sou · GUB346 · 2007-01-01 00:00:00 — Information i dessa delar bör kunna hämtas in eller vidareförmedlas från berört politiska parti, berörd kom- mun eller berört landsting. vilken typ av gärningsman det kan det vara frågan om och om detta kan detta sättas i samband med den förtroende- valdes uppdrag. Exempelvis en förtroendevald med ut- ländsk bakgrund och högerextrem brottslighet eller en förtroendevald som är homosexuell och homofobisk brottslighet. Den dokumenterade bedömningen bör ligga till grund för beslut om vilket slags skydd, stöd, hjälp, inklusive brottsförebyggande information som skall lämnas. Beslut om stödjande och förebyggande åtgärder bör anpassas, samordnas, spridas och följas upp såväl inom den egna myndig- heten som hos externa aktörer. Med externa aktörer bör i detta sammanhang avses berört politiskt parti samt berörd kommun eller berört landsting. Möjligheter till olika slag av uppföljande kontakter med be- rörda personer samt tillsyn på känsliga platser och tider bör re- Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda gelmässigt tas tillvara, bland annat i situationer där gärnings- männen på ett oönskat sätt försöker komma i kontakt med den som utsatts. Fasta rutiner bör finnas för skyddat boende såväl lokalt som regionalt samt andra mer kostnadskrävande skyddsåtgärder som exempelvis livvaktsskydd. Olika prioriteringsåtgärder kan användas för att göra det enk- lare att överblicka och organisera arbetet med hot- och riskbe- dömningar inklusive eventuellt vidtagna stödjande åtgärder. Förstahandsåtgärderna bör främst vara inriktade på sådana in- satser som genomförs av personal i det absoluta inledningsske- det. Andrahandsåtgärder är av sådant slag att de inte bedöms som lika akuta och kan anstå en viss . åtgärder kan vara av mer administrativt slag eller av mer tidskrävande karaktär som aktualiseras under efterföljande dagar. Är den misstänkte frihetsberövad behöver den som utsatts eventuella behov av skydd även beaktas inte minst i samband med frigivningen eller permission, se reglerna i 35 § andra stycket lagen om kriminalvård i anstalt om underrättelse till målsäganden angående frigivning. Motsvarande regler om un- derrättelse till målsäganden finns i 29 § lagen om rättspsykiat- risk vård och i 21 § lagen om verkställighet av sluten ungdoms- vård. Bedömningen med åtgärdsförslag bör presenteras för den tjäns- teman som är ansvarig för frågorna, som bör fatta beslut på grundval av den utförda bedömningen. 9.3.4Bör rätten till stöd och hjälp genomföras genom lagstiftningsåtgärder? Bedömning: Rätten till stöd och hjälp till förtroendevalda bör komma till uttryck på annat sätt än i lagstiftning. Vid diskussioner inom kommittén har berörts i vilken omfattning våra förslag i de delar som rör ökade möjligheter till stöd och skydd bör komma till uttryck i lagstiftning. Vad först gäller de åtgärder som berör kommunerna och landstingen består de förslag som vi diskuterat om handlingsplaner för hanteringen av frågor om brott mot förtroendevalda av mindre förändringar av redan gällande strukturer. I de flesta kommuner och landsting finns exempelvis Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda redan nu den struktur som gör det möjligt att tillämpa handlings- planer av den karaktär som vi föreslår. Vid en genomgång av den nu gällande lagstiftningen för kommuner och landsting finns det enligt vår uppfattning ingen nu gällande lagstiftning där organisatoriska bestämmelser av här aktuellt slag skulle ta en naturlig plats. Därtill kommer att det sedan den nu gällande kommunallagen genomför- des varit avsikten att denna skall innehålla så få detaljföreskrifter som möjligt i syfte att stärka det kommunala självstyret. Detta sett tillsammans med att det enligt vår mening i stor utsträckning måste handlar om egna initiativ och ett självpåtaget ansvar för att hand- lingsplanerna och rutinerna skall få avsedd effekt, talar mot att fö- reslå lagändringar i denna del. Dessutom innebär ett självpåtaget ansvar en markering av att frågorna tas på största allvar och att brott mot förtroendevalda inte accepteras i någon form eller i något sammanhang. Vad därefter gäller frågan om diskussionerna kring upprättandet av handlingsplaner för handläggningen av frågor om brott mot förtroendevalda inom polismyndigheterna har kommittén kommit fram till att inte heller dessa för tillfället bör komma till uttryck i lagstiftning. Vad först gäller de övergripande riktlinjerna som be- handlar de interna och externa arbetsformerna vid handläggandet av en anmälan om brott mot förtroendevalda så är det naturligtvis upp till varje enskild polismyndighet att välja i vilken omfattning som handlingsplanerna kommer att tillämpas. Ett alternativ hade emellertid kunnat vara att skilja mellan de övergripande handlingsplanerna och de riktlinjer som gäller för hot- och riskbedömningen. En sådan bestämmelse skulle därvid kunna föras in exempelvis i förundersökningskungörelsen. Vid RPS har det pågått ett utvecklingsarbete som tagit sikte på att utveckla metoderna för hot- och riskbedömningar inom den öppna polisens verksamhet. Trots att hot- och riskbedöm- ningar främst uppmärksammats vid diskussioner kring våld i nära relationer och kring brottslighet riktat mot den centrala statsledningen finns ett stort behov av att användningen av sådana bedömningar utvecklas till en rutin i samtliga ärenden. För att detta skall få någon genomslagskraft i praktiken krävs emellertid att det finns en korresponderande kompetens hos polismyndigheterna. Enligt vad kommittén erfarit är så inte fallet. En möjlighet att kunna skynda på införandet av rutiner med genomfö- randet av hot- och riskbedömningar skulle kunna vara att medelst lagstiftning föreskriva att det skall utföras hot- och riskbedöm- Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda ningar vid brott där det finns behov av sådana bedömningar. I en- lighet med de skäl vi redovisat ovan anser vi emellertid inte att en sådan bestämmelse bör begränsas bara till att gälla för förtroende- valda. Kommittén anser det därför inte lämpligt att lämna ett så begränsat förslag. Den nu beskrivna problematiken har också be- skrivits i avsnitt XX. Bedömning: Förundersökningar i brottmål som rör brott mot förtroendevalda bör ledas av åklagare. Av de strukturer som vi föreslår för polismyndigheterna framgår att brott mot förtroendevalda i vissa avseenden rent organisatoriskt bör handläggas på ett annat sätt än andra anmälda brott. Frågan uppkommer därmed om de omständigheter som enligt vår mening ligger bakom våra förslag i de delarna också leder till att det ske förändringar i andra avseenden. En sådan fråga är om brott mot förtroendevalda bör anses vara av sådan karaktär att åklagare som huvudregel skall leda förundersökningarna. Beslut om att inleda förundersökning fattas enligt 23 kap. 3 § första stycket RB av polismyndighet eller åklagare. Har förunder- sökningen inletts av polismyndighet och är saken inte av enkel be- skaffenhet skall ledningen av förundersökningen avseende brottet övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagaren skall också i annat fall överta ledningen av för- undersökningen om det är påkallat av särskilda skäl. Frågan om vad som är särskilda skäl för ett åklagarinträde redan innan det finns skälig misstanke mot en viss person har behandlats i en rad olika sammanhang.7 och har utfärdat allmänna råd om led- ningen av förundersökning i brottmål, det så kallade fördelnings- cirkuläret.8 JO har i avgörandet 2001/02 s. 51 uttalat att det synsätt som avspeglar sig i fördelningscirkuläret har bärkraft även vid över- väganden om åklagaren redan innan någon är skäligen misstänkt skall överta ledningen i ett ärende som inte är av enkel beskaffen- het. Behovet av åklagarledning i sådana situationer får enligt JO 7Se blanda annat Fitger, 2 s. 23:16, SOU 1987:72 s. 94 f., SOU 1988:18 s. 81 och JO 2001/02 s. 51. Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda anses vara särskilt stort när det är fråga om utredningar av grova våldsbrott där man kan förutse komplicerade bevisvärderingsfrågor och behov av utredningsåtgärder som på ett mer eller mindre ingri- pande sätt berör ett stort antal personer. I bedömningen av om det föreligger särskilda skäl kan också faktorer som exempelvis kom- petensen hos de inblandade tjänstemännen samt effektiviteten och tidsvinsten inför senare beslut om tvångsmedel komma att vara av betydelse. I det ovan nämnda fördelningscirkuläret framgår av 6 § att åkla- garen skall vara förundersökningsledare i vissa i bestämmelsen sär- skilt angivna fall. Det rör bland annat de brott som med rasistiska eller främlingsfientliga motiv eller brott som beror på målsägan- dens sexuella läggning eller trosbekännelse, det vill säga vad som brukar benämnas som hatbrott. Eftersom många av de brott som begås mot förtroendevalda är av samma eller liknande karaktär bör enligt kommitténs mening också förundersökning om brott mot förtroendevalda föras till den grupp av brott där förundersök- ningen skall ledas av åklagare. Ett förtydligande av detta bör tas in i fördelningscirkuläret. 9.3.6En tillämpning av de föreslagna handlingsplanerna i praktiken har varit landstingsråd i en mellanstor stad i västra . har hon varit med om att fatta en rad olika beslut som inneburit att det skett nedskärningar på det regionala sjukhuset. har frågan uppkommit om förlossningsavdelningen på ett av sjukhus skall läggas ned och att invånarna i den berörda staden skall hänvisas till ett av de större sjukhusen. Diskussionerna kring frågorna blir hätsk och är den av de förtroendevalda som konsekvent väljer att svara på frågor och ställa upp i debatter. Personangreppen mot börjar i samband med en diskus- sionskväll som anordnar. får höra både det ena och andra om sin person och sin kompetens som politiker. Hon hade räknat med att utsättas för reaktion och tar till en början inte särskilt illa vid sig. och tre andra landstingsråd fortsätter att Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda bjuda in till debatter för att förklara tankegångarna bakom beslutet, de ekonomiska förutsättningarna inom och vad ned- läggningen i praktiken kommer att innebära. börjar också personalen på förlossningsavdelningen reagera på förslaget och vända sig mot . och de andra landstingsråden tar diskussioner också med dem och försöker hitta praktiska lösningar för att de skall kunna fortsätta sina anställ- ningar, men på andra avdelningar eller vid ett annat sjukhus. Bland annat erbjuder sig landstingen att stå för alla kostnader i samband med eventuella resor till andra sjukhus. I de lokala medierna går debattens vågor höga. Å ena sidan häv- dar att det inte finns ekonomiska möjligheter att ha kvar förlossningsmottagningen. Ekonomin är misskött inom och måste det tas till åtgärder som innebär att kostnaderna minskas. Å andra sidan hävdar invånarna att de kom- mer att få sämre vård. Om någon drabbas av akuta besvär i sam- band med en graviditet kommer det inte att finnas en möjlighet att få adekvat hjälp. Barn och mammor kan komma att sväva i livsfara. Det spelar ingen roll att det närmaste sjukhuset skickar ambulan- ser. De kommer ändå inte att hinna fram. Det måste finnas andra sätt att spara pengar som inte innebär att så många människor blir lidande. De som deltar i diskussionerna tycker att borde satsa mindre på spetskompetens och mer på den dagliga vår- den som kan tillkomma alla. Det framförs också att politikerna fattar beslut över huvudet på medborgarna och att processen att förankra besluten påbörjats allt . Möjligheterna att påverka finns kvar och kan inte avhjälpas med att politikerna kallar till diskussionskvällar. Debatterna på ledar- och insändarsidorna blir allt mer låst och hätsk. publiceras en bild av på insändarsidan. Den föreställer henne med en pistol mot tinningen och den publi- ceras anonymt. ringer telefonen hemma hos och en man som inte presenterar sig förklarar att han skall döda henne och hennes barn om hon fortsätter att driva frågan om ned- läggningen. Trots att mannen inte presenterar sig känner igen rösten. Mannen har deltagit i några av de diskussionskväller som anordnat, men han har inte varit någon av de som ver- balt angripit henne. blir både skrämd och ledsen. Hon ringer till sin man och ber honom komma hem. De bestämmer tillsam- mans att hon skall åka in till sitt kontor, medan han hämtar hem barnen från skolan. Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda Väl på sitt kontor plockar fram den promemoria med hand- lingsplaner för brott mot förtroendevalda som hon fått av som är kontaktpersonen för säkerhetsfrågor på partikansliet i . Hon läser snabbt igenom vad som står, men kan inte riktigt koncentrera sig på vad hon skall göra. Inledningsvis i pro- memorian står att hon skall ringa och det telefonnummer där hon kan nå honom. svarar och berättar vad som hänt. Hon känner sig stressad och rädd och har inte så lätt för att sammanhängande få fram vad hon tror ligger bakom hotet. frågar lugnt och sansat och tillsammans reder de ut vad som hänt. Han frågan om hon vill att han skall polisanmäla det inträf- fade eller om hon själv vill ta den kontakten. svarar att hon själv vill ringa och anmäla, eftersom hon själv vill ta del av den in- formation som polisen kan ha att lämna. ger numret till den kontaktperson för säkerhetsfrågor för förtroendevalda som finns på polismyndigheten. och pratar om vad som mer bör göras. säger att han i enlighet med vad som står i partiets handlingsplaner kommer att ta kontakt med säkerhetsansvarige för att informera honom om går med på det. Efter det att gjort en polisanmälan kommer han också att ha kontakt med kontaktpersonen inom polisen. och pratar om innehållet i handlingsplanerna och vad det praktiskt kommer att innebära. berättar också att kommer att erbjudas kurativt stöd och förklarar vad som står i handlingsplanerna. Partiet har kontakt med och där kan få komma och prata med en kurator eller en psy- kolog. säger också att det finns ett nätverk för hotade poli- tiker och att kan hitta numret till dem som medverkar i nät- verket i partiets handlingsplaner. Om hon inte själv vill ringa så kan han ta första kontakten så att de ringer upp henne. känner att det blir lite mycket på en gång och att hon inte kan tänka riktigt klart. Hon ber ta kontakt med nätverket, men kan inte svara på om hon just nu vill prata med en kurator eller psykolog. och kommer överens om att skall kontakta under sen eftermiddagen för att berätta vad som hänt och vem de har varit i kontakt med. Detta om inte själv ringer upp . Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda Efter samtalet med ringer länspolismästaren, , som anges som kontaktperson i den promemoria som fått vid partiets utbildning och berättar vad som hänt. tar upp anmä- lan och håller ett inledande förhör via telefon. Efter vissa diskus- sioner namnger den man som hon tror hotat henne. Till en början tvekar hon, eftersom hon känner oro inför om hoten skulle kunna återkomma om han får veta att hon nämnt namnet i en an- mälan polisen. Hon kommer ihåg att de haft diskussioner om just detta under utbildningen om brott mot förtroendevalda som hon varit med på inom partiet. kommer själv i håg att hon stod för uppfattningen att man måste leva som man lär och att alla händel- ser skall polisanmälas. Hon bestämmer sig därför för att lämna de uppgifter hon har om mannen. och bestämmer att skall komma upp till polisen . skall få information om det fortsatta rätts- liga förfarandet och vilka möjligheter hon har till stöd under en eventuellt kommande process. framhåller att det då inte är frågan om något förhör och undrar om talat med som är säkerhetsansvarige inom landstingen, men svarar att hon inte hunnit det . uppmanar att ta den kontakten . De bestämmer därefter för att träffas. berättar var, när och hur mötet skall äga rum och vilka som skall vara med. Hon berättar för att det kommer att närvara ytterligare en person, , som hon fortsättningsvis kommer att hålla kontakten med. berättar också att , som är åklagare kommer att vara förundersökningsledare. underrättar om att hon får ta med sig någon person som stöd till samtalet om hon vill. Hon kan exempelvis ta med sig sin man och . Hon avslutar samtalet med att berätta att kommer att få all infor- mation som hon behöver både muntligen och skriftligen vid mötet . Kontakten med den säkerhetsansvarige Efter telefonsamtalet med ringer växeln och ber att få bli kopplad till . träffade i samband med att hon till- trädde sitt uppdrag. Han pratade med henne om hur hon skulle göra om hon blev utsatt för brott. Efter att ha fått kontakt med Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda berättar hon åter vad som hänt och att hon talat både med kontaktpersonen inom partiet och med på polisen. frå- gar om hur hon har planerat de nästkommande dagarna. Har hon några engagemang som rör frågan om nedläggningen av akut- mottagningen? Har hon några andra åtaganden som innebär att hon kommer att lämna sin arbetsplats? berättar att hon skall vara med på ett torgmöte inför valet nästkom- mande år. Naturligtvis kommer nedläggningen av akutmottag- ningen att vara på tapeten också där. undrar om medde- lat polisen att hon skall vara med på torgmötet. svarar att hon inte har gjort det. Hon tycker att hon har svårt att tänka klart och att det är så mycket att tänka på som hon borde berätta. frågar om det går bra att han ringer och redogör för hur kommande dagar ser ut. tycker att det är ett bra förslag. Hon vill själv bara åka hem till familjen. berättar att han tycker att det är en bra idé att berätta för de andra som arbetar med att hon tagit emot ett hot och undrar om hon tycker att det går bra. lyssnar på argument om att det är bra att öka medve- tenheten och vaksamheten runt omkring . går med på att informerar de andra. Därefter beger sig hem. Efter det att pratat med sätter han ihop en promemo- ria där han redogör för vad berättat. Han tar kontakt med den person som anmälts som ansvarig för nätverket för förtroendevalda som utsatts för brott. Han berättar att han varit i kontakt med och ber att någon från nätverket skall ta kontakt med henne på hennes hemtelefonnummer eller kvällen. informerar också de berörda inom partiet om det inträffade. Efter samtalet tar kontakt med och . Han be- stämmer med var och en av dem att de skall stämma av vid fyrati- den efter det att träffat . dokumenterar sitt samtal med och mailar sedan ut en kort sammanfattning av samtalet till de berörda inom . Han tar kontakt med receptionen och meddelar dem att är utsatt för hot och att de bör vara särskilt uppmärksamma i anled- Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda ning av detta. Därefter tar han kontakt med för att göra en sammanställning av politiska engagemang de närmaste veck- orna. De kan tillsammans konstatera att just nu har en relativt lugn period där hon inte kommer att delta i mer än några få offent- liga aktiviteter. Hotet föranleder därför inte att vidta några särskilda åtgärder för tillfället. Avslutningsvis tar han kontakt med den grupp som utför hot- och riskbedömningen och vidarebeford- rar informationen om engagemang. Han antecknar vilka åt- gärder han vidtagit i ett dokument som han mailar till och inför deras samtal . ringer och undrar om vill följa med henne till polisen på efter- middagen. Hennes man har ingen möjlighet att följa med, eftersom hon inte vill att barnen skall vara ensamma hemma. som egentligen har ett annat åtagande prioriterar om och meddelar att han kommer att följa med . De bestämmer därefter att de stämmer av med genast efter mötet när ändå befinner sig hos . vidarebefordrar anmälan som och förhöret gjort till den grupp inom polismyndigheten som utför hot- och riskbedöm- ningar. Hon redogör muntligt för de uppgifter hon fått av och för de kontakter som de skall ha . Hon går snabbt igenom de redan gällande handlingsplaner för vad som gäller vid brott mot förtroendevalda och vem som skall ansvara för att gruppen får den information som krävs för att kunna utföra be- dömningen. Därefter tar kontakt med som är åklagare. Hon redo- gör för vad som inträffat och för de uppgifter som lämnats och skickar över anmälan och förhöret. tar också kontakt med som är den person inom po- lismyndigheten som har ansvaret för frågor om brott mot förtro- endevalda och lämnar uppgifterna om . Hon berättar också om mötet som skall hållas . Inom hot- och riskbedömningsgruppen påbörjas genast arbetet med bedömningen av nuvarande situation. Denna bedöm- ning utförs enligt de handlingsplaner som beslutats om för brott mot förtroendevalda och dokumenteras. ringer upp och lämnar information om politiska engagemang. Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda görs också en första kontroll av den man som namngett som gärningsman. Man kan konstatera att han är tidigare är straffad vid ett flertal tillfällen för misshandel mot en närstående och för upprepade ofredanden som bestått i att han förföljt en tjänsteman vid socialförvaltningen. Den personal som ingår i hot- och riskbedömningsgruppen har svårt att bedöma om mannens beteende tyder på att han åter kommer att upprepa det beteendet eller om händelserna på socialförvaltningen och telefonsamtalet till är betingat av omständigheterna i det enskilda fallet. Gruppen tar därför kontakt med hot- och riskbedömnings funktion för att diskutera vidare. Det dokument som innehåller beskriv- ningen av en eventuell risk för att åter skall utsättas för brott lämnas vidare till , med ett förslag till vilka åtgärder som skall vidtas. Gruppen har därmed gjort bedömningen att risken för vi- dare angrepp på i anledning av något annat än just den aktu- ella debatten är låg, medan det finns en förhöjd risk på grund av den särskilda politiska frågan. De föreslår emellertid inte att det skall vidtas några skyddsåtgärder i den nuvarande situationen. I stället bör informeras om hur hon själv bör vara vaksam och vilka åtgärder hon själv kan vidta. går därefter själv igenom materialet och fattar ett beslut som stämmer överens med förslaget. tar emot anmälan och det förhör som har hållit med . Han går igenom handlingarna och skriver därefter direktiv till polisen. Av direktiven framgår att den man som angett som misstänkt skall hämtas till förhör. Därefter skickas direktiven till polisen. , , och träffas på polishuset. redogör för hotet och alla de åtgärder som polisen vidtagit . Hon går därefter igenom hot- och riskbedömningsgruppens bedömning och förslag. Hon förklarar för att detta är vad som gäller just , men att bedömningen kommer att göras om det skulle hända något ytterligare. Ökade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda presenterar som kontaktman hos polismyn- digheten under det kommande förfarandet. och går där- efter igenom rutiner och hur hon bör tänka på sin och fa- miljens säkerhet . lämnar också över en kortfattad skrift som innehåller enkla och konkreta säker- hetsråd och uppmanar att återkomma om hon har funder- ingar, frågor eller om hon har ett behov av att diskutera frågorna igen. Hon ger också ett särskilt telefonnummer som hon kan ringa när som helst. och går därefter igenom bestämmelserna i förunder- sökningskungörelsen om vilken information som kommer att få, om bestämmelserna om besöksförbud och rätten till målsägan- debiträde och stödperson. Hon informerar också om att den misstänkte mannen kommer att hämtas till förhör eller nästkommande morgon. All information som förmedlas vid mötet får också skriftli- gen. Kontakten mellan kontaktpersonerna inom partiet, och polisen Efter mötet med stannar och kvar hos . Hon ringer upp och ger honom kortfattat den information som lämnats till . De stämmer av de åtgärder som vidtagits mot de handlingsplaner som gäller för brott mot förtroendevalda. Slutligen kommer de överens om att återkomma under till varandra, under förutsättning att det inte inträffar något ytterligare.