sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Temperaturen i ett plåtskåp på en södervägg i kan variera med mer än , från minus 40 till . och är andra tillgångar som finns att tillgå för testverksamhet. Att delar av området saknar infrastruktur kan i detta sammanhang också vändas till en fördel. Det kan t.ex. gälla övning av verksamhet i ett samhälle med sönderslagen infrastruktur. 2.1 Lokalbefolkningen Det finns ett beroende och ömsesidig respekt mellan lokalbefolkningen och de som utför test- och övningsverksamhet i . Små samhällen där alla känner varandra har varit en tillgång för entreprenörerna inom bl.a. biltest och den militära verksamheten. Det finns en positiv attityd samt en flexibilitet att hjälpa de utländska kunderna att integrera in i samhället. Denna har vuxit fram då det finns en stark vilja hos lokalbefolkningen att leva kvar i glesbygden. Överlevnaden är beroende av den sysselsättning som biltestverksamhet, militär närvaro etc. skapar. Det finns också en lojalitet hos lokalbefolkningen att skyddar test- och övningsverksamheten från externa intrång. Förutom arbetstillfällen kan lokalbefolkningen även hyra ut sina bostäder, vilket ger en förbättrad privatekonomi för fler än dem som är direkt anställda i verksamheten1. Rennäringens har också en god relation till test och övningsverksamheten. konstaterade i sin utredning2 att försvarsmakten har en tämligen bred folklig förankring i och kring förbandsorterna och man ställer sig positiv till en ökad internationell verksamhet. 1 Se även Cluster Evolution: , Social Capitan and Entrepreneurship – applied to the Swedish car test industry, K. , Masteruppsats från i . 2 Snö, mörker och kyla (SOU 2003:77) sid. 16. SOU 2006:62 Unika förutsättningar 33 2.2 Klimatförhållanden I finns det snö och minusgrader, men det är en annan sorts klimat än vad som finns i och andra länder med arktiskt klimat. Framför allt har kortare perioder av vinter. Det kan handla med snö och mycket kallt. I , där har militär närvaro, kan vinterklimatet variera kraftigt med låga temperaturer och solsken med plusgrader . har vinter från ungefär mitten av november . Vinterns längd varierar dock . Vårt avlånga land () har en förhållandevis lång vinter med stora variationer i landsdelarna, från besvärliga blötsnöförhållanden i södra och , till torra vindpinade förhållanden med tämligen , låg temperatur i de norra delarna. Vinterstormar med snödrivor på i , snökaos i Stockholmstrafiken och under i är exempel på miljöer som människor och maskiner ska kunna fungera och arbeta i. Om extrem kyla efterfrågas för testverksamhet kan temperaturen gå ned till lägre än i inlandets dalgångar Det finns skilda uppfattningar om vi går mot varmare tider även om vi ser häftigare nederbörd, kortare vinter och längre sommar. Vi upplever mer extremt väder med påföljande skadeeffekter. Om detta är en naturlig variation eller beror på mänskliga utsläppen av koloxid och andra växthusgaser tvistar forskarna. Med en ökad temperatur flyttas t.ex. trädgränsen uppåt. För bedöms effekten av global uppvärmning bli mindre påtaglig jämfört med t.ex. den norska vars klimat är mer beroende av . Genomsnittstemperaturen och snömängden i norra har jämförts med många andra nordliga regioner. Få platser erbjuder bättre och stabilare vinterväder. För konstruktörer är kunskaper i vinterproblematik nödvändiga vid dimensionering och sammansättning av konstruktioner som ska användas i köldgrader, snö och is med driftsstabilitet. Att kunna vistas och arbeta i hårt vinterklimat kräver kunskap. Unika förutsättningar SOU 2006:62 34 2.3 IT-infrastrukturen i regionen En väl utbyggd infrastruktur för fast och mobil kommunikation är nödvändig för glesbygdens fortsatta utveckling. Detta är också en viktig del i IT-politiken, att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla3. Informationstekniken har en genomgripande förändringskraft. Mycket talar för att effekterna av IT efterhand kommer att bli än mer märkbara när det gäller effektivitet, kvalitet i varor, tjänster, processer och system. Genom IT skapas också nya former av marknadsplatser. Av en rapport4 från () framgår att tillgången till bredband i norrlandsregionerna kommit i kapp och ligger på ungefär samma nivå som i andra delar av landet. har tillgången till bredband i genomsnitt varit sämre i . Orsaken till att det nu tagit fart i norrlandslänen bedöms bland annat bero på att de statliga stöden, som kommunerna kan söka, påverkat utvecklingen positivt. Många orter i är berättigade till statligt stöd. En stor del av ökningen består av att telefonstationer uppgraderats till xDSL. Det innebär att kvaliteten på bredbandet kan vara mycket varierande exempelvis beroende på hur långt från telefonstationen man bor. Även om har lika god tillgång till bredband som övriga landet är förutsättningarna för konkurrensen något sämre då det finns färre operatörer där. En orsak till detta kan vara att marknadens intresse att erbjuda abonnemang är lågt i glest befolkade kommuner. I finns det relativt många kommuner som själva är operatörer och erbjuder bredbandsabonnemang. T.ex. har kommun byggt ortsammanbindande nät. Samtliga entreprenörer inom biltestregionen tillhandahåller datanätverk och kommunikationsutrustning. Universitetsdatanätet (SUNET) har en kapacitet på /sek i bland annat och . Tre olika mobila system finns i , två digitala (GSM och UMTS även kallad , tredje generationen) och ett analogt (NMT). NMT-nätet drivs av som är ensam operatör. Det kommer att släckas ned och ersättas av ett digitalt nät (CDMA2000), vilket företaget nordisk har beviljats tillstånd att använda sig av. 3 Från en IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället (prop. 2004/5:175). 4 Bredband i , PTS–ER-2005:24, beskriver bl.a. tillgängligheten till bredband i ett regionalpolitiskt perspektiv per . SOU 2006:62 Unika förutsättningar 35 Det gamla analoga systemet har förutsättningar för en bättre geografisk täckning, medan digitala system kräver fler för samma yttäckning vilket ökar infrastrukturkostnaden. Digitala system har å andra sidan en högre överföringskapacitet. Tillståndsvillkoren för de digitala systemen är knutna till befolkningstäckning, vilket är till nackdel för glest befolkade områden. Den stora skillnaden mellan UMTS och GSM är överföringshastigheten. I UMTS-nät är denna 40 gånger så snabb som i GSMnät, vilket innebär att det finns möjlighet att skicka grafik och rörliga bilder. GSM-nätet togs i bruk . har , , (numera ) och tillstånd i GSM-nätet. De mobila kommunikationssystem som finns är avsedda att komplettera varandra. GSM täcker våra Europavägar samt tätorter som 1990 hade mer än 10 000 invånare. Utöver detta sker en förtätning av näten på rent marknadsmässig grund, till exempel har aviserat att man avser att täcka av landytan i . Vidare har GSM-nätet kompletterats av utbyggnaden av 3 G/UMTS som utifrån kraven i licensvillkoren ska täcka 8 860 000 invånare. Genom 450-tillståndet (CDMA2000) har mobiltäckning i glesbygd fått ytterligare ett alternativ. För detta tillstånd gäller kravet på täckning av ytan i varje enskilt län vilket motsvarar dagens NMT-täckning men med lite jämnare spridning. Avsikten är att dessa olika alternativa nät sammantaget ska ge privatpersoner och företag tillgång till mobiltelefoni i både städer och gles- och landsbygd. Försvarets telenät (FTN) är landsomfattande och använder både radiolänkar och fiber för sin telekommunikation. Nätnoderna finns i bergrum och betongbunkrar byggda för att stå emot väpnade angrepp. Stora drivmedelstankar gör att stationerna bl.a. med egna elverk klarar drift minst utan tillsyn. Nätet är främst avsett för försvarsmakten, FMV och s.k. blåljusmyndigheter. Rakel5 (Radiosystem för effektiv ledning) är ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet som ska vara utbyggt . Möjlighet att samtrafikera civil och militär trafik förbättras därigenom. I förhållande till andra subarktiska områden i världen har övre en mycket väl utbyggd IT-infrastruktur och goda 5 Se även . Unika förutsättningar SOU 2006:62 36 förutsättningar för att utveckla nya IT-stöd och IT-applikationer för ökad konkurrenskraft inom test- och övningsverksamheten. 2.4 Distansöverbryggande teknik och distribuerad kompetens Samarbeten handlar om närhet, men inte nödvändigtvis om geografisk närhet. är det fullt möjligt för företag och organisationer att driva ett nära, gemensamt arbete trots att de befinner sig på olika platser, orter eller till och med kontinenter. Regionen har som nämnts en stark ställning inom IT, speciellt inom trådlös teknik och IT-tillämpningar. Informations- och kommunikationsteknik (ITK) skapar ett avståndsoberoende. Med ITK kan en automatisering ske av information från t.ex. ett fältförsök eller tester. Provplatsernas fasta instrumentering kopplas i allt högre grad samman i lokala trådlösa kommunikationsnät. Tekniken underlättar även genomförande av modelleringar, överföring av mätdata, signalbehandling, bildanalys, riskanalys, reglerteknik m.m. Behov som uppstår i en specifik testsituation, försök, experiment etc. kan lösas genom samgående i utvecklingsprojekt med flera parter involverade. Samarbetet kan på så sätt utvecklas mellan forskningen och testindustrin. Med ett behovsstyrt, affärsmässigt och långsiktigt synsätt kan nya områden utvecklas. De regionala universiteten bedriver omfattande forskning inom distansöverbryggande teknologier och distribuerat arbetssätt. Tillgången till Internet och hög överföringshastighet av data ger tillgång till snabb information och som nämnts oberoende av fysisk lokalisering. Hårdare tidskrav, ökad konkurrens, och växande komplexitet i produkterna och arbetsuppgifter leder till ett ökat behov av teknikstöd som ger individer och grupper tillgång till information som är anpassad till aktuella arbetssituationer och behov. Teknologiska framsteg och miniatyrisering av den moderna informationstekniken , tillsammans med distansöverbryggande teknik, gör det möjligt att integrera teknik i användarens personliga omgivning, anpassad till tid, plats och syfte. Nya distansöverbryggande medier för ingenjörsutbildning, yrkesträning och upplevelser förstärker individens möjligheter att agera i en tillvaro som karaktäriseras av distansoberoende och SOU 2006:62 Unika förutsättningar 37 sociala nätverk, både under arbete och . Problemet att rekrytera kompetent personal minskar när distansöverbryggande teknik skapar förutsättningar för företag att rekrytera medarbetare till projekt oberoende av geografiskt avstånd. Forskning inom distribuerat ingenjörsarbete utförs vid bl.a. Polhemslaboratoriet inom . Tillsammans med partners utvecklas teknologi för högkvalitativ kommunikation via bild och ljud och delade applikationer. Verksamheten hos individuella biltestanläggningar utvecklas kontinuerligt med hjälp av distribuerat ingenjörsarbete. Detta medger att ingenjörer i i realtid kan följa tester som utförs i regionen, vilket sparar både tid och kostnader samt ökar kompetensen i regionen. Telematic testrange är ett projekt som drivs av i i nära samarbete med bland andra . Projektets övergripande mål har varit att utprova teknik för att överföra mätdata trådlöst till och från bilar samt att hitta partnerskap med lokala IT-företag och företag inom biltestklustret som kan ta rollen som produktägare och teknikförvaltare. Fordonstillverkarna jobbar hårt för att öka virtuella tester och minska övriga. En säker, effektiv och aktiv elektronisk kommunikations- och undersökningsmiljö kan också bidra till en ökad livskvalitet för patienter med bland annat köldskador. E-hälsa kan vara ett arbetsfält för centret, särskilt i skärning med övningsverksamheten. De medicinska, tekniska och beteendevetenskapliga FoUresurserna i regionen är redan samlade i ett virtuellt (CeH), som är en framgångsrik internationell aktör. De praktiska förutsättningarna för test- och utvecklingsverksamhet har underlättats genom att landstingen och kommunerna har ett virtuellt kommunalförbund . Regionen attraherar av de nationella FoU-anslagen inom e-hälsa och är den största svenska inom EU:s ramprogram. Företagen inom e-hälsa har ökat sin omsättning med . Den lokala infrastrukturen har stärkts genom en fyrdubbling av vårdutbudet via distansöverbryggande teknik. 39 3 Kompetens och kompetensbehov Enligt uppdraget ska jag redovisa en inventering och övergripande kartläggning av befintlig kompetens om verksamheter i subarktisk miljö samt bedömning av vilken framtida kompetens som kan behöva utvecklas för att skapa långsiktiga förutsättningar för den civila test- och övningsverksamheten. Inventeringen bör särskilt avse dels den kompetens som utvecklats inom f.d. (K 4), och dels sådan kompetens som kan finnas inom och . I en delrapport har vissa förslag lämnas till lokala och regionala kompetensutvecklingsinsatser, särskilt för personal som friställs vid f.d. K 4. Möjligheterna till samordning och nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i ska enligt uppdraget också redovisas. I finns en bred kompetens om arktiskt och subarktiskt klimat utifrån en mängd aspekter, där bl.a. klimatfrågor och miljöpåverkan studeras flitigt. En särskild myndighet finns i för polarforskning. I genererar exploateringen av oljefälten Snövit och Ormen Långe ny teknik och kunskap. har en ledande ställning inom telemedicin, polarforskning m.m. och , samiska högskola, m.fl. utvecklar arktisk kompetens. () har genom och områden i byggt upp stora kunskaper om is, snö och kyla och i finns samt forskningsprojekt finansierade av bl.a. Tekes relaterade till varvsnäringen (isbrytare), skogsnäringen (fordon i obanad terräng), biltestverksamhet m.m. I finansierar bl.a. , och Mistra FoUprojekt som är relaterade till arktisk och subarktisk miljö. Forskning bedrivs därutöver i , , , , , , m.fl. länder. Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 40 Inom ramen för arbeten som sker i , Arktiska Rådet, med flera internationella organisationer sker en kunskapsspridning genom deras medverkan i olika projekt och program med anknytning till det arktiska området. Utbildning, träning och övning av personer liksom testverksamheten förutsätter ett brett och fördjupat samarbete med forskningsvärlden både lokalt, nationellt och internationellt för att kunna utveckla och erbjuda kunskapsbaserade och kvalificerade tjänster. Universitetens forskning, uppdragsverksamhet, student och doktorandarbeten, avhandlingar m.m. bidrar till detta. 3.1 Kompetens hos personal vid Armens jägarbataljon och Försvarmaktens vinterenhet i Arvidsjaur1 Förmågan att verka i vintermiljö med mycket snö och stark kyla är ett av svenska försvarets adelsmärken. Svenska förband har av tradition varit duktiga på att utbilda och lösa uppgifter i vintermiljö. Förband som har förmågan att verka i subarktisk miljö kan ofta och lättare lösa uppgifter under andra klimatologiska förhållanden. I och med förbanden I 19 och F 21 finns en stor kompetens för såväl civil som militär test- och övningsverksamhet. Det gäller bl.a. planering och ledning av tester och övningar i svåra och komplexa förhållanden samt logistiskt stöd i vid bemärkelse. Officerarna vid förbanden har fått en bred och djup erfarenhet att leda och organisera allt från enstaka individer, grupper av soldater till förband om flera tusen man under subarktiska förhållanden, sträng kyla och en gles till obefintlig infrastruktur. Förutom kompetens i att strida under dessa förhållanden finns det inom officerskåren en kompetens att ta sig fram i djup snö i väglös terräng. Inom ramen för det stöd Försvarsmakten gett till samhället i övrigt vid krissituationer har officerarna en god kompetens att öva militära och civila ledningsgrupper på lokal och regional nivå. Ofta har Försvarsmakten stött blåljusmyndigheter i katastrofsituationer såväl i praktik som under övning. Utredningen har i en skrivelse till chefen för I 19 begärt in uppgifter avseende personalläge, befintlig kompetens som kan kopplas mot civil verksamhet, lokaler, materiel 1 Skrivelse till utredningen från chefen för I 19 . SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 41 m.m. i . Begäran avser också förslag på och förteckning av civila verksamheter där den kompetens som byggts upp inom jägarbataljonen skulle kunna utvecklas eller redan har utnyttjas, företrädesvis inom test- och övningsverksamhet. De kompetenser som redovisats har både bredd och djup med erfarenheter inom verksamhets- och personalledning liksom av projektledning, kunskap om utredningsarbete, samhällsanalys och organisationsutveckling. Kompetens finns också om statliga avtal, regler och förordningar liksom möjlighet att tolka och implementera dessa, t.ex. att upprätta avtal mot externa parter. Erfarenhet och kunskap om myndighetsutövande finns både avseende försvaret, men även om andra myndigheters rutiner och processer. Priskalkylering för t.ex. kursverksamhet samt juridiska kunskaper om hur upphandling sker mellan statliga myndigheter finns. Ekonomisk kompetens inom olika områden och möjlighet till uppföljningar, verksamhetsanalyser m.m. med datasystem för detta finns. Kompetens finns även inom arbetsrätt, anställningar, löneadministration och lönedatabaser. Språkkompetenser i engelska, tyska, franska, spanska, finska, thailändska och italienska är tillgängliga. Erfarenhet har byggts upp kring att arrangera konferenser både lokalt och nationellt. Logistisk kompetens finns avseende mark och flygtransporter, samordning av transporter och att upprätta relaterade avtal. Kompetens om annat logistiskt stöd som logi, förplägnad, IT-stöd och lokalvård samt kunskap om att koppla samman materielbehov mot möjlig utbildning (även internationella) finns. Kompetens om miljöarbete är tillgänglig både kopplat mot försvarsverksamhet men även mot civila verksamheter. Fastighetsdrift och biltestverksamhet är andra kompetensområden. Kompetens finns att: leda, organisera och öva grupper från enstaka individer till flera hundra under både , oavsett tillgång till infrastruktur eller ej, att ta emot och organisera förutsättningar för olika fordonsförsök främst vad gäller fordon med krav på framkomlighet utanför vägnät är tillgänglig, att öva blåljus eller grupper med liknande behov i situationer under kaotiska och/eller klimatologiskt svåra förhållanden, Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 42 att öva grupper med behov att efter olyckshändelser, i kyla och bristande infrastruktur, att kunna överleva, t.ex. vid ett flyg eller tåghaveri, att medverka vid test av metoder som används av grupper typ (), att öva enheter som, med lätt utrustning, behöver globalt samband från telefri miljö, att reparera och underhålla sambands- och fordonsmateriel. att utföra arkivering, elarbeten, expeditionsgöromål. I finns också möjlighet att reparera fordon, besiktiga samt genomföra motortjänst (utbildning) med tillgång till besiktningsmän. Tillgängligt finns även idrotts- och datalärare samt möjlighet att arrangera fritidsarrangemang. Restaurang med utskänkningstillstånd finns på området. Hos jägarbataljonen finns även sjukvårdsresurser i form av läkare, sjuksköterskor, sjukvårdslärare, fotvårdsspecialist, utrustning och anpassade lokaler. I regionen finns också med stor erfarenhet att behandla kylskador. 3.2 Specialistkunskaper hos biltestföretagen Inom biltestverksamheten har isbaneteknik vuxit fram som en specialistkunskap. Den innebär bl.a. att med GPS-baserad mätutrustning kunna beräkna och anlägga isbanor. Därtill kommer all praktiskt kunskap som behövs för att underhålla banorna. En annan specialistkunskap är testkörning. 3.3 Grundläggande utbildning Det framtida kompetensförsörjningen för test och övningsverksamhet kan indelas i olika behovsgrupper: Högteknologisk kompetens och mellaningenjörer (80120 p) Gymnasieutbildning Företagsledarutbildningar (marknadsföring, redovisning etc.) Grundutbildning som bas för bl.a. högskoleutbildning Utbildningar som stärker de befintliga strukturerna. Det kan avse kompetensutveckling av säsongsanställd personal SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 43 Utbildningar inom upplevelseindustri, handel och andra servicenäringar IT-utbildningar. Hos försvarsmakten efterfrågas kompetens kopplad till militär verksamhet. Efterfrågan av högteknologisk kompetens hos lokalanställda inom biltestverksamheten är till stor del beroende av i vilken utsträckning bilföretagen och komponenttillverkare själva etablerar testfaciliteter i , m.fl. orter och där anställer egna experter. Behov av högteknologisk personal kan också finnas, men i begränsad omfattning, hos lokala biltestentreprenörer som har långa kontrakt och väl etablerade kundrelationer. Hos entreprenörerna finns ett fåtal anställda med akademisk utbildning (civilingenjörsexamen). Många av de anställda inom branschen har inte grundläggande behörighet för universitetsstudier. Den förvärvade praktiska kompetensen är däremot hög. Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 44 3.3.1 Utbildning av testförare och högskoleingenjörer i bilsystem Utbildningar till testförare och bilmekaniker är populära hos ungdomarna i biltestregionen och nationellt. I finns på Hornavanskolan en nationell gymnasieutbildning (BST-programmet – Teknik) med riksintag och inriktning mot biltestbranschen omfattande 60 platser . Programmet är ett teknikprogram med lokal profil. Man läser bl.a. kurser i fordonsteknik, mätteknik, mototorlaboratorieteknik och förarteknik. Under tredje året erbjuds studenterna möjligheten att åka utomlands för att göra praktik hos några av de internationella bilföretagen. driver också genom sin underentreprenör ATM en intern förarskola för utbildning av testförare. har omkring 400 personer utbildats. avstyrkte en ansökan från kommun om fortsatt riksintag på BilSystemTeknikprogrammet vilket skulle äventyra utbildningen. En avveckling berör enligt vad jag erfarit direkt och indirekt upp till 70 arbetstillfällen. Beslutet kan slutligt komma att prövas av regeringen. Alternativa och kompletterande utbildningar med stor flexibilitet, situationsanpassning och delaktighet från branschens sida eller lokala företag diskuteras. Det kan röra sig om uppdragsutbildning inom bilelektronik, maskinteknik, software eller kombinationer av dessa. Det kan också röra sig om att erbjuda möjligheter att läsa in en gymnasiekompetens för behörighet till högskolestudier. Det är viktigt att branschen medverkar aktivt med planering för examensarbeten, uppsatsarbeten, forskningsinsatser, praktikplatser m.m. Hos flera entreprenörer inom biltest är en generationsväxling i annalkande. Den framtida verksamheten kommer att kräva mer högskoleutbildad personal. har tillsammans med Akademi Norr startat en högskoleingenjörsutbildning i bilsystem som bedrivs i , och . Utbildningen är mycket uppskattad och hade, , totalt 119 sökande till 30 platser. SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 45 3.3.2 Akademi Norr Kommunerna har ökat sin samverkan i frågor kring kompetensutveckling och biltest. 13 kommuner från fyra län har gått samman i ett kommunalförbund – Akademi Norr för att driva samverkan kring högre utbildning och utveckling. Utbildningsdelen är stommen i arbetet och grunden till att arbetet sker inom ramen för ett kommunalförbund. Utvecklingsdelen är ännu i sin linda, men det finns planer på en ökad samverkan mellan kommunerna . sker bl.a. ett arbete med att förbättra företagsklimatet i kommunerna och över länsgränsen. har en gemensam utvecklingsenhet med säte i . Delar av verksamheten finansieras via mål 1, sociala fonden. 3.4 har ca 11 000 studerande och 1 400 anställda. erbjuder utbildningar inom teknik, samhällsvetenskap, humaniora, lärande, hälsa, musik, media och teater. Huvuddelen av utbildningarna sker i , men även , , och är campusorter. har landets enda universitetsutbildning av rymdingenjörer och rymdtekniker. i utbildar sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter.