sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — När den statistiska diskrimineringen är base- rad på faktiska skillnader kan utfallet i aggregerad form vara moti- verad ur vinstintresse (baserad på informa- tions/transaktionskostnader) även om det innebär en diskrimine- ring av enskilda individer. Är den dock baserad på felaktigt före- ställda skillnader är den, utöver att vara såväl individuellt som gruppdiskriminerande, även omotiverad ur vinstintresse. Denna form av diskriminering kan även påverka personer födda i med utländsk bakgrund om de felaktigt bedöms tillsammans med utrikes födda. Det finns flera andra former av diskriminering som kan påverka arbetsmarknadsutfallet för personer med annan etnisk bakgrund. En klassisk form faller under benämningen preferensdiskrimine- ring. Med preferensdiskriminering menas direkt diskriminering dvs. diskriminering som förekommer på grund av en motvilja att arbeta och umgås med personer av en annan etnicitet (, 4TP PT Inom speciellt anglosaxisk forskning är ordet ras det mest förekommande begreppet i diskrimineringsforskning. I är fokus oftare på begreppet etnicitet vilket är det begrepp som används här. I sin enklaste form, under antaganden om perfekt konkur- rens, perfekt information och fri rörlighet av resurser, har teorin om preferensdiskriminering svårt att förklara diskriminering på lång sikt. Detta eftersom företag som diskriminerar anställer rela- tivt dyrare arbetskraft, får högre kostnader och lägre vinst och därmed försvinner från marknaden. Men om arbetsgivare konsumerar en del av sin lön i form av diskriminering kan diskri- minering på lång sikt upprätthållas utan att vinstnivån påverkas. Om marknaden dessutom inte kännetecknas av perfekt informa- tion och fri rörlighet kan preferensdiskriminering bestå , eftersom det råder osäkerhet om hur produktiviteten påverkas när kunder, arbetsgivare eller arbetstagare undviker kontakt med en viss etnisk grupp.TPF5FPT Ytterligare ett diskrimineringsbegrepp som blivit allt vanligare, dock ej inom nationalekonomisk forskning, är strukturell diskri- minering. Med strukturell diskriminering avses de normer, rutiner och vedertagna förhållningssätt som finns i institutioner och andra strukturer som utgör ett hinder för minoritetsgrupper att uppnå samma möjligheter som majoritetsbefolkningen.TPF6FPT Grundproblemet, med att empiriskt identifiera förekomsten av diskriminering, är att man inte kan manipulera etnicitet i syfte att studera hur etnicitet påverkar ett arbetsmarknadsutfall på kort sikt. Med detta menas att vissa personliga egenskaper som signalerar om etnisk tillhörighet såsom hudfärg inte går att förändra.TPF7FPT Den kontrafaktiska frågan inom all diskrimineringsforskning är föl- jande; skulle behandlingen vara annorlunda om samma person hade en annan etnicitet (kön)? Dessvärre går det inte förändra en egen- skap som hudfärg, kön (eller uttal och namn på kort sikt) eller att randomisera det på ett urval personer för att studera hur just denna egenskap påverkar ett visst arbetsmarknadsutfall. Multivariata ana- lyser av data kan visa korrelationen mellan etnisk bakgrund och ett arbetsmarknadsutfall, efter hänsyn tagits till eventuella skillnader i en mängd observerbara produktiva och demografiska egenskaper (till exempel utbildning, erfarenhet, senioritet, kön, civilstånd, antal 5TP PT För en utförlig översikt av nationalekonomiska teorier om diskriminering se Altonji och Blank (1999). 6TP PT Intresserade läsare om strukturell diskriminering i en svensk kontext hänvisas till de los och (2002), och (2005), de los och (2005), Kamali (2005) samt och (2003). 7TP PT På lång sikt kan vissa signaler om etniskt tillhörighet förändras, exempelvis uttal eller namn (då personer väljer att byta till mer svenskklingande namn). Andra egenskaper som hudfärg är bestående men kan, om samhället förändras, förlora sitt värde som signal om annan (än svenskt) etniskt tillhörighet. Således är det ett viktigt instrument för att beskriva arbets- marknaden för olika grupper i samhället och de skillnader som finns mellan etniska grupper. Problemet är att gå från betingade korrelationer till kausalitet, dvs. till ett bevis på att observerade skillnader beror enbart på etnisk tillhörighet och inget annat, vilket i så fall är diskriminering. Implicit i resonemanget ovan finns en nollhypotes om att dis- kriminering inte förekommer i samhället. Kvarstående signifikanta skillnader mellan grupper antas endast bero på produktivitetsrelate- rade faktorer som inte är fångade av modellen. Med andra ord antas bestående skillnader bero på annat än diskriminering. Egenskaper som inte fångas av modellen, så kallade icke-observerbara egenska- per, är oftast svåra att modellera och empiriskt analysera, då pro- cesserna som undersöks (anställningsprocessen, befordringsproces- sen osv.) är komplexa och inte minst att mått saknas. Mycket av diskrimineringslitteraturen utgår från denna nollhypotes. Däremot är det inte sagt att man inte kan vända på resonemanget och for- mulera en nollhypotes om att diskriminering förekommer tills motsatsen bevisats. Bevisbördan, att formulera och testa modeller som eliminerar signifikanta skillnader mellan grupper, läggs på motståndare till diskrimineringshypotesen Denna omvända nollhy- potes är ett viktigt tankeexperiment när identifieringsproblemet kring diskriminering diskuteras. Givet en välspecificerad modell kan bevisbördan läggas på motståndare till diskriminering. Detta kapital fortsätter med en mer ingående diskussion om problemen med att identifiera diskriminering med kvantitativa metoder samt metoder som används för att minimera dessa pro- blem. Vi begränsar oss till att diskutera kvantitativa metoder, vilket är den vanligaste metoden inom nationalekonomisk empirisk forskning. Därefter följer en kort översikt kring experiment som alternativ metod för att identifiera förekomsten av diskriminering. En utförlig diskussion om andra viktiga forskningsmetoder inom samhällsvetenskap såsom kvalitativ forskning ligger utanför ramen för detta kapitel.TPF8FPT Dock bör nämnas att kvalitativ forskning är ett 8TP PT I korthet är fördelen med kvalitativa metoder att enskilda processer, där diskriminering kan tänkas förekomma, kan studeras mer ingående. Kvalitativ forskning möjliggör ett urval av personer som kan intervjuas om deras egna erfarenheter av diskriminering. På så sätt bidrar kvalitativ forskning till vår förståelse om mekanismerna bakom diskriminering och dess inverkan på enskilda personer. Detta är viktigt inte minst för teoriutvecklingen i ämnet. Nackdelen med denna typ av forskning är dess avsaknad av extern validitet. Med detta menas att resultaten inte går att generalisera till andra miljöer, personer eller arbetsgivare än dem som undersöks. oerhörd viktigt komplement till kvantitativ forskning i strävan att undersöka mekanismerna kring diskriminering.TPF9FPT Statistisk analys av enkät- och registerdata Enklaste modellen för att mäta diskriminering Den vanligaste empiriska metoden inom arbetsmarknadsforskning, för att undersöka skillnader mellan olika definierade grupper, är statistisk analys av enkätundersökningar eller registerdata. I den enklaste modellen estimeras endast en ekvation som visar hur ett arbetsmarknadsutfall (sysselsättning, arbetslöshet, lön, inkomst, befordring) påverkas av ett antal produktiva och demografiska egenskaper samt etnisk tillhörighet.TPF10FPT Etnicitet kan definieras på ett antal olika sätt. Vanligt inom litteraturen är att studera utrikes födda eller infödda med utländsk bakgrund (dvs. de med utlands- födda föräldrar). Etnicitet kan även delas upp i ett antal finare kate- gorier efter eget födelseland/region, föräldrars födelseland eller efter vistelsetid i . I den statistiska analysen visar etnicitets- variabeln om personer med en definierad etnisk tillhörighet har en signifikant annorlunda (sämre eller bättre) utfall än en jämförelse- grupp, vanligtvis i jämförelse med infödda med svensk bakgrund, allt annat lika. Forskaren har dock sällan information om alla egenskaper som påverkar ett visst utfall. Detta beror dels på att register- och enkät- data har trubbiga mått om, för utfallet, viktiga egenskaper. Ett exempel är att registerdata kan innehålla information om utbild- ningsnivå men inte typ av utbildning eller utbildningsresultat. Båda dessa egenskaper kan påverka en persons möjligheter till exempel- vis sysselsättning. Ytterligare ett exempel är att data kan innehålla information om erfarenhet mätt som antal år i sysselsättning, men ingen information om typ av erfarenhet och dess relevans för en viss anställning. Andra relevanta (för utfallet) egenskaper är mycket svåra att över huvud taget mäta och därmed saknas infor- 9TP PT Kapitalet har hämtat mycket information och inspiration från boken (2004) från i . Boken behandlar problemen med att identifiera så kallad rasdiskriminering mellan svarta och vita i . Mycket av diskussionen är tillämpbar till andra former av diskriminering och till andra nationer. Se även Empiriska problem och möjligheter med att belägga diskriminering i arbetslivet skriven av . 10TP PT Etnicitet mäts av en så kallad dummy variabel som är lika med ett om individen tillhör en definierad etnisk grupp (givet definitionen på etnicitet) och lika med noll om inte. mation om dessa egenskaper i data. Här kan nämnas egenskaper som motivation, ambition, social kompetens och sociala nätverk.TPF11FPT På grund av detta har arbetsgivare bättre möjligheter än forskaren att säkerställa om en person har relevanta meriter för en viss anställning, befordring eller löneförhöjning. Utelämnade, från modellen, variabler är endast ett problem i estimering av en kausal effekt mellan etnicitet och ett arbetsmark- nadsutfall (diskriminering) om den utelämnade variabeln är korre- lerade till etnicitet. När en viktig egenskap inte är med i modellen, men är systematiskt korrelerad till etnicitet, innebär det att etnici- tetsvariabeln delvis fångar upp effekten av den utelämnade varia- beln. Vi får därför en missvisande uppskattning om korrelationen mellan etnicitet och utfallet. Några exempel på utelämnade variab- ler, som diskuterats flitigt i debatten kring diskriminering, är skill- nader i språkkunskaper, kontakt i nätverk och, när utrikes födda studeras;, skillnader i utländska utbildningar och erfarenheter (avsaknad av så kallad lokalt humankapital). Givit att dessa egen- skaper är korrelerade till etnicitet, dvs. att de med utländskt bak- grund systematisk har sämre språkkunskaper, sämre kontaktnät- verk och/eller saknar relevant, för den svenska arbetsmarknaden, utbildning och erfarenhet jämfört med infödda, mäter etnicitets- variabeln delvis dessa skillnader. Formellt betecknas problemet som omitted variable bias och innebär att man får en icke väntevär- desriktig estimat (systematisk avvikelse) av skillnaden mellan den definierade etniska gruppen och jämförelsegruppen. Här är det viktigt att påpeka att alla antaganden om korrelation mellan etnicitet och en utelämnad variabel måste motiveras. När svårfångade egenskaper, som förmåga eller motivation, kommer på tal är dessa antaganden inte alltid självklara och kan vara diskrimi- nerande i sig. Problemet med utelämnade variabler är just att ade- kvata mått saknas och att sambandet mellan etnicitet och variabeln därmed inte kan testas. Ett enkelt exempel kan illustrera detta. En vanligt förekommande hypotes, till skillnader i sysselsättning bland utrikes födda och infödda, var tidigare att utrikes födda hade lägre sökintensitet. Utrikes födda antogs helt enkelt inte söka jobb i samma utsträckning som infödda. Detta angavs som en förklaring till skillnader i sysselsättning mellan grupperna. Tills bevis säker- ställs, angående korrelationen mellan etnicitet och en svårfångad egenskap, är ett antagande bara ett antagande – en trosföreställning. 11TP PT Se Behtoui (2005) i denna antologi för en analys om sociala nätverk och dess betydelse i rekryteringsprocesser. I just denna fråga har senare forskningen i ämnet visat att sökinten- siteten är högre bland utrikes födda än infödda (Arai et al., 1999; , 2005). Om och när det teoretiskt går att motivera att det finns uteläm- nade variabler som är korrelerad till etniskt ursprung utesluts dis- kriminering som enda förklaring till skillnader i utfall mellan olika etniska grupper. Den totala skillnaden kan fortfarande helt eller delvis bero på diskriminering, men det är omöjligt att säkerställa i vilken utsträckning skillnaden beror på utelämnade variabler eller på diskriminering. I detta fall är det viktigt att vidare undersöka hur den utelämnade variabeln är korrelerad till etnicitet för att säker- ställa till vilken grad den utelämnade variabeln kan förklara skillna- der i utfall. Endast när vi teoretiskt kan motivera att alla relevanta egenska- per är med i modellen, och att övriga utelämnade variabler inte är systematiskt korrelerade till etniskt ursprung, kan vi identifiera en kausal effekt mellan etnicitet och utfall. Med andra ord; först då går det att hävda att signifikanta skillnader mellan infödda och olika etniska grupper enbart beror på diskriminering. Det är således oer- hört viktigt att ha med alla variabler som teoretiskt kan tänkas på- verka utfallet och som varierar mellan etniska grupper. När så är fallet och gruppskillnader kvarstår kan diskriminering antas före- komma. I praktiken är det dock svårt att formulera och estimera modeller som är heltäckande på detta vis. Låt oss illustrera problemet med ett enkelt exempel. Vi vill mäta om utrikes födda diskrimineras på arbetsmarknaden genom att analysera om sannolikheten att vara sysselsatt varierar mellan utri- kes födda och infödda. För att få en korrekt estimat av skillnaden mellan grupperna kontrolleras för skillnader i ett antal produktiva och demografiska variabler som kan skilja sig mellan personerna i undersökning och som påverkar sannolikheten av att vara syssel- satt, bland annat utbildningsnivå. Om vi saknar information angå- ende var utbildningen är anskaffad för utrikes födda, dvs. i eller utomlands, och om vi dessutom antar att utländska utbild- ningar ger sämre avkastning på den svenska arbetsmarknaden, kan skillnader mellan infödda och utrikes födda spegla skillnader i lokalt humankapital och inte diskriminering. Skillnader i lokalt humankapital antas påverka sysselsättning eftersom utländska utbildningar och erfarenheter inte direkt är transfererbar mellan länder. Dessutom kan arbetsgivare ha dålig kunskap om värdet av utländska utbildningar och erfarenheter. Vi kan, med andra ord, inte utesluta att effekten av att vara född utomlands beror på skill- nader i lokalt humankapital och inte diskriminering. Med en sådan ansats kan vi inte heller estimera i vilken utsträckning den kvarstå- ende skillnaden mellan utrikes födda och infödda beror på diskri- minering eller på utelämnade faktorer. Som diskuteras ovan, måste antaganden om korrelationer mellan utelämnade variabler och etnicitet explicit motiveras. Det finns skäl att anta att utländska utbildningar är mindre värda på den svenska arbetsmarknaden och därmed en bidragande förklaring till skillna- der i sysselsättning mellan utrikes födda och infödda. Detta gäller i synnerhet utbildningar med ett stort inslag av nationsspecifik kun- skap såsom juridik. Å andra sidan, är det också möjligt att värde- ringar om andra mer generella utbildningar förvärvad utomlands är grundad i fördomar och inte i fakta. I så fall blir antagandet i sig diskriminerande. Vad vi vill säga med detta är att grundläggande antaganden, om processen i fråga, är oerhört viktiga och kan vara avgörande för tolkningen av gruppskillnader i arbetsmarknadsut- fall. Är antaganden som görs relevanta för den process som under- söks och för det urval som estimeringen baseras på? Om så inte är fallet blir diskriminering en mer trolig orsak till skillnader i utfall. Sammanfattningsvis kan sägas att det är svårt, med sedvanliga multivariata analysmetoder, att isolera om och i vilken utsträckning diskriminering förklarar skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan infödda och andra etniska grupper. Därmed är det inte sagt att multivariata regressionsmetoder inte kan vara ett redskap för att närma sig ett svar på frågan. Det som krävs är att modeller som estimeras antingen tar hänsyn till alla egenskaper som potentiellt påverkar ett utfall och som är korrelerad med etnicitet eller att urvalet som estimeringen baseras på väljs med omsorg. Kvaliteten på data utvecklas kontinuerligt vilket innebär att alternativa för- klaringar till diskriminering sakta men säkert kan testas och bekräftas eller avfärdas. Det är viktigt att modellspecifikationer utvecklas med teoretiskt förankring. Endast om vi förstår proces- serna som ligger bakom ett anställningsbeslut, en befordring eller en löneutveckling kan en modell specificeras på ett adekvat sätt. Med andra ord måste vi förstå processen bakom utfallet för att säkerställa en korrekt specificerad modell och därmed uttala oss om kausala samband. Utöver en utveckling av data och teori kan ett noggrant utvalt urval möjliggöra en test av diskriminering. Med bättre urval menas att diskrimineringshypotesen testas på ett urval av personer, där man teoretisk kan t argumentera att de vanligaste anledningar till skillnader i utfall inte förekommer, som exempelvis skillnader i språkkunskaper, kunskaper om , utländska utbildningar och så vidare. Ytterligare ett exempel belyser vad vi menar. Ett antal studier har undersökt övergången från utbildning till arbetsmark- naden med fokus på skillnader mellan ungdomar med svensk alter- nativt utländsk bakgrund.TPF12FPT Samtliga i urvalen har hela sina utbild- ningar inom det svenska skolsystemet. Frågan som undersöks är bland annat om det finns skillnader mellan ungdomar med olika etnisk bakgrund i termer av ett antal arbetsmarknadsutfall (syssel- sättning, arbetsmarknadsprogram, arbetslöshet, utanför arbets- kraften).TPF13FPT Studierna kontrollerar för olika faktorer som kan tänkas påverka utfallet, bland annat bostadsort, kön, utbildningsnivå, utbildningsinriktning, föräldrars utbildningsbakgrund, invand- ringsstatus (invandrat innan skolstart) och betyg i svenska från . Eftersom dessa studier baseras på ett urval av elever, som enbart har utbildning från , kan man teoretiskt moti- vera att dessa elever bör erbjudas samma möjligheter på den svenska arbetsmarknaden, givet skillnader i skolbetyg, utbildnings- nivå och andra demografiska egenskaper. Med andra ord är det svå- rare med detta urval att argumentera för att signifikanta skillnader mellan grupper beror på annat än diskriminering. På så sätt kom- mer dessa studier närmare en kausal tolkning mellan etnicitet och utfall. har diskussionen fokuserat på avsaknaden av relevant data som kan vara korrelerad med etnicitet. Men även motsatsen kan vara problematisk. Att inkludera egenskaper i en modell som är väldigt högt korrelerade till etnicitet leder också till missvisande resultat i den mån att signifikant skillnader mellan grupper kan för- svinna. Det här är ett mer teknisk problem som formellt betecknas multikollinjäritet. När två variabler är högt korrelerade till var- andra, dvs. mäter samma sak, påverkas precisionen i estimaten. Standard felen överskattas, vilket innebär att signifikansen på esti- maten påverkas. I en undersökning om utrikes födda kan det till exempel vara av intresse att estimera inverkan av vistelsetid på ett arbetsmarknadsutfall. Problem kan dock uppstå om personer grup- peras efter födelseland och efter invandringsperiod, när invand- 12TP PT (2002), Nekby & Özcan (2005), Behtoui (2002, 2005). Se även (2003), Hammarstedt & (2004) och (2000) för studier om skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund. 13TP PT Utländsk bakgrund definieras oftast efter föräldrarnas födelseland. ringen från ett visst land eller område är koncentrerat till en speci- fik tidsperiod. Måttet för ursprung blir högt korrelerad med måttet för vistelsetid.TPF14FPT Signifikanta skillnader mellan personer födda i olika länder kan försvinna enbart på grund av inflaterade standard fel. Detta kan i sin tur leda till felaktiga tolkningar. Det finns ytterligare ett empiriskt problem som har med selek- tion att göra. Den statistiska analysen som beskrivits esti- merar förekomsten av grupp skillnader och för ett givet urval. Diskriminering vid tidigare tillfällen kan dock förändra incitamenten . Om utbildning inte lönar sig för en etnisk grupp påverkas framtida generationers ambitioner att utbilda sig. Även inom en kohort kan svårigheter under en tidig fas av arbetslivet ha långsikta effekter på utveckling därefter. Om indivi- der av en viss etnisk tillhörighet upplever att det är svårt att få sys- selsättning efter kompetens kan en anpassning av sökbeteendet ske till mindre kvalificerade arbeten alternativt till lägre löneanspråk. Detta kan i sin tur påverka möjligheterna till intern utbildning och befordring samt inkomstutveckling. Diskriminering inom ett område kan dessutom påverka möjligheter i andra områden. Om bostadsmarknaden är segregerande och vissa etniska grupper hänvi- sas till vissa områden kan detta i sin tur innebära en begränsning av vilka arbeten som kan sökas och antas. Gruppskillnader i utfall kan underskattas i empiriska undersökningar när hänsyn inte tas till diskrimineringens dynamik. Urvalet som vi estimerar på kan påver- kas av diskriminering vid ett annat tillfälle eller i en annan marknad, däri ligger således selektionsproblemen. Avslutningsvis kan vi konstatera att problemet med utelämnade variabler inte kan underskattas eftersom det är principiellt svårt att argumentera att en grupp kontrollvariabler är heltäckande. Där- emot kan vi med en välspecificerad modell vända på bevisbördan och kräva att motståndare till diskriminering formulerar rimliga alternativa förklaringar till observerade skillnader mellan grup- perna. 14TP PT Problem med multikollinjäritet uppstår när en dummy variabel för födelseland inkluderas i samma modell som dummy variabler för invandringsperiod och huvuddelen av individerna från ett visst födelseland invandrar . Avkastning på produktiva egenskaper – lika eller olika? Den statistiska analysen som diskuterats är baserad på en enkel en-ekvationsmetod, där skillnader mellan grupper mäts med en etnicitetsvariabel. Övriga kontrollvariabler i dessa modeller antas ha en effekt på utfallet. Med detta menas att i esti- mering antas utdelningen på kontrollvariablerna vara lika för infödda såsom för andra etniska grupper. En högskoleutbildning antas till exempel påverka sannolikheten att vara sysselsatt på ett likartad sätt för personer med svensk respektive utländsk bak- grund. Det är möjligt att så inte är fallet, dvs. att vissa grupper i samhället får lägre avkastning för sina produktiva egenskaper än andra grupper. När skillnader i avkastning inte kan motiveras är detta en annan form av diskriminering. För att undersöka om utdelningen varierar mellan grupper kan så kallade interaktionseffekter testas inom en en-ekvationsmodell. Interaktionseffekter mäter om avkastningen på en viss variabel skiljer sig mellan definierade grupper, mellan exempelvis infödda med svensk respektive utländsk bakgrund alternativt mellan kvin- nor och män. En annan vanlig metod, för att estimera i vilken utsträckning estimerade gruppskillnader beror på skillnader i egen- skaper kontra skillnader i utdelning för dessa egenskaper, är en så kallad dekomponering (Blinder, 1973; , 1973). I den enklaste varianten av denna metod estimeras två ekva- tioner, där ett arbetsmarknadsutfall (inkomst, sysselsättning, befordring, lön) estimeras separat för de två grupper man är intres- serad av (exempelvis infödda kontra utrikes födda, infödda med svensk bakgrund kontra infödda med utländsk bakgrund, män kontra kvinnor). Genomsnittsskillnaden i arbetsmarknadsutfallet mellan grup- perna som undersöks bryts sedan ner i två komponenter.