppet till av försälj- ningspriset exklusive mervärdesskatt. Den ingående skatt som går att jämka till fördel för den skattskyldige skall inte kunna överstiga den utgående skatten som skall utgå vid försäljningen av investe- ringsvaran. För att uppnå motsvarande effekt vid en förändrad normalskattesats ändras bestämmelsen. Översyn av reglerna om reducerade Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undan- tagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet. I uppdraget ingår att kartlägga de avgränsningsproblem som finns med nu- varande regler. Översynen skall syfta till en begränsning av avgränsningsproblemen. Översynen skall också innefatta en analys av skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, eko- nomiska, fördelningspolitiska och statsfinansiella aspekter. Mer- värdesskattens påverkan på konkurrenssituationen mellan och inom olika branscher skall belysas. Utredaren skall lämna de förslag till förändringar som behövs. Vid utformningen av förslagen skall även internationella aspekter på det svenska mervärdesskattesyste- met beaktas. Genom tillsättandet av denna utredning beaktas det tillkänna- givande som riktat till regeringen i frågan (rskr. 2001/02:199) och skatteutskottets uttalande (bet. 1996/97:SkU6) om att regeringen skall redovisa effekterna av den mervärdesskatte- lagstiftning inom kulturområdet som trädde i kraft (prop. 1996/97:10). Tillkännagivande och uttalande av som utredaren skall beakta har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att utreda mervärdesskattesatserna Av skatteutskottets betänkande 2001/2002:SkU18 framgår att det i flera motioner lämnats förslag om att en översyn av mervärdes- skattesatserna bör göras. I ett stort antal motioner har krävts att nya grupper av varor och tjänster skall beskattas med reducerad skattesats eller att gränsdragningarna inom lågbeskattade områden ses över. Yrkande har även framställts om att en total översyn av mervärdesskattens konstruktion bör göras i syfte att minska mer- värdesskatterelaterade konkurrenssnedvridningar såväl inom landet som i förhållande till EU. redogör i betänkandet för innehållet i lämnade motioner och bakgrunden till nuvarande regler. Utskottet be- skriver att systemet blivit alltmer svåröverskådligt och krångligt och att gränsdragningen mellan vad som skall beskattas med reducerad skattesats respektive undantas från beskattning i en del fall framstår som svårbegriplig och orättvis. När ett närbesläktat och näraliggande område beskattas på en högre nivå ger gräns- dragningarna ibland upphov till känsliga och vidlyftiga rättvise- diskussioner. Utskottet redogör vidare för att skattemyndigheten tvingas till grannlaga avgöranden om huruvida varor och verksam- heter skall hänföras till den ena eller den andra gruppen och att näringsidkare ibland lägger ned avsevärda ansträngningar och be- tydande kostnader på att få till stånd en förmånligare mervärdes- beskattning av just de varor och tjänster som den näringsidkaren producerar. Utskottet gjorde sammanfattningsvis följande bedömning (s. 20). Mot bakgrund härav finner utskottet att regeringen bör se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna. En kartläggning bör ske av avgränsningsproblemen inom de lågbeskattade områdena. Även avgränsningsproblemen mellan områdena för lågbeskattning och full beskattning samt mellan områdena för beskattning och icke beskattning bör analyseras.