sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Our estimation of the conjectured economic consequences of labour immigration under the regulations we propose shows immediate economic gains for society. Revenues from taxes and fees exceed the costs of income distribution and public consump- tion. Beyond this directly quantifiable economic gain, we expect labour immigration to help resolve situations in the labour market where there is a labour shortage and thus create positive impact on the labour market and the national economy. The estimated economic gain to society is based on the assumption that labour immigrants will be young when they come to and that many will leave while they are still of working age. Many labour immigrants and their families are educated in the country of origin, where they also receive health care and social services in old age. However, the regulations we propose provide latitude for people to stay longer in than is possible under current regulations and also makes it possible for more labour immigrants to be granted permanent permits than is the case today. Swedish language skills are essential to the integration of labour immigrants and their families into Swedish society. In addition to an effective Swedish language instruction programme, day-to-day life in the workplace is an important factor in integration, which is an advantage for these immigrants compared to others. However, there is probably less interest in integrating into Swedish society among labour immigrants who intend to stay only a limited time in . We also expect the high employment rate for labour immigrants (and under our proposed regulations essentially all labour immi- grants will be employed) may have positive impact on integration for all immigrants in . With respect to labour law, we believe there may be an indirect negative impact on application of the regulations if a large percent- age of workers in do not speak Swedish or have only poor Swedish language skills. We presume that employers and trade unions will act to provide labour immigrants with the prerequisites for learning Swedish and basic information about terms and conditions in the Swedish labour market. Our general assessment is that no changes need be made to current labour legislation based on our proposals for new labour immigration regulations. It is however of critical importance that labour immigration does not shut existing out of the labour market and that conditions on equal treatment in relation to other are met. The interests of emigrant countries shares the increasingly widespread belief that labour immigrants or visiting students who return to their countries of origin take home new skills that can contribute to development in the home country. Generally speaking, migration benefits emigrant countries in two ways: they get skills and experi- ence back when migrants return, and migrants send home large sums of money. The special responsibility has with regard to develop- ment in poor countries should be managed within the framework of the policy for global development. This context may involve developing models for further stimulating return, whether permanently or for a more limited time, by migrants who can contribute to the development of their home countries. Another aspect is to facilitate secure and inexpensive systems migrants can use to send money home so that it can be put to optimal use in the home country. should also work on the international level to ensure that migration can take place under safe and organised forms and that the rights of labour immigrants are upheld. Some of the members dissented against parts of the Committees proposals or arguments. A minority believe that the component of labour market con- sideration referring to labour shortages should be carried out by the employer, that temporary permits should not be connected to a specific occupation and that people should be allowed to apply for temporary permits for the purpose of work while in , even if they are asylum-seekers. How- ever, this would in the case of asylum-seekers require a method to prevent abuse of the right to seek asylum so that applications are not made solely to gain access to the labour market. A minority are also sceptical towards the worry that employers might prefer to employ foreign citizens rather than Swedish citizens, which they find the majority have expressed in the report. One member disagrees with the proposal that temporary permits should be connected to an occupation when they are renewed. An opinion was also expressed that no additional labour market consideration should be performed in the individual case if the applicants occupation or industry is found on the list compiled in connection with preparation of job-seeker visas. It was also proposed that asylum-seekers who are not immediately returned or whose applications are not obviously groundless should without exception be granted exemption from the work permit require- ment. In light of the Riksdags consideration of the issue of the possibility to apply for a permit after an application for asylum has been rejected, it was proposed that the Committee should refrain from dealing with the issue. One members opinions include that requirements for getting a job-seeker visa should be lowered in relation to the requirements for a uniform Schengen visa or that otherwise national job-seeker visas should be issued, that permanent permits should as a rule be granted after two years with a temporary permit, that labour immigrants should be allowed to apply for Swedish citizen- ship after three years, that people who are currently living and working in illegally should be allowed to regularise their situations and that the Committee should have more thoroughly analysed problems related to ethnic discrimination. lag om ändring i utlänningslagen (2005:176) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 3 kap. 2 §, 5 kap. 5, 10 och 18 §§, 6 kap. 2 § samt 7 kap. 3 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 kap. 3 a §, av följande lydelse. En visering för inresa och vistelse som be- viljas med stöd av 1 § skall utfärdas som en enhetlig visering i en- lighet med föreskrifterna i . En enhetlig visering är giltig vid inresa och vistelse i Schengenstaterna på sätt som framgår av viseringen. Om det vid en samlad bedömning framstår som sannolikt att avsikten med vistelsen är en annan än den uppgivna eller att utlän- ningen inte kommer att lämna eller Schengenstaternas ter- ritorium efter viseringstidens utgång, får en enhetlig visering inte beviljas. En utlänning som beviljats visering för att söka arbete behö- ver inte lämna eller Schengenstaternas territorium efter viseringstidens utgång, om han eller hon fått anställning som kan leda till uppehålls- och arbets- tillstånd. Ett permanent uppehållstill- stånd får beviljas en utlänning som har erbjudits en tillsvidare- anställning i landet, om utlän- ningen har särskilda kvalifika- tioner och behovet av arbets- kraft inte kan fyllas av arbets- sökande inom landet eller genom rekrytering från annat land inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES) eller . Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin för- sörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Ett permanent uppehållstill- stånd får beviljas en utlänning som har erbjudits en tillsvidare- anställning i landet, om utlän- ningen har särskilda kvalifika- tioner och behovet av arbets- kraft inte kan fyllas av arbets- sökande inom landet eller genom rekrytering från annat land inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet (EES) eller . Permanent uppe- hållstillstånd får också beviljas en utlänning som haft arbetstillstånd. Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin för- sörjning ordnad på annat sätt än genom anställning. Om försörj- ningen skall ordnas genom att utlänningen bedriver närings- verksamhet, skall utlänningen kunna styrka sin förmåga att be- driva den avsedda verksamheten. Om utlänningen förvärvar en del av en befintlig näringsverksam- het, skall förvärvet avse minst hälften av verksamhetens till- gångar. I sådant fall krävs vidare att utlänningen själv skall vara sysselsatt i verksamheten i en ledande befattning. Ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier eller besök. Ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier, besök eller för att bedriva näringsverksam- het. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1.utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här som flykting eller skyddsbehövande i övrigt enligt 1 § eller kan beviljas uppe- hållstillstånd här med stöd av 21 kap. 2, 3 eller 4 §, 2.utlänningen med stöd av 6 § bör beviljas uppehållstillstånd här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tids- begränsat uppehållstillstånd som getts utlänning med familje- anknytning med stöd av 3 § första stycket 5 eller 6, 4.utlänningen kan beviljas eller har ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd här med stöd av 15 §, 5. utlänningen enligt 3 § för- sta stycket 1–7 har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlän- ningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, eller 5. utlänningen enligt 3 § för- sta stycket 1–7 har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlän- ningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, 6. utlänningen enligt 6 kap. 3 a § har beviljats ett tidsbe- gränsat arbetstillstånd, 7. ansöker om arbetstillstånd inom ett yrke som av Migrations- verket förts upp på en förteckning över yrken inom vilka det råder brist på arbetskraft, 8. utlänningen enligt 10 beviljats ett tidsbegränsat uppe- motsvarar 20 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskar- 6. det annars finns synnerliga 9. det annars finns synnerliga I fråga om uppehållstillstånd för en utlänning som skall avvisas eller utvisas enligt dom eller beslut som har vunnit laga kraft gäller föreskrifterna i 8 kap. 14 § och 12 kap. 18–20 §§. Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjudits säsongsarbete, en anställning inom ett yrke där det råder till- fällig brist på arbetskraft eller som deltar i ett internationellt utbyte. Tillstånd får även ges om det följer av ett interna- tionellt avtal eller ett avtal med ett annat land. Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjudits a)säsongsarbete, b)en anställning inom ett yrke där behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses inom Euro- peiska ekonomiska samarbets- området eller , eller c)som deltar i ett internatio- nellt utbyte. Tillstånd får även ges om det följer av ett interna- tionellt avtal eller ett avtal med ett annat land. Arbetstillstånd som ges enligt 2 § första stycket b) skall tids- begränsas och får första gången ges för som längst 24 månader eller, om anställningen är kortare, . Tillståndet skall avse visst slag av arbete och kny- tas till viss arbetsgivare. Arbetstillstånd som ges enligt första stycket får förlängas med som längst eller den som anställ- ningen avser. Arbetstillstånd får dock inte ges för längre samman- lagd tid än 48 månader. Arbets- tillståndet skall vid förlängning utöver sammanlagt 24 månader inte knytas till viss arbetsgivare men ges för visst slag av arbete. Uppehållstillstånd får åter- kallas för en utlänning som rest in i landet om 1.utlänningen utan arbetstill- stånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd, eller 2.det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverk- samhet i eller i något annat nordiskt land. Uppehållstillstånd får åter- kallas för en utlänning som rest in i landet om 1.utlänningen utan arbetstill- stånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd, 2.utlänningen har beviljats arbetstillstånd med stöd av 6 kap. 2 § första stycket b) och, sedan anställningen upphört, inte beviljats nytt arbets- tillstånd, eller 3.det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverk- samhet i eller i något annat nordiskt land. 1 Senaste lydelse 2006:220. Uppehållstillstånd får dock inte återkallas enligt första stycket om utlänningen har vistats här i landet med uppe- hållstillstånd när frågan om återkallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningsförordningen (2006:97) dels att 5 kap. 3 och 4 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall införas tre ny paragrafer, 3 kap. 3 a §, 5 kap. 12 a § och 7 kap. 1 a §, av följande lydelse, dels att det före 3 kap. 3 a § skall införas en ny rubrik av följande lydelse. 3 a § En enhetlig visering får, om det finns särskilda skäl, utfärdas till en utlänning som önskar resa in i landet för att här söka arbete. Undantag från kravet på arbetstillstånd 3 § Den som med stöd av 6 kap. 2 § första stycket b) utlännings- lagen (2005:716) har haft arbetstillstånd och som, sedan anställ- ningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet, ansöker om nytt arbetstillstånd, behöver inte ha arbetstillstånd av från det ansökan om nytt tillstånd ingavs. Den som i övrigt har haft arbetstillstånd för av och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning, behöver inte ha arbetstillstånd för tiden till dess till- ståndsfrågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Har en utlännings arbetstillstånd återkallats och har beslut meddelats om utvisning enligt 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716), är utlänningen undantagen från kravet på arbetstill- stånd till dess utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. 4 § Den som har sökt uppehållstillstånd i och åberopat skäl enligt 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716) är undan- tagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall Migrations- verket bedömer att dess beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller inte en utlänning som saknar identitetshandlingar, om inte utlänningen gjort vad som skäligen kan krävas för att medverka till att iden- titeten kan fastställas. Undantaget gäller fram till dess att det finns ett lagakraftvunnet beslut i ärendet. Om ett beslut om avvisning eller utvisning inte bedöms kunna verkställas med tvång på grund av förhållandena i mottagarlandet, gäller undantaget fram till dess att utlänningen lämnar landet. utfärdar särskilt bevis om undantag från skyl- digheten att ha arbetstillstånd. Riktlinjer för bedömning av tillståndsärenden 12 a § skall besluta om en förteckning över yrken eller yrkesområden inom vilka det råder brist på arbetskraft och som skall ligga grund för beslut om visering för att ge en ut- länning möjlighet att här i landet söka arbete. En sådan förteckning skall upprättas i samråd med . Arbets- marknadsstyrelsen skall lämna sammanslutningar av arbetsgivare respektive arbetstagare tillfälle att yttra sig i ärendet. Underrättelse om utlännings vistelse m.m. i 1 a § En arbetsgivare som anställer en utlänning som enligt 5 kap. 4 § är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd skall lämna underrättelse om det till . Underrättelsen skall innehålla utlänningens fullständiga namn, födelsedatum, med- borgarskap och bostadsadress här i landet samt uppgift om vilket yrke och vilken tidsperiod som anställningen avser. Underrättelse skall på motsvarande sätt lämnas till när anställ- ningen upphör. Denna förordning träder i kraft . Initiativet till att inrätta en kommitté med syfte att lämna förslag till en vidgad arbetskraftsinvandring till från länderna utanför EU/EES kom genom ett tillkännagivande från riksdagen1. I sitt tillkännagivande fastlade att regeringen borde tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konse- kvenserna av, och ta fram ett regelverk som medger, en vidgad arbetskraftsinvandring från länderna utanför EU. I beslut angavs att lön, försäkringsskydd och övriga anställnings- villkor inte får vara sämre för arbetskraftsinvandrare än vad som gäller för svensk arbetskraft. Kommitténs uppdrag är preciserat genom de direktiv2 som reger- ingen har beslutat och som finns i fulltext i bilaga 1. I senare direk- tiv som finns i bilagorna 2 och 3 har justeringar skett främst vad gäller tidpunkten för när kommittén skulle lämna sina betänkan- den. I kommitténs betänkande ges löpande hänvisningar till direkti- ven. De frågeställningar som är preciserade i direktiven har styrt kommitténs utredningsarbete och avgränsat kommitténs arbete i relation till andra närliggande frågeställningar. I flera fall har vi sett att de frågeställningar kommittén har att utreda gränsar till andra politikområden. Exempelvis arbetar bl.a. med frågor om diskrimineringen av invandrare på arbetsmark- naden. Vi har därför valt att inte behandla dessa frågor. 1Betänkande från /03:SfU8. 2004:21 Översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring. Beslutad vid regeringssamman- trädet . Huvuduppdraget för kommittén är att ta fram ett långsiktigt hållbart regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EES och Schweiz.3 En grundläggande utgångspunkt i utredningsarbetet är att regel- verket skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbets- marknaden och syfta till att göra regelverket mer flexibelt så att typen och omfattningen av förekommande arbetskraftsinvandring snabbare skall kunna anpassas till arbetsmarknadens behov. För- slagen skall även syfta till att förenkla administrationen för såväl myndigheter och företag som individer i samband med prövningen av arbetstillstånd. Vidare skall kommittén studera sambandet mel- lan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. Som en följd av huvuduppdraget skall kommittén redovisa kon- sekvenser av förslagen. Konsekvensanalysen skall innefatta skatte- intäkter, de eventuella riskerna för undanträngning av inhemsk arbetskraft, arbetskraftsinvandrarnas nyttjande av välfärdssystemen samt vilka effekter arbetskraftsinvandringen kan få på arbetsmark- nadens struktur ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Kommittén har haft nitton sammanträden. var man samlade . För att ta del av den internationella debatten och diskussionen kring arbetskraftsinvandring gjorde kommittén dels två studieresor, till respektive och , dels en större förfrågan till ett antal av utrikesmyndig- heterna inom utrikesförvaltning. Resultat från enkäten till utlandsmyndigheterna finns i kommitténs delbetänkande, men även i en separat rapport från kommittén4. För att ta del av den nationella diskussionen och debatten har sekretariatet haft kontakt med berörda myndigheter och organisa- tioner samt deltagit i ett antal seminarier, konferenser m.m. för att inhämta relevanta synpunkter på kommitténs frågeställningar. Kommittén har genom sitt sekretariat även samrått med utred- ningen om begränsning av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen 3Se den inledande ordförklaringen och dess hänvisning till text om det gemensamma geografiska området. (S 2004:04), (U 2004:09) samt Integra- tionspolitiska Kommittén (JU 2005:09). Till kommittén har en referensgrupp bestående av arbetsmark- nadens parter kopplats. Deltagande organisationer var TCO, , kommuner och landsting, Före- tagarna, LO samt . Med referensgruppen har kommitténs sekretariat haft löpande sammanträden och deltog referensgruppen i en del av ett av kommitténs sammanträden. anordnades en större hearing där centralorgani- sationerna gavs tillfälle att bjuda in berörda underförbund till en diskussion med kommitténs sekretariat. På hearingen deltog repre- sentanter för Företagarna, , , , , , , , , , , , , , , , samt . 1.3Faktabakgrund i ett delbetänkande Kommittén har i ett tidigare delbetänkande gett en bred faktabak- grund till den vidare diskussion och de utgångspunkter som kom- mittén har haft i sitt arbete.5 Delbetänkandet fokuserade i huvud- sak på tre olika aspekter: befolkningsutveckling, arbetsmarknad och internationell utblick. Arbetsmarknadens funktionssätt beskrevs redan i delbetänkandet, men vi vill ändå även i vårt slutbetänkande (kapitel 2) fortsätta den beskrivningen och diskutera några centrala begrepp vilka sedan återkommer i våra förslag. Den internationella utblick som kommittén gjorde i delbetänkandet har kompletterats med ytterligare beskrivningar vilka återfinns i kapitel 4. Nedan följer en kort sammanfattning och beskrivning av några viktiga fakta som vi beskrev i delbetänkandet. 5 SOU 2005:50 Arbetskraftsinvandring till – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. En ökad livslängd i kombination med låga födelsetal leder till att får en allt äldre befolkning. är av befolkningen . , när 40-talisterna lämnar arbetslivet blir pensionärerna betydligt fler . I SCB:s senaste befolkningsprognos räknar man med att andelen kommer att öka till och sedan fortsätta öka till . En växande andel av de äldre kommer att vara över . Varje person i förvärvsarbetande åldrar (20–) skall i princip försörja de yngre och äldre som av åldersskäl står utanför arbets- kraften. skall varje person i arbetsför ålder, förutom till sin egen offentliga konsumtion, skapa resurser för offentliga invester- ingar och konsumtion för ytterligare 0,7 personer. En prognos över den framtida befolkningen visar att försörjningskvoten kommer att öka till 0,8 in och stiga till 0,85 personer. Det är en ökning med jämfört med . Figur 1 Försörjningskvoten under i Kvoterna har beräknats som antalet /(Barn och ungdom), 65+/(Äldre), 019 och 65+/(Försörjningskvoten). Källa: SCB. I och med att befolkningen åldras förskjuts försörjningskvoten från att till största delen omfatta barn och ungdom till att omfatta mest äldre. Därmed förskjuts också tyngdpunkten av offentliga in- vesteringar och konsumtion från att vara inriktad på barn och ungdomar till äldre. Försörjningskvoten är en enkel kvot mellan olika åldersgrupper och tar inte någon hänsyn till i vilken utsträckning personer är sysselsatta. Ju färre i de arbetande åldrarna som är sysselsatta, desto större blir försörjningsbördan för dem som är sysselsatta. Kom- mittén har gjort ett räkneexempel där hänsyn har tagits till arbets- kraftsdeltagandet bland dem i åldersför ålder, i det här fallet de faktiska uppgifter som gällde för , och sedan med stöd av uppgifter från SCB:s befolkningsprognos sett hur den reella för- sörjningsbördan kan se ut . Om sysselsättningen skulle ligga kvar på samma nivå som för dem som är sysselsatta i åldrarna 20–ökar försörjningsbördan från 1,12 personer (exklusive den sysselsattes egna offentliga konsumtion) för till 2025 och 2050. Försörjningsbördan kan till en mindre del påverkas i positiv riktning genom arbetskraftsinvand- ring, men den största förändringen uppstår om en större andel av befolkningen som redan bor i förvärvsarbetar. Det framtida utbudet och efterfrågan av arbetskraft påverkas av att på olika sätt har blivit alltmer internationaliserat. I över- gången från ett industrisamhälle till ett samhälle där information och kommunikation spelar en allt större roll har internationella kontakter och samverkan med de faktorer som kännetecknar globaliseringen påverkat näringslivet i . Den svenska arbets- marknaden har därmed blivit allt mer beroende av omvärlden. Detta innebär också att företag investerar i utlandet och förlägger en del av sin verksamhet där. På motsvarande sätt sker även direktinvesteringar från utländska företag i .