sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Hur mycket kultur som når barnen beror också i hög grad på hur kommunerna är organiserade, till exempel om det finns barnkultur- samordnare eller kultursekreterare med ansvar för att förmedla kontakter mellan kulturliv och skola, om har tillräckligt många barnbibliotekarier för att kunna bedriva uppsökande verk- samhet och hur fortbildningsmöjligheterna ser ut för dem som är verksamma inom barnkulturområdet. Det finns också stora skillnader i utgivning mellan olika konst- arter. gavs det ut 468 svenska böcker i förstautgåva för barn och unga. Antalet skivor med nyskriven musik för barn som gavs ut gick att räkna på ena handens fingrar. På film- området är det nya, svenska utbudet också litet. Forskningen på barnkulturområdet är svag och splittrad. Inom vissa ämnen finns så få forskare att det inte kan uppstå några sti- mulerande forskningsmiljöer. Många forskare arbetar ensamma och har inga möjligheter att utbyta tankar och idéer. Barnkulturforsk- ningen har svårt att hävda sig inom många ämnen. Slutsatsen i kartläggningen är att den offentligt stödda barn- kulturen är underdimensionerad och ojämlikt fördelad. Detta leder till att barn och unga har väldigt olika villkor för att kunna utveckla sin kreativitet. Det råder stor brist på valfrihet när det gäller utbu- det av möjligheten till eget skapande liksom möjligheten att ta del av professionell kultur av olika slag. 3 Ett handslag med barnkulturen Aktionsgruppen för barnkultur föreslår att regeringen beslutar om en kraftfull finansiell förstärkning av barnkulturen. Sats- ningen Ett handslag med kulturen ska pågå 2010 och omfatta . Aktionsgruppen för barnkultur föreslår att kommunerna ges ett statligt stöd att utveckla sitt arbete för barns och ungas eget skapande och samverkan med det lokala, regionala och nationella kulturlivet. Därefter ska verksam- heterna övergå till och regional styrning. Aktionsgruppen anser att motsvarande insatser som görs för barns idrottande och fysiska välmåga inom Ett handslag med idrotten nu också måste satsas för att stimulera barns kreativa utveckling och psykiska välbefinnande. Ett handslag med barnkulturen är en kraftig förstärkning som skall vara ett komplement till de stödformer som finns . Peng- arna ska användas för att stötta och uppmuntra kommuner och regioner att organisera och samla sina verksamheter så att alla barn och unga får del av kulturupplevelser och eget skapande genom konstnärer, musik- och kulturskolor, föreningar, studieförbund och andra aktörer, att satsa mer på ett jämställt och mångkulturellt arbete samt att öka barns och ungas egen delaktighet i beslut om innehåll och form i verksamheterna. Kulturaktörerna ska upp- muntras att i nära samarbete med förskolor och skolor utveckla metoder som lockar alla elever till kreativ verksamhet i olika for- mer. Aktionsgruppen menar att kommunerna måste utveckla strate- gier för barns och ungas möten med olika konstformer och olika genrer och att det måste finnas möjligheter till både en bred, lekfull och opretentiös verksamhet liksom möjligheter till fördjupning och koncentration inom en konstform eller ett instrument. Ett handslag med barnkulturen Kulturinstitutionerna och det fria kulturlivet ska uppmuntras att samverka med de lokala kulturaktörerna och med förskola och skola för att säkerställa ett professionellt utbud och en utveckling av det lokala och regionala kulturlivet för barn och unga. Långsiktighet, samverkan och helhetstänkande ska prägla den verksamhet som får stöd. Verksamheten ska utgå från lokala och regionala förutsättningar och syfta till varaktig förändring. Syftet är att pröva och stärka strukturer så att de kulturpolitiska målen får genomslag på regional och nivå. En plan för utvärdering och erfarenhetsspridning ska alltid ingå i verksamheten. 3.1Ett handslag med idrotten Ett handslag med idrotten pågår sammanlagt , från till . Satsningen omfattar totalt . Sam- manlagt tillförs idrotten 1 från staten varav 1 från . Handslaget har inneburit att många fler barn och unga har fått pröva på idrotter som de annars aldrig skulle ha mött. Projektet tar till vara lokala förutsättningar och kunskaper och är därigenom en god förebild för Ett handslag med barnkulturen. Varje barn behöver finna de idrotter som passar det för motion och fysisk aktivitet och på samma sätt behöver varje barn finna de konstformer som passar för att utveckla den egna kreativiteten. En motsvarande kraftig finansiell förstärkning för kulturen är nödvändig för att ge alla barn och unga möjlighet att pröva på ska- pande verksamhet i sin vardag. Medlen ska fördelas till kommunerna och regionerna av en särskild barnkulturdelegation och villkoras enligt ett avtal som sluts mellan delegationen och kommunen eller regionen. I avtalet överenskom- mes om utvecklingsplan och särskilda satsningar som bygger på kommunens eller regionens förutsättningar och önskemål. har tidigare uttryckt stöd för en kraftig satsning på barnkulturen: saknar dock kulturens plats i denna handlings- plan och föreslår därför att det påbörjas en satsning liknande den som gjorts inom idrotten genom Ett handslag med idrotten. Kulturakti- viteter kan på många sätt stärka barns och ungas självförtroende och locka till fysisk aktivitet bland de barn och unga som inte är roade av idrott. Ett handslag med barnkulturen Kulturens medverkan saknas i förslaget till handlingsplan. Genom att engagera sig i olika kulturella aktiviteter kan man få rörelse på köpet. Exempelvis är dans och rytmik i olika former ett lustfyllt sätt att röra sig. Handlingsplanen bör därför innehålla stöd till alla typer av dans, såsom folkdansgrupper, sällskapsdans, moderna dansformer, sambaskolor med mera. Danstillfällen i anspråkslösa former för alla åldersgrupper behöver också skapas. Teater och cirkus är andra exem- pel på kulturella aktiviteter som bör uppmuntras. anser att handlingsplanen bör innehålla ett förslag till Handslag med kulturen jämförbart med Handslaget med idrotten.1 Ett handslag med idrotten fördelas ut till verksamheterna genom som också står för samordning av insatserna. Kulturlivet är emellertid inte organiserat på samma sätt som idrot- ten och det finns ingen central samordnare motsvarande inom kulturlivet. För att nå ut till barn och unga i verksamheter både inom förskola och skola och och alla de olika aktörer som är involverade i dessa verksamheter bör med- len slussas till kommuner, landsting och regioner genom den centrala samordnaren , som beskrivs närmare i avsnitt 4.1. Överskottet från uppgick till . Vinsten från , delas i två delar, sedan grund- beloppet dragits bort. innebär det i var och en av de två potterna. Den första potten på 690 miljoner delas enligt riksdagsbeslut till två mottagare, får av medlen och får av medlen. Den andra potten på 690 miljoner delas så att 60 miljoner går till i ett fast bidrag, 400 miljoner går till för Ett handslag med idrotten, 744 000 går till kulturändamål och resterande cirka 230 miljoner går till stats- kassan. Medlen anslås genom att tar beslut om fördel- ningen. 1 remissvar på uppdrag Underlag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen (S2005/1274/FH). Ett handslag med barnkulturen 3.3Fördelning av ett handslag med barnkulturen är för satsningen Ett handslag med idrotten. Aktionsgruppen föreslår att överskottet i den andra potten 2007 och kommande år, delas så att 60 miljoner fortsatt går till och 744 000 till kulturändamål. Vi uppskattar att man kan överföra ca 629 miljoner till Ett handslag med barnkulturen. De 629 miljonerna delas så att går till Ett handlag med idrotten och går till Ett handslag med barnkulturen. Därigenom ges möjligheter för barn och unga att utvecklas inom båda områdena. Överskottet från kan skifta mellan åren. De siffror vi anger här ovan är en uppskattning byggd på siffror från de senaste årens överskott. För att förverkliga detta krävs ett riksdagsbeslut enligt samma ordning som sker . Vi föreslår att Ett handslag med barnkulturen fördelas enligt följande: 20 miljoner till utveckling av lokala kulturlokaler. 64 miljoner till utveckling av verksamheter på regional och nationell nivå för samverkan mellan kulturinstitutioner, fria kultur- utövare och lokala verksamheter samt barnkulturdelegationens arbete och kansli. 5 miljoner till utveckling av samordning mellan regionala kulturkonsulenter och kulturinstitutioner. 8 miljoner till utbildning och kompetensutveckling för aktö- rer inom förskola/skola och kulturliv. 1 miljon för utveckling av ett forskningsnätverk, information och spridning av forskning. 2 miljoner i riktade forskningsmedel till barnkulturforskning 2 miljoner till manusstöd för barnfilm 2 miljoner för att inrätta regionala kurser i mediepedagogik för lärare i förskola, skola och kulturskola Resterande medel, det vill säga cirka 200 miljoner ska gå till utveck- ling av verksamheterna på lokal nivå för samverkan mellan förskola, skola, musik- och kulturskola, föreningar, studieförbund, barn- kulturcentra, lokala och regionala kulturinstitutioner, fria kultur- utövare med flera. Ett handslag med barnkulturen Bidragsfördelare är barnkulturdelegationen under dess arbets- period. Delegationen fördelar själv riktade stöd. Medel till utveckling av verksamheter på lokal nivå kan sökas av kommuner, län och regio- ner. När ansökan registrerats diskuteras arbets- och tidsplan, vilket sedan, om ansökan beviljats, kan resultera i ett avtal mellan sökanden och delegationen. Pengar ur Handslaget kan fördelas till projekt och verksamheter med olika inriktning, exempelvis: samverkan inom ramen för förskolan, den obligatoriska skolan och särskolan nya organisationsformer och kvalitetsutveckling utveckling av verksamhetsformer som inte ställer krav på regel- bunden närvaro och kontinuerligt engagemang utprovande av former för barns och ungas eget inflytande öka tillgänglighet till de frivilliga verksamheterna. 20 miljoner avsätts för utveckling av befintliga och nya lokaler för kulturutövande i barns och ungas närområden. Tillgänglighet, utifrån perspektivet fysisk tillgänglighet, har en avgörande betydelse för barns och ungas kulturutövande. Skäl finns därför att förstärka möjligheterna till kulturutövande i barnens närmiljö. I vissa fall innebär det nyinvesteringar i anläggningar för att få ändamålsenliga lokaler, men det kan även innebära förbättrad tillgänglighet till de lokaler som finns . Många av dessa finns i Ett handslag med barnkulturen skolor, bibliotek och bostadsområden varför samverkan med skola, kulturskola, kulturinstitutioner, kommun och bostadsbolag blir viktig. I avsnitt 4.4.4 finns en längre beskrivning av hur kom- munerna kan utveckla nya lokaler för kulturutövande. 10 miljoner avsätts för lokal och regional utbildning och fortbild- ning av pedagoger, kulturpedagoger och kulturutövare inom för- skola, skola, fritidsverksamhet, kulturskola, föreningsliv och kul- turliv, skolledare inom förskola, grundskola och kulturskola, lärar- utbildare och barn- och skolbibliotekarier. Utbildningen arrangeras enligt det förslag om samverkan kring regionala utbildningar och fortbildning i kapitel 4.3.3. Ur delegationens medel för särskilda satsningar avsätts medel för forsknings- och utvärderingsprojekt med inriktning mot Barn- kulturhandslaget och dess effekter för barnen, ungdomarna och samhället. Utvärderingarna bör lägga särskild vikt vid att insatserna har god kvalitet och är effektiva. Delegationen ska sprida goda modeller och utvärderingarnas resultat, till exempel i form av semi- narier och på webben, för att därigenom bidra till en tydligare dia- log och kulturpolitisk diskussion mellan nationell, regional och nivå. 4Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet Aktionsgruppen föreslår att regeringen tillsätter en nationell barnkulturdelegation för att markera barnkulturens vikt för samhällsutvecklingen och med uppgift att driva barnkulturfrågorna framåt. Aktionsgruppen för barnkultur föreslår att Barnkulturdele- gationen får ett uppdrag att fördela medel och i samverkan med berörda myndigheter stödja de regionala aktörernas insatser samt utvärdera och till regeringen redovisa insatserna. Barnkulturdelegationen ska fördela medlen från Ett handslag med barnkulturen. Aktionsgruppen för barnkultur konstaterar att uppföljningen på barnkulturområdet är bristfällig och föreslår att Barnkultur- delegationen får i uppdrag att ta fram modeller samt påbörja arbetet med en kontinuerlig uppföljning av barnkulturen. Ingen statlig myndighet har helhetsansvar för kultur för barn och unga, det egna skapandet och amatörkulturen. Det behövs en kraftig höjning av de statliga insatserna för att nå upp på en nivå som bättre överensstämmer med regeringens kulturpolitiska mål och läroplanernas skrivningar. Aktionsgruppen bedömer att dele- gationsformen är ändamålsenlig för att stärka barnkulturen tills frågorna kan få en permanent placering hos en eller flera myndigheter och organisationer. Aktionsgruppen föreslår därför att regeringen tillsätter en nationell barnkulturdelegation för att driva utvecklingen på barn- kulturområdet framåt. Delegationen ska verka för att öka sam- verkan mellan myndigheter och andra aktörer på nationell nivå Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet samt verka för samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå för att de resurser som finns på barnkulturområdet ska användas mer effektivt. De myndigheter som bör ingå i Barnkulturdelegationen är bland annat , , , Ungdoms- styrelsen och Myndigheten för skolutveckling. Därtill bör före- trädare för departementen ingå i delegationen. Delegationen ska finna former för barns och ungas delaktighet i arbetet. Samarbete mellan myndigheter, särskilt när det berör olika sakområden, kräver tid, engagemang och långsiktig planering. Det är därför rimligt att respektive myndigheter behöver förstärka sina personalinsatser. Då deras insatser i delegationen är ett sätt att göra de samlade insatserna mot barn och unga mer ändamålsenliga så bör de kostnader som är förknippade med personalförstärkningar tas inom respektive myndighets ram. De aktörer som bör ingå i delegationens expertgrupp är bland annat Kommuner och Landsting, SMoK, , , , Utbildningsradion, KLYS, Centrumbild- ningarna, AMS och näringslivet. Även i denna grupp är arbetet för barn och unga en del i ordinarie arbetsuppgifter och därmed bör eventuella omfördelningar av arbetsuppgifter kunna ske inom respektive myndighets och organisations ram. Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet Delegationens uppgifter är att fördela medlen från Ett handslag med barnkulturen driva samverkansfrågor, skapa synergier och koordinera in- satser mellan statlig, regional och lokal nivå initiera och bidra till att utveckla nya modeller, metoder och strategier inom området vara en nationell resurs för alla aktörer inom området barn- och ungdomskultur inhämta och sprida information om samt marknadsföra nationella och internationella erfarenheter, goda modeller och forskningsresultat ta fram modeller samt påbörja arbetet med en kontinuerlig uppföljning av barnkulturen etablera och delta i relevanta nätverk inom landet, inom och internationellt utveckla former för samverkan med näringslivet. Målet kan vara att starta en näringslivsfond för stöd till projekt inom barn- och ungdomskulturområdet. utarbeta en årlig rapport till regeringen om delegationens in- satser. För operativa insatser av den typ som listas ovan föreslår vi att delegationen disponerar från Ett handslag med barnkulturen. För att förverkliga delegationens intentioner behövs ett kansli och informationsinsatser. Mest effektivt torde vara att kansliet är knu- tet till en befintlig myndighet för att få tillgång till administrativa hjälpmedel. torde vara den naturliga placeringen av delegationens kansli. kommer att finnas i vilket underlättar ett samarbete med . Vi vill dock betona att delegationen och kansliet är en särskild samverkansaktör och det är viktigt att delegationen och kansliet är självständigt gentemot enskilda myndigheter. Aktionsgruppen föreslår att kansliet består av fyra fasta tjänster samt utrymme för kortare anställningar för särskilda insatser och projekt. Stor vikt bör läggas vid att kansliets arbete präglas av lyhördhet och dialog då en mängd olika aktörer inom olika om- Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet råden kommer att ha kansliet som sin nationella samtalspart. Kansliets arbetsuppgifter bör bland annat vara att samordna satsningar på nationell, regional och lokal nivå. Kansliet bör också samla in och sprida information om insatserna på barnkultur- området, aktuell forskning med mera. Genom placeringen på en värdmyndighet kan kostnaderna för administration hållas så låga som möjligt. Kostnaderna för kansliet samt seminarieverksamhet och informationsverksamhet uppskattar vi till . Kostnaden för delegationen och dess kansli skall finansieras med medel från Ett handslag med barnkulturen. 4.1.3Tidigare exempel på delegationer satsningar för att förstärka olika områden inom kom- muner har genomförts av delegationer. Ett exempel är det natio- nella programmet för IT i skolan – ITiS, som antogs av 1998. Satsningen gällde både teknik och pedagogik och kostade totalt och genomfördes av en delegation bestående av statssekreteraren i dåvarande Kommunika- tionsdepartementet, GD för , VD för , kanslichefen för , en projektchef hos kommun- förbundet och ett kansliråd vid . Till stöd i arbetet formerades ett kansli och en samrådsgrupp där lärar- organisationerna och skolledarorganisationerna ingick. Ansvaret för att utveckla IT i skolan ligger nu hos Myndigheten för skol- utveckling som bland annat driver Skoldatanätet samt Nationellt resurscentrum för multimedialäromedel, som driver webbplatsen Multimediabyrån. Vidare ska myndigheten stödja de nätverk som byggts upp under ITiS. Ett annat exempel är som samordnar rege- ringens insatser i storstadsregionerna. Ordförande för delegationen är statssekreteraren för storstadsministern. Övriga ledamöter är statssekreterare som representerar Justitie-, Social-, Finans-, Ut- bildnings- och kultur-, Miljö- och samhällsbyggnads- och Närings- departementen samt en representant för statsrådsberedningen. Till har knutits referensgrupper för regionerna och för centrala myndigheter med syfte att finna former för sam- ordning och samverkan mellan de olika parter som berörs av stor- stadsarbetet. Delegationen har till sitt förfogande ett kansli som Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet svarar för den löpande samordningen. Storstadskansliet medverkar i arbetet att ta fram lokala utvecklingsavtal, genomför kommunika- tionsinsatser, initierar erfarenhetsutbyte nationellt och interna- tionellt samt utformar till rege- ringen. 4.1.4Barnkulturnätverk som modell prövat i Aktionsgruppen har med intresse sett hur barn- och ungdoms- kulturens ställning stärkts i genom den organisation, Børnekulturens netværk, som skapades 2003. Nätverket är ett samarbete mellan Biblioteksstyrelsen, , , /Kunststyrelsen och ingår också och Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender. Børnekulturens netværk etablerades för att få myndigheter och institutioner att samarbeta om och koordinera barnkulturprojekt och för att utveckla nya metoder. Nätverket skall bidra till att skapa dynamik, synergi och utveckling på det barnkulturella området mellan nationell, regional och lokal nivå. Nätverket har en årlig budget med medel från Tipsbevillingen (motsvarande ) och ett sekretariat om tre fasta tjänster samt därtill projektanställningar till särskilda satsningar och man är administrativt knutna till Biblioteksstyrelsen. Den redovisning som finns av verksamheten 2003 2005, handlingsplanen samt de samtal Aktionsgruppen haft med nätverkets kansli pekar på att samverkan mellan myndigheter, organisationer och institutioner ökat och att den dialogverksamhet man haft med kommunerna varit framgångsrik. Utförliga beskrivningar om uppdrag och verk- samhet finns på Nätverkets hemsida och på det danska kulturministeriets hemsida . På myndigheter och kulturinstitutioner på statlig nivå görs många goda insatser för barnkulturen. Men för att komma vidare behövs också en gemensam kraftsamling så att de samlade resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt och så att man gemensamt kan finna lösningar på de problem som finns. Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet Samordning och helhetssyn behövs för att tillgodose barns och ungas lika möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. Genom samordnade insatser på statlig nivå ges tydliga signaler till regionala och lokala verksamheter att samordna sina insatser. Genom att arbeta i en gemensam delegation får man också syn på vad som är gemensamt och vad som skiljer i synsätt mellan de olika sakområdena och därigenom kan man utveckla arbetssätt och förhållningssätt inom området barn- och ungdomskultur. Detta är nödvändigt för att snabbare få genomslag och effekt ute i regionala och lokala verksamheter. Eftersom det behövs insatser inom för- skolan, den obligatoriska skolan, gymnasiet, fritidsverksamheter, högskolor och kulturlivet behövs det insatser från många myn- digheter och organisationer. Aktionsgruppens kartläggning visar att en rad myndigheter har uppdrag som rör antingen barn eller kultur men att ingen av myndigheterna har ett helhetsansvar för barnkulturen. Särskilt otydligt är det vem som har ansvar för att driva frågor om barns rätt till eget skapande och delaktighet i kulturlivet. Aktionsgruppens förslag inkluderar de olika myndigheterna för att genomföras. Från och regional nivå finns en stark efterfrågan på en central instans som kan verka som nationell diskussionspart och arbeta med nätverksbyggande, kartläggningar, kunskapsspridning, fortbildning och internationella kontakter. Att finna verkningsfulla samverkansformer mellan statlig, regional och nivå är också en nödvändig förutsättning för att varje barn ska få möjlighet till all slags kultur. 4.1.6Bristen på statistik och underlag har ansvar för den officiella statistiken på kulturområdet. Enligt Förordningen om den officiella statistiken, SFS 2001:100 ska sammanställa statistik om bibliotek, kulturmiljövård, museer, studieförbund samt samhällets kultur- utgifter. I budgetunderlag 2009 skriver myndig- heten att man kommer att genomföra en översyn för att ta reda på om det är möjligt att få mer exakt kunskap om hur stor del av bidragsgivning som går till verksamheten för barn och unga. Rådet skriver också att ett utvecklingsarbete Förbättrad samordning och utveckling på barnkulturområdet pågår inom hela statistikområdet, där även behoven inom barn- kulturområdet är aktualiserade. Statistik och uppföljning inom barnkulturområdet sammanställs också av myndigheter, organisationer, landsting och kommuner. Detta komplicerar möjligheterna att få en över åren jämförbar sta- tistik för barn- och ungdomskulturen eftersom det inte finns enhetliga anvisningar om till exempel åldersindelningar. I Aktionsgruppens förslag pekar vi på länskulturkonsulenternas strategiska roll i inhämtande och återkoppling av statistik och ut- värderingar. Deras roll som spindlar i det regionala kulturarbetet gör dem särskilt lämpade att utveckla rutiner för inhämtning av statistik och rapporter i sina län. Genom direkt kontakt med kommunerna kan de ha överblick och påverka att både kvantitativa och kvalitativa faktorer beaktas. De kan utifrån egna analyser och utifrån sammanställningar från statliga myndigheter återkoppla till kommunerna och länsaktörerna och på så sätt sprida kunskaper och utveckla verksamheterna. antog riksdag en nationell strategi för att förverkliga . Strategin innehåller bland annat att barnstatistiken ska utvecklas. Under arbetet med kartläggningen har Aktionsgruppen kunnat konstatera att det finns mycket kvar att göra.