sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Den framtida personalförsörjningen inom utbildning – tillgång och rekryteringsbehov , Ura 2003:3, Arbets- marknadsstyrelsen. AMS (2004:a). Den framtida kompetensförsörjningen inom teknik och industri – tillgång och rekryteringsbehov , Ura 2004:2, . AMS (2004:b). Arbetskraftsutbudet i – en utblick mot 2030, Ura 2004:3, . AMS (2005). Arbetsmarknadsutsikterna , Ura 2005:2, . AMS (2006). Var finns jobben ?, Ura 2006:1, Arbetsmark- nadsstyrelsen. , (2001). Gender and jobs – Sex segregation of occupa- tions in the world. Bevelander, och , (2006). Flyktingars jobb- chanser. Vad betyder lokala erfarenheter av tidigare arbetskrafts- invandring? Arbetsmarknad & Arbetsliv, årgång 12, nr. (2004). Population Studies No. International labour migration. Salt, and Wanner. FN (2004). UN DESA World Economic and Social Survey 2004, international migration. FN (2006). International migration and development. Report of the Secretary-General. A/60/871. , (2005). Staten, företagen och arbetskraftsinvandringen, GCIM (2005). Migration i en värld av ömsesidigt beroende: Nya handlingslinjer. Rapport från den Globala Kommissionen om Internationell Migration. och B. (2003). Förvaltningslagen – med kommentar, Juridik. , (2001). Tidsbegränsade anställningar – språng- bräda till fast jobb?, IFAU, . ITPS (2003). Arbetskraftsbrist och arbetskraftsinvandring: Hot eller möjlighet för ekonomisk tillväxt?, A2002:010, växtpolitiska studier. KAKI (2005). Arbetskraftsinvandring i ett internationellt perspektiv – svar på en förfrågan till . Rapport från kommittén för arbetskraftsinvandring (KAKI) . KOM(2004). – Om en gemensam syn på eko- nomisk migration i EU. KOM(2005). Meddelande från kommissionen om en strate- gisk plan för laglig migration. LO (2003:a). Röster om facket och jobbet – rapport nr 4, Lands- organisationen i . LO (2003:b). Röster om facket och jobbet – rapport nr 5, Lands- organisationen i . LO (2004). Integration 2004 – fakta och kunskap, Landsorganisa- tionen i . LO (2005). Anställningsformer och anställningstider 2005, Ett fakta- material om välfärdsutvecklingen, nr 64, i . och (1999). Från arbetskraftsimport till flykting- invandring, , . (2003). Om undantag för asylsökande från skyldig- heten att ha arbetstillstånd – argusgruppens erfarenheter och syn- punkter, rapport . (2005). Uppföljning av beslut om uppehållstillstånd för studier, rapport . Nermo, (2004). Sida vid sida men inte på jobbet – en analys av könssegregerade arbetsmarknader, I , och Berg- qvist, (red) Framtiden i samtiden – Könsrelationer i förändring i och omvärlden , rapport nr 9. , (2005). De äldre arbetar mindre. Välfärd Nr 1. SOPEMI (2004). Trends in International Migration, 2003 Edition. Angående riktlinjer för utlänningspolitiken m.m. Prop. 1983/84:144. Om invandrings och flyktingpolitiken. 1996/97:25. Svensk migrationsperspektiv i ett globalt perspektiv – en sammanfattning. 2002/03:122. Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. 2004/05:170. Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. 2005/06:1. 2005/06:129. Genomförande av EG-direktiven om överföring av passageraruppgifter och uppehållstillstånd för studier. 2005/06:148. Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. SCB (2005:a). Arbetskraftsbarometern 05, . SCB (2005:b). Trender och prognoser 2005, . SCB (2006:a). framtida befolkning 2006–2050, Statistiska SCB (2006:b). Migration 2005 – In- och utvandring och asylsökande, Statistiskt meddelande BE 68 SM0601, . (2003). Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade, . Invandringen, Betänkande av . Invandrarna och minoriteten, Slutbetänkande av Invandringspolitiken – bakgrund, Delbetänkande av . Meningsfull vistelse på asylförläggning, Betänkande av utredningen om arbete för asylsökande. Mål i mun – förslag till handlingsprogram för svenska språket, Slutbetänkande av språket. Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, Betänkande av Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. Geografisk rörlighet för sysselsättning och tillväxt, Betänkande av Utredningen om rörlighetsstimulanser. Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andra- språk för samhälls- och arbetsliv, Betänkande av . Regional utveckling – utsikter till 2020, Långtids- utredningen. Den könsuppdelade arbetsmarknaden, Betänkande av utredningen om den könssegregerade svenska arbetsmarknaden. Arbetskraftsinvandring till – befolknings- utveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick, Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställd- hetspolitiken mot nya mål, Slutbetänkande av Jämställdhets- politiska utredningen. Studieavgifter i högskola, Betänkande av Studieavgifts- utredningen. , (2004). Mapping study on international migration, , och , (2006). Labour Migrants un- bound? EU Enlargement, Transitional Measures and Labour Market Effects. (2006). Towards a Migration for Development Strategy, , . UNFPA (2006). State of world population 2006, A passage to hope – Women and international migration. (2005). International migration, remittances and the brain drain, and Özden. Översyn av regelverket för arbetskrafts- Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Kommittén skall i sammanhanget också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna för den svenska arbetsmark- naden av . Kommittén skall vidare studera aktuellt reformarbete rörande arbetskraftsinvandring i ett antal andra länder. Kommittén skall också överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i samt eventuellt föreslå sådana åtgärder. Sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt skall studeras med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. Förslag till förändringar av regelverket skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. En grundläggande utgångspunkt för utredningsarbetet skall vara att löner, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Kommittén skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. En referensgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slut- betänkande . Utlänningslagen (1989:529) Enligt 2 kap. 4 § första stycket utlänningslagen (1989:529, UtlL) får uppehållstillstånd ges till en utlänning som har fått arbetstill- stånd eller som har sin försörjning ordnad på något annat sätt. När det gäller arbetstillstånd anges i 1 kap. 5 § UtlL att en utlänning skall ha tillstånd för att arbeta i på grund av anställning här eller utomlands, om inte utlänningen har permanent uppehållstill- stånd eller är medborgare i något av de övriga nordiska länderna. Regeringen har rätt att föreskriva andra undantag från kravet på arbetstillstånd. I 2 kap. 6 § UtlL anges att arbetstillstånd skall ges och att det får avse ett visst slag eller vissa slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs. Ett arbetstillstånd skall, liksom uppehållstillstånd, som huvudregel ha utverkats före inresan. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter i angivna hänseenden. Beslut om arbetstillstånd meddelas enligt 2 kap. 7 § UtlL av . Utlänningsförordningen (1989:547) I 4 kap. utlänningsförordningen (1989:547, UtlF) finns ytterligare bestämmelser om arbetstillstånd. I 4 kap. 1–3 §§ UtlF anges en rad undantag från kravet på arbetstillstånd. Det viktigaste av dessa är att alla utlänningar som omfattas av är undantagna från kravet på arbetstillstånd. I 4 kap. 6 § UtlF anges att Arbetsmark- nadsstyrelsen (AMS) skall besluta om riktlinjer för bedömningen av ärenden om arbetstillstånd. Innan sådana riktlinjer utfärdas eller ändras skall sammanslutningar av arbetsgivare och arbetstagare få tillfälle att yttra sig. Innan bifaller en ansökan om arbetstillstånd skall verket samråda med länsarbetsnämnden. Kravet på samråd skall anses vara uppfyllt om följer får även, enligt 6 kap. 8 § UtlF, utan samråd med länsarbetsnämnden meddela arbetstillstånd om det finns särskilda skäl med hänsyn till längden av den tid utlän- ningen har vistats här, hans personliga förhållanden och om- ständigheterna i övrigt. De närmare förutsättningarna för arbetstillstånd anges inte direkt i utlänningslagen. Riktlinjer som tillämpas bygger på uttalanden i olika – av bifallna – propositioner. I regeringens proposi- tion Om invandrings- och flyktingpolitiken (prop. 1983/84:144, s. 62), sägs bl.a. att det saknas anledning att räkna med något egentligt behov för del av arbetskraftsinvandring . Det bör i stället ankomma på att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder och på annat sätt verka för att i bosatta arbetssökande kommer i fråga för lediga anställningar. Även om arbetskraftsinvandring i normalfallet inte bör tillåtas bör dock, enligt propositionen, undantag kunna ske främst beträffande nyckelfunktioner inom industrin och närings- livet i övrigt samt inom vissa andra samhällsområden. Det kan vara fråga om personer som behövs för kvalificerad forskning, produkt- utveckling eller introduktion av ny teknologi. Vidare sägs i propositionen att också andra undantag under sär- skilda förhållanden bör vara möjliga, inte minst i fall då arbetstagare med den utbildning och erfarenhet som behövs i ett visst fall inte finns att tillgå i . Slutligen anges att det även fortsättningsvis får ankomma på AMS att i samråd med arbetsmarknadens parter genom praxis klarlägga i vilka fall undantag bör kunna ske. De nu återgivna förarbetsuttalandena tar sikte på fall där arbetskrafts- invandring bör medges och permanenta uppehållstillstånd beviljas. När det gäller tidsbegränsade anställningar anförs i nämnda proposition, också s. 62, att tillstånd regelmässigt bör ges i fråga om sådana anställningar som ingår som ett led i ett internationellt utbyte. Tillståndet bör då begränsas till att avse anställning inom ett visst yrke hos en viss arbetsgivare. De tidsbegränsade anställ- ningar som det har varit fråga om i praxis har främst gällt gäst- forskare, anställda på chefsposter inom internationella företag samt artister och professionella idrottsmän och tränare. Närmare om möjligheterna till tidsbegränsade arbetstillstånd Av AMS riktlinjer framgår bl.a. att tidsbegränsade arbetstillstånd också kan ges i viss utsträckning för täckande av tillfällig arbets- kraftsbrist på arbetsmarknaden. För denna typ av arbetstillstånd skall en arbetsmarknadsprövning göras. Prövningen innebär bl.a. att det undersöks om arbetskraftsbehovet kan tillgodoses inom landet eller med arbetssökande inom EU/EES innan det kan komma i fråga att bevilja ett arbetstillstånd av detta slag. Till- ståndsprövningen skall utgå från en långsiktig bedömning av arbetsmarknadsläget och hänsyn skall tas till möjligheten att med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder underlätta rekrytering av inhemsk arbetskraft. Arbetstillstånd för täckande av tillfällig arbetsbrist kan ges . Denna möjlighet har utnyttjats bl.a. när det gäller läkare och annan vård- personal från . AMS har också i ett flertal sådana fall givit dispenser som inneburit att tiden för vilken arbetskraftstill- stånd givits utsträckts . Av AMS riktlinjer framgår också att arbetstillstånd för interna- tionellt utbyte ges för sammanlagt högst 48 månader. Med stöd av 4 kap 5 § UtlF (1989:547) har vidare Migrations- verket bemyndigat länsarbetsnämnderna att handlägga ärenden om säsongsarbetstillstånd och föreskrivit att arbetstillstånd för säsongsarbetare kan ges – (MIGRFS 2001:2). Tillståndet ges för av för en viss bransch . Tillståndstiden räknas från inresan till . Antalet tillstånd kan begränsas och kvoter anges av respektive länsarbetsnämnd . En samlad politik för ett långsiktigt hållbart arbetskraftsutbud Utbudet av arbetskraft behöver långsiktigt öka om det skall vara möjligt att undvika arbetskraftsbrist och flaskhalsar, säkra en hållbar ekonomisk tillväxt och finansiera framtidens välfärd. Detta gäller inte minst mot bakgrund av de stora demografiska föränd- ringar och de omfattande pensionsavgångar som kommer att följa . Grunden för en framgångsrik politik i detta avseende läggs . Detta har bl.a. tydliggjorts i departementspromemorian Arbetskraftsutbudet och välfärden – aktuell politik och framtida utmaningar (Ds 2002:30) som ut- arbetats av en arbetsgrupp inom . Långtidsutred- ningen 1999/2000 har i sitt huvudbetänkande (SOU 2000:7) ut- ifrån ett vidare perspektiv belyst behovet av att vidta åtgärder för att säkerställa en hög välfärdsnivå när åldersstrukturen innebär att allt färre i arbetsför ålder skall försörja allt fler. Regeringen har tidigare satt som övergripande mål att andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen i åldern 20–skall öka till 2004. Målet därefter är full sysselsättning. Mot denna bakgrund har ett intensivt reformarbete inletts för att öka sysselsättningen och säkra arbetskraftsutbudet. är det inte säkert att åtgärder för att ta till vara hela den potentiella arbetskraft som finns i landet är tillräckliga för att tillgodose den framtida efterfrågan på arbetskraft, varken nationellt eller på olika lokala arbetsmarknader. I en bred politik syftande till att hålla arbetskraftsutbudet uppe och motverka bristsituationer och flaskhalsar kan därför ökade möjligheter till arbetskrafts- invandring från länder utanför EU/EES vara ett av flera komplet- terande element. Regelverk med gamla rötter Det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES bygger på en proposition /84 (prop. 1983/84:144). Denna proposition tar i sin tur avstamp i riktlinjer för invandringspolitiken som antog . På arbetsmarknaden och i samhället i övrigt har djupgående strukturella förändringar ägt rum, inte minst till följd av EU-medlemskapet och en tilltagande allmän internationa- lisering. Alldeles oavsett de eventuella behoven av ytterligare arbetskraftsinvandring finns det enligt regeringens mening skäl att pröva regelverkets utformning i relation till dessa förändringar. En svaghet i nu gällande lagstiftning, vilken bl.a. Lagrådet påpekat i sitt yttrande över lagrådsremissen Ny instans- och processordning i utlänningsärenden, är att förutsättningarna för arbetstillstånd inte är reglerade i lag och vidare att det inte framgår av lagen vilken prövning som skall företas i ärenden om arbets- tillstånd. Vissa riktlinjer för prövningen har i stället getts i förarbeten till nuvarande regler. Regeringen har tillsatt en parla- mentarisk kommitté (dir. 2003:28) som skall se över utlännings- lagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till en övergång från handläggning hos förvaltningsmyndigheter och regering till ett system där överprövningen sker i domstol. Översynen omfattar frågan om hur bestämmelserna om meddelande av beslut om arbetstillstånd kan preciseras i lag utifrån gällande praxis och förarbeten. Närmare om bristsituationer på arbetsmarknaden Undersökningar från (), och visar att det inte råder någon mer allmän brist på arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden. Även om det nu syns tecken på en återhämtning efter de senaste årens avmattning, så kommer det att dröja innan någon sådan mer allmän brist uppstår. Emellertid finns det brist på arbetskraft i specifika yrken och sektorer. Det gäller framför allt i kunskapsintensiva sektorer där eftergymnasial utbildning i stor utsträckning efter- frågas. Den största obalansen mellan tillgång och efterfrågan finns i yrken med krav på högskoleutbildning inom vård- och utbildnings- sektorn. Också i yrkeskategorier utan krav på eftergymnasial utbildning förekommer emellertid brist på arbetskraft, även här bl.a. inom vårdsektorn. Inom industrisektorn rapporteras brist på olika typer av teknisk kompetens. Enligt AMS gäller det bl.a. verktygsmakare, CNC-operatörer, kvalificerade svetsare samt bil- och lastbilsmekaniker. Långsiktiga beräkningar från både AMS och SCB visar att rekryteringsproblemen, såväl inom offentlig sektor som inom industrin, riskerar att kvarstå och fördjupas inom strategiskt viktiga områden. AMS har gett ut tre rapporter som behandlar rekryteringsbehoven inom vården och omsorgen, bygg- och anläggningssektorn samt utbildningsväsendet (Ura 2002:3, Ura 2002:9 och Ura 2003:3). Inom alla dessa tre områden bedöms bristen på arbetskraft på lång sikt bli mycket stor. Enligt SCB:s senaste långtidsprognos förväntas den redan stora bristen på arbetskraft med vård- och omsorgsutbildning att förvärras. På lång sikt blir det även brist på personer med teknisk utbildning och på lärare (och prognoser 2002 med sikte på 2020, SCB). Regeringen gav i regleringsbreven för AMS och i uppdrag att följa upp två tidigare rapporter från myndigheterna om arbetskraftsinvandring och regelverket på detta område. Enligt uppdraget skulle AMS och i sam- arbete med arbetsmarknadens parter lämna förslag till vad som kan göras inom gällande ordning för att bättre kunna tillgodose de ökade behoven av arbetskraft främst inom data- och teknikyrken samt inom undervisnings- och vårdyrken. AMS och Migrations- verket inkom till regeringen med rapporten och åtgärder för att möta framtida arbets- kraftsbehov (UD2000/1305/MAP). I rapporten föreslogs bl.a. vissa ändringar i AMS riktlinjer samt i utlänningsförordningen. AMS och påtalade i rapporten också behovet av en mer generell översyn av dagens regelsystem när det gäller arbetskraftsinvandring. Regeringen beslutade om för- ändringar i utlänningsförordningen. Dels infördes undantag från kravet på arbetstillstånd för bl.a. vissa specialister inom interna- koncerner, dels fick utländska studenter rätt att arbeta i , 4 kap. 2 § UtlF (1989:547). har i ett tillkännagivande (bet. 2002/03:SfU8, rskr. 2002/03:143) hemställt att regeringen tillsätter en parlamenta- risk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring. Enligt tillkännagivandet skall kommittén bl.a. också studera sambandet med asylrätten, så att denna inte urholkas. Vikten av ett EU- perspektiv i utredningens arbete lyfts fram. Det anges vidare att lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte får vara sämre för arbetskraftsinvandrare än vad som gäller för svensk arbetskraft. En parlamentarisk kommitté skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES samt utreda en rad därtill kopplade frågor. Kom- mittén skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga. En grundläggande utgångspunkt i utredningsarbetet skall vara att löner, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. Översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring Kommittén skall se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring. Förslag till förändringar av regelverket skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till att dels göra regelverket mer flexibelt så att typen och omfattningen av förekommande arbetskraftsinvandring snabbare skall kunna anpassas till arbetsmarknadens behov, dels förenkla administra- tionen för såväl myndigheter och företag som individer i samband med prövningen av arbetstillståndsärenden. Regelverket för arbetskraftsinvandring skall vidare vara lång- siktigt hållbart. Det innebär att det är viktigt med ett långsiktigt perspektiv vid utformningen av förslag till förändringar. Konjunktursvängningar skall inte avgöra ställningstaganden som har betydelse för en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt. Om behov av förändringar av regelverket till följd av strukturella för- ändringar i omvärlden identifieras, är det således väsentligt att kommittén lyfter fram detta och lägger detta till grund för förslag. Kommittén skall i översynen beakta erfarenheter av tidigare arbetskraftsinvandring till . Kommittén skall särskilt uppmärksamma förhållandet mellan permanenta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl och tids- begränsade arbetstillstånd. Kommittén bör överväga behovet av flera parallella dörrar för arbetskraftsinvandring. En fråga att ta ställning till för kommittén i detta sammanhang är om det finns skäl att hantera arbetstillståndsärenden gällande internationellt utbyte, som rör arbete som i princip inte är en del av utbudet på den allmänna arbetsmarknaden, i särskild ordning. Kommittén skall vidare överväga för- och nackdelar med att, så som görs , koppla tidsbegränsade arbetstillstånds giltighet till en viss befattning/tjänst eller till en viss arbetsgivare. Kommittén skall också särskilt överväga reglerna kring gäst- studenters möjligheter att stanna kvar i och arbeta efter avslutade studier. Kommittén skall slutligen överväga möjligheterna att ställa krav på den arbetsgivare som får tillstånd att rekrytera arbetskraft från länder utanför EU/EES-området att stödja integrationen för den nyinvandrade. Analys av behovet av arbetskraftsinvandring har frågan om de demografiska förändring- arnas påverkan på arbetskraftsutbudet och risken för framtida mer allmän arbetskraftsbrist uppmärksammats i ett stort antal rapporter och studier. Kommittén skall sammanställa befintlig kunskap i detta avseende, vid behov komplettera denna med ytterligare studier, samt bedöma vilken roll arbetskraftsinvandring kan och bör spela för att motverka brist på arbetskraft, på såväl längre som kortare sikt. Kommittén skall i detta sammanhang beakta situationen i olika sektorer och regioner. I sammanhanget skall information från de fackliga organisationerna inhämtas och analyseras. Analys av eventuella konsekvenser av ytterligare arbetskrafts- invandring Kommittén skall analysera och bedöma de konsekvenser som ytterligare arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt samt, vid behov, föreslå åtgärder för att hantera eventuella negativa konsekvenser, såväl för samhället som för individen. I detta sammanhang skall relevant forskning om integrationen av invandrare i och andra länder beaktas. Kommittén skall särskilt uppmärksamma regeringen på eventuella konsekvenser som en ökad arbetskraftinvandring kan få – direkt eller indirekt – på den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det är dock inte kommitténs uppdrag att föreslå regelförändringar i detta avseende. Kommittén skall slutligen också särskilt analysera positiva och negativa samhällsekonomiska effekter av arbetskraftsinvandring. Till de positiva kan hänföras ökade skatteintäkter och därmed ökade möjligheter att upprätthålla välfärdssystemen. Till de nega- tiva kan hänföras riskerna för undanträngning av arbetskraft som redan finns i . I sammanhanget skall kommittén också belysa eventuella samhällsekonomiska konsekvenser av den invand- rade arbetstagarens och medföljande familjemedlemmars nyttjande av välfärdssystemet – i första hand socialförsäkringssystemen, olika typer av sociala förmåner, utbildningsväsendet och arbetslöshets- försäkringen. Kommittén bör i denna del av utredningsarbetet ta del av i sam- manhanget relevanta bedömningar i betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116). Vikten av en jämställdhetsanalys