sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter , (2006) Antidiskrimineringens dilemma. Repre- sentationer i Kommunalarbetaren –2004 i: de los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Gavanas, (2006) De onämnbara. Jämlikhet, svenskhet och privata hushållstjänster i pigdebattens i: De los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2006) Kultur och kompetens. Bilden av den Andra i arbetsmarknadspolitisk gräsrotsbyråkrati i: , (red.) På tröskeln till lönearbete. Diskri- minering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. (2004) Statistikrapport – statistisk uppfölj- ning av Rapport 2003. (2006) Rapport integration 2005. Khosravi, (2006) Territorialiserad mänsklighet. jära immigranter och det nakna livet i: de los , (red.) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarska- pet. Rapport från utredningen om makt, integ- ration och strukturell diskriminering. Knocke, (2006) Ett historiskt och nutida perspektiv i: , (red.) På tröskeln till lönearbete. Diskri- minering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Knocke, (1986) Invandrarkvinnor i lönearbete och fack. En studie om kvinnor från fyra länder inom och avtalsområde. : Arbet- slivcentrum. Leiniö, (1988) Sex and ethnic segregation in the 1980 Swedish labour market, Economic and industrial democracy, 9(1): 99–120. , (2005) Vit governmentalitet. Invandrarkvinnor och textilhantverk – en diskursanalys. Arbetsliv i omvandling 2005:14. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter , (2006) Strategisamhälle. Om värdegrund och diskriminerande frigörelse i: de los , (red.) Ar- betslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Mulinari, (2006) Den andra arbetskraften. Exotisering och rasism på arbetsplatsen i: de los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetarklassen. Facket och de rasifierade arbetarna, : . (2006) På tröskeln till lönearbete. Centrala begrepp och antologins innehåll i: , (red.) På trös- keln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underord- ning av personer med utländsk bakgrund. Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Nekby, (2006) Att mäta diskriminering i: , (red.) På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, ex- kludering och underordning av personer med utländsk bak- grund. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. : Frit- zes. , , (2005) Anställningsformer och anställningstider 2005. , (2006) Urval på institutionella grunder i: , (red.) På tröskeln till lönearbete. Diskri- minering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , (1995) På tröskeln till folkhemmet. Baltiska flyktingar och polska koncentrationslägerfångar som reservarbetskraft i skånskt jordbruk kring slutet av . , (2006) Integrationspraktik som arena för konstruk- tion och normalisering av det (in)kompetenta invandrarsub- jektet i: de los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter SOU 2006:79 integration och strukturell diskriminering. , (2006) Intern migration bland invandrade familjer. Ett sätt att hitta rätt på arbetsmarknaden? i: de los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. Räthzel, (2006) Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig i: , (red.) På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Schierup, (2006) Den sociala exkluderingen i . Migration, arbetsmarknad och välfärdstat i förändring i: de los , (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Schierup, ; , , (2006) Migration, Citizenship, and Welfare State: A European Dilemma. Slavnic, (2002) Informell ekonomi och välfärdssamhället i: Rosing, ; , , (red.) Marginalisering eller integration. Invandrares företa- gande i svensk retorik och praktik. SOU 2006:59 Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:60 På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2002) Feministiskt integrationsarbete – eller vem ska definiera vems behov? i: de los , ; , , . Maktens (o)lika förklädna- der. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala . Wallette, (2004) Temporary jobs in incidence, exit, and on-the-job training. of Eco- nomics. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter , , (1991) Paradoxes of Multiculturalism. Aldershot: Avebury. , (1985) Skyddsmurar. Etnicitet och klass i invandrarsammanhang. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter 3.6Välfärd, (o)jämlikhet och den strukturella diskrimineringen Historiskt sett har den svenska välfärdsmodellen varit ett viktigt instrument för att uppnå både hög ekonomisk tillväxt och social och ekonomisk jämlikhet. Genom en unik kombination av gene- rella rättigheter och behovsprövat stöd har välfärdspolitiken varit en förutsättning för individernas möjligheter att delta i samhällsli- vet på likvärdiga villkor och utgjort ett skyddsnät i krissituationer. Att välfärd definieras som en generell rättighet har varit viktigt för den sociala sammanhållningen men också för att undvika stigmati- seringen av grupper och individer i behov av samhällets skydd och stöd. Det underlag som har tagits fram inom ramen för denna utredning visar emellertid att bakom välfärdsmodellens universa- lism finns en selektiv tillämpning av välfärdspolitiken som resulte- rar i särbehandling och diskriminering av personer med invandrar- bakgrund. Utredningens rapporter ger exempel på välfärdssyste- mets oförmåga att hantera strukturell ojämlikhet på etnisk basis som de visar välfärdsinstitutioners makt att skapa skill- nad genom kategorisering, särbehandling och normativa uppfatt- ningar om vad som är svenskt. En genomgripande slutsats är att denna diskriminering förekommer på alla nivåer och att den inte bara påverkar människors materiella villkor utan även deras rätt att erkännas som en del i det svenska samhället och deras möjligheter att utöva ett fullvärdigt medborgarskap. Kommittén Välfärdsbokslut (SOU 2001:79) påvisade en rad viktiga tendenser när det gäller skillnader i välfärdsnivåer mellan olika grupper, utvecklingen och förändringar som kan härledas från politiska beslut och införandet av nya regelsystem. Utvecklingen medförde ökade skillnader mellan olika befolkningsgrupper. Utredningen identifierar tre grupper som drabbades särskilt hårt av försämringarna inom välfärdsområ- det, nämligen ensamstående mödrar, utlandsfödda och ungdomar. Den bristande välfärden tog sig uttryck i bland annat hälsoproblem och försörjningssvårigheter bland individer och grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Utredningen tar fasta på den starka kopplingen mellan arbetsmarknadssituation och välfärd, och även på förändrade omvärldsförhållanden som kan påverka väl- färdspolitikens utformning. Ur ett diskrimineringsperspektiv är det emellertid viktigt att ställa frågan om hur ojämlikheten inom väl- färdsinstitutioner skapas och på vilket sätt den kodas och förstås Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter inom ramen för en etnisk rangordning. Detta innebär dels att man bör granska de ideologiska ställningstaganden som ligger bakom organiseringen av välfärden, dels att man synliggör och problemati- serar effekterna av en selektiv och diskriminerande praktik inom välfärdens institutioner. Ojämlikheter i den generella välfärden är ingen historiskt nyhet även om utvecklingen innebar ett dramatiskt trendbrott. Utifrån ett könsteoretiskt perspektiv har forskningen problematiserat välfärdspolitikens begränsningar när det gäller att motverka effekterna av samhällets könsmaktordning. Även om välfärdstaten har inneburit viktiga förbättringar i kvinnors levnads- villkor är skillnader i kvinnors och mäns inkomster, samt den ojämlika fördelningen mellan lönearbete, hemarbete och omsorgs- arbete, tecken på att välfärdspolitiken inte har lyckats motverka ojämlikheter mellan kvinnor och män (SOU 1998:6, Gonäs, Plantenga & Rubery, 1999; se även SOU 2005:66). Kritiken hand- lar inte bara om välfärdens oförmåga att jämna ut strukturell ojäm- likhet. Forskare har även påpekat att välfärdspolitiska (sär)lös- ningar har bidragit till att permanenta vissa gruppers position som avvikande, underlägsna och underordnade (, 2003; Kamali, 1997; , 1994). Ytterligare ett problem är att dessa särlösningar historiskt sett har styrts mer av situationen på arbets- marknaden än av de specifika behoven hos en viss grupp (Junestav, 2004). (2000) visar t.ex. hur välfärdsinsatser för personer med funktionshinder varierar beroende på arbetsmarknadsläget. Synen på förhållanden mellan arbete och välfärd har blivit före- mål för en ideologisk omvandling där nationella välfärdstater har fått tydliga drag av postnationella workfare-regimer med syfte att upprätthålla ekonomins konkurrenskraft. I fall blir denna utveckling än tydligare när det gäller kopplingen mellan socialpoli- tiken och den så kallade arbetslinjen. Enligt Schierup (2006) har social politikens uppgift att skydda individen och samhället från marknadskraften ersätts med åtgärder som syftar till att anpassa individernas beteende till (arbets)marknadens krav. Denna utveck- ling accentueras och fördjupas i ett sammanhang av social exklude- ring med etniska förtecken där fattigdomens etnifiering bidrar till dess politiska osynlighet (se även Schierup m.fl., 2006). Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Man kan således konstatera att den svenska välfärdsstaten inte är en universalistisk institution som behandlar alla lika. Kopplingen mellan arbetsmarknadspolitik och socialpolitik uppvisar en utveckling där den sociala inkluderingen och den fulla sysselsättningen gradvis har kommit att underordnas tillväxtmålen (, 1999; , 2003). Lönearbetet har, genom sin normativa roll för det sociala trygghetssystemets utformning, vidmakthållit och i vissa fall fördjupat följderna av den etniskt uppdelade och köns- segregerade arbetsmarknaden. Det har även slagit hårt mot dem som har instabila anställningar, tillfälliga jobb eller som utestängs från arbetslivet (SOU 2006:37). Skapandet av den andra Kritiken av välfärdspolitikens oförmåga att hantera social ojämlik- het förbiser emellertid inte sällan välfärdens makt att skapa skillnad och kanske ännu mer dess förmåga att skapa sanningar om indivi- ders och gruppers tillhörigheter, identiteter och rättigheter. Välfär- dens särskiljande praktiker och (åter)skapande av etniska skiljelin- jer är inte bara centrala komponenter i samhällets organisering utan också det som möjliggör förekomsten av diskriminering. Föreställ- ningen om att människor är olika och kan sorteras enligt redan fastställda egenskaper är en grundläggande förutsättning för dis- krimineringen. Olikheten är dock inte given utan skapas i relation och i kontrast till något annat; till andra som är det vi inte är. Genom att ständigt markera de skiljelinjer som placerar de andra bortom vi-ets gemenskaper är det möjligt att vidmakthålla ett system som präglas av privilegier för vissa, baserat på en föreställd universalistisk modell. Begreppet strukturell diskriminering namnger diskriminerings- former som har sin grund i samhällets institutionaliserade regelverk och normsystem. Den strukturella diskrimineringen uppstår antingen som resultat av slentrianmässiga handlingar, baserade på förutfattade uppfattningar om etnisk eller kulturell olikhet, eller så utgör den utfallet av att regler som är grundade på normativa modeller tillämpas på individer eller grupper vars behov och förut- sättningar skiljer sig åt. I det förra fallet kan vi säga att den struktu- rella diskrimineringen bidrar till att vidmakthålla kategoriseringar på etnisk basis. I det senare kan vi säga att den skapar ojämlikhet genom att tillämpa likadana regler på grupper som saknar likvärdiga Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Underlaget till denna utredning visar att båda dessa former är vanligt förekommande inom välfärdsområdet. Utredningens rapporter visar också att den strukturella diskri- mineringen tar sig olika uttryck beroende på individens sociala position, t.ex. när det gäller klass, kön, sexualitet och funktions- förmåga. Ur ett individperspektiv är det möjligt att konstatera att diskrimineringen hanteras på skilda sätt utifrån de resurser som enskilda individer kan mobilisera i kraft av sin samhällsposition. En slutsats som delas av de flesta författare som skriver om välfärd är att diskrimineringen måste analyseras intersektionellt. En diskus- sion om makt och diskriminering som inte tar hänsyn till hur kön, klass, etnicitet och sexualitet skapar och förutsätter varandra riske- rar att förenkla den komplexitet som finns bakom individens erfa- renheter att diskriminering. I princip kan man säga att erfarenhe- terna av diskriminering är gemensamma för alla dem vars namn, utseende, klädval eller uttal associeras med det icke-svenska. Men diskrimineringen upplevs och hanteras från en rad andra sociala positioner. Detta gäller inte minst kön men också klass och sexua- litet. Ett intersektionellt perspektiv visar hur olika relationer av för- tryck samverkar på olika nivåer och lyfter fram de strukturella, institutionella och individuella faktorer som försvårar utsattheten för diskriminering. I detta sammanhang är frågan om tolkningsfö- reträde och objektivering av diskrimineringens offer viktig. En röd tråd i utredningens arbete har varit att lyfta fram de diskriminera- des erfarenheter, tolkningar och kunskaper, delvis för att kunna belysa den strukturella diskrimineringen men också för att vända på en objektifierande ordning som berövar den diskriminerade möj- lighet att beskriva sin egen situation. Hur ser diskrimineringen ut inom välfärdsområdet? På ett övergri- pande plan opererar diskrimineringen inom välfärdsområdet på två skilda sätt. I det ena fallet är välfärdsystemets blindhet för struktu- rell ojämlikhet avgörande. Ett exempel på detta är utformningen av det sociala trygghetssystemet som analyseras med utgångspunkt i föräldraförsäkringen (Duvander & , 2006). Beträffande användandet av föräldraförsäkringen finns det betydande skillnader mellan utlandsfödda föräldrar och föräldrar som är födda i . Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Även om man konstanthåller faktorer som utbildningsnivå, inkomstnivå, den andra förälderns inkomst och utbildning, ålder samt vistelsetid, kvarstår skillnader baserade på födelseland. Men skillnaderna gäller även den ekonomiska ersättningen. Bland föräld- rar födda i eller har ungefär en tredjedel fått ersätt- ning på grundnivå . Bland föräldrar som är födda i är andelen endast en procent. Föräldrapenningen är nära knuten till förvärvsarbete. Att få ersättning på grundnivå innebär att föräldrarna innan barnets födelse inte har förvärvsarbetat tillräckligt för att föräldrapen- ningen ska baseras på den tidigare inkomsten. Försäkringens utformning utgår från en norm som premierar lönearbete på heltid och som förutsätter föräldrar som redan är etablerade på arbets- marknaden och har likvärdiga möjligheter att utnyttja systemet. Modellens diskriminerande effekter uppstår när denna modell tillämpas på föräldrar som saknar dessa förutsättningar. Det empi- riska materialet visar även att de utlandsfödda föräldrar som har förvärvsarbetat har en sämre ekonomisk situation under föräldraledigheten, på grund av sitt lägre löneläge jämfört med föräldrar som är födda i . Skillnader i ersättningsnivå kan relateras till föräldrarnas situation på arbetsmarknaden och visar hur instabiliteten på arbetsmarknaden leder till försvagade möjlig- heter att nyttja trygghetssystemet. Den diskriminering som via arbetsmarknaden överförs till det sociala trygghetssystemet har effekter inte bara för individen utan för hela familjen. Detta blir än mer tydligare när det gäller föräld- raförsäkringen som påverkar barns situation i ett mycket tidigt skede. Ekonomisk knapphet innebär att leva utan marginaler och därmed också utan trygghet redan i spädbarnstadiet. Risken är stor att barn med två utlandsfödda föräldrar drabbas av ekonomisk utsatthet . När ekonomisk utsatthet drabbar barn med utländsk bakgrund under uppväxten blir konsekvenserna av den strukturella diskrimineringen än tydligare; den diskrimine- ring som förekommer inom ett område påverkar villkoren inom andra livssfärer, vilket kan ses som ett exempel på diskriminering- ens systemiska karaktär, s.k. överföringseffekter. Diskrimineringen inom välfärdsområdet är inte bara resultat av dess blindhet för social ojämlikhet eller av dess normativa utform- ning. Den är också ett resultat av en särpolitik som utgår från kulturrasistiska antaganden om vissa gruppers inneboende egen- skaper och potentiella farlighet. Hanteringen av HIV/STI-frågor är Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter ett exempel på hur statliga myndigheters policyformulering sank- tionerar en särskiljande praktik. Denna praktik skapar kategorier och identiteter som definieras som potentiellt farliga och därmed legitima föremål för kontroll och tvång (Bredström, 2006). Katego- ritänkandet och definitionen av avvikande identiteter eller risk- identiteter har även andra konsekvenser, nämligen skapandet av normalitet kring vissa grupper, värderingar och beteenden. När asylsökande och invandrade tillskrivs en riskidentitet aktiveras därför andra associationer som bekräftar denna uppdelning mellan ett nationellt vi och de hotfulla andra. På en strukturell nivå är policyformuleringen således avgörande, eftersom den anger vad eller vilka som utgör ett socialt problem. Därmed anges även rikt- linjerna för hur ett sådant problem kan åtgärdas. O(jäm)lika välfärdslösningar för olika sorters brukare Den diskriminerande ordningen skulle inte kunna existera utan diskursers makt att definiera problem eller skapa betydelsesam- manhang i specifika institutionella miljöer. Diskursernas makt att skapa mening återspeglas även i en särskiljande praktik som legiti- merar o(jäm)lika välfärdslösningar för olika sorters brukare. Ett exempel på detta finns i den marknadsretorik och det normativa tänkande som har följt efter decentraliseringen och marknadsan- passningen av den offentliga äldreomsorgen. (2006) menar att såväl marknadsretoriken som konsumentprofileringen av äldreomsorgen står för ett normativt tänkande som både skapar och vidmakthåller strukturell diskriminering. Konsumentprofile- ringen utgår från en heteronormativ diskurs som sätter svenskhet, medelklass och manlighet i centrum. En följd av modellens imple- mentering är att existerande ojämlikheter bland äldre bevaras och fördjupas. Det är framför allt invandrade äldre och äldre kvinnor från arbetarklassen som drabbas av äldreomsorgens marknadsan- passning. Den offentliga äldreomsorgen är ytterligare ett exempel på ojämlikhetsskapande effekter av ett diskriminerande arbetsliv. Att äldre kvinnor har sämre möjligheter än män att leva upp till före- ställningen om den äldre som resursstark konsument illustrerar detta. Men diskrimineringen är inte bara ett resultat av dessa strukturella förhållanden. Den är även en konsekvens av en institu- tionaliserad praxis där bedömningen av omsorgsbehov utgår från Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter beköna(n)de och rasifiera(n)de föreställningar om invandrades omsorgskultur. Dessa föreställningar påverkar inte bara de äldres tillgång till omsorg utan även deras anhöriga. Det finns t.ex. kom- muner som har beslutat att endast de anhöriga som förlorar sin arbetsinkomst har rätt att få ekonomisk ersättning för vård och omsorg om äldre släktingar. I praktiken innebär detta att anhöriga som är arbetslösa eller som saknar inkomster förlorar möjligheten att få ersättning för sitt arbete (Brodin, 2006). De slutsatser som Brodin drar från kommuners agerande kan relateras till kulturgeografen (2000) avhand- ling om lokala välfärdsmodeller som visar hur stereotypa föreställ- ningar om invandrade äldres särskilda behov och önskemål påver- kar politiska beslutfattare på kommunnivå. visar att prioriteringar som görs både när det gäller barnomsorgen och äld- revården styrs av en föreställning om invandrare, särskilt invand- rade kvinnor, som hemarbetande och bärare av en särskild omsorgskultur. Utifrån detta drar slutsatsen att beslutsfattare kopplar denna omsorgskultur till en specifik behovsstruktur, som leder till att den lokala välfärden anpassas efter föreställningar om invandrades behov och traditioner. Om normativa uppfattningar om de äldre medför institutionell diskriminering inom äldreomsorgen har standardberättelser om de hemlösa liknande effekter när det gäller bostadslösheten. Det välkända faktum att arbete kvalificerar till de generella välfärdssy- stemen gäller även för boendet. och (2006) visar att det finns ett direkt samband mellan en förankring på arbets- marknaden och en förankring på bostadsmarknaden. På motsva- rande sätt utgör en svag arbetsmarknadsanknytning, svag socioe- konomisk ställning och svag förankring på bostadsmarknaden vad författarna beskriver som cirklar av förstärkande utanförskap. När det gäller bostadslösheten sker diskrimineringen genom en komplex interaktion på flera nivåer. Ojämlikheten, som kan relate- ras till såväl bostadsmarknadens funktionssätt som individernas position inom könsmässiga, etniska och klassmässiga strukturer, förstärks av de kommunala bostadsbolagens diskriminerande prak- tiker. Men även det diskursiva skillnadsskapandet har påtagliga konsekvenser. Standardberättelser om bostadslösa och hemlösa bidrar till att permanenta en situation som kunde vara tillfällig. Enligt och (2006) bör bostadsfrågan ses i en vidare strukturell kontext av sociala processer på en övergripande nivå, där internationella migrationer, etnisk boendesegregation och Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter förekomsten av en etnisk rangordning ses som centrala. Men även ett intersektionellt perspektiv som problematiserar den simultana effekten av klass, invandrarskap och kön är av betydelse för analy- sen av hemlösa familjers ekonomiska utsatthet. På ett institutio- nellt plan är frånvaron av politiska styrmedel och allmänt formule- rade ägardirektiv ett problem. Detta gäller inte minst frågan om hur de kommunala bostadsbolagen ska uppfylla sitt sociala ansvar. ställs höga men otydliga krav från hyresvärdarnas sida. Otydlighe- ten ger stort utrymme för godtyckliga (och diskriminerande) utsorteringar av sökande. Det material som och (2006) har analyserat tyder på en systematik som inte kan förklaras av slumpen. De diskriminerande effekterna av välfärdsinstitutioners praktiker kommer även till uttryck i mötet mellan familjerättsekreterare och brukare. (2006) visar hur rasifierande praktiker bland familjerättsekreterare gör svenskhet till norm och vithet en privilegierad position i en rasistisk kontext. Två interrelaterade praktiker är särskilt relevanta i detta sammanhang: patologisering och osynliggörande.