sou · GUB34 · 2007-01-01 00:00:00 — En svag skillnad mellan RTP och den samlade profilen är att man inom RTP lägger lite större vikt vid finansieringsfrågan. Att skillnaden är så liten är anmärkningsvärd, i synnerhet med tanke på att RTP utgör en fortsättning av RTA där begreppet avtal signalerade avsikten att parterna skulle göra fi- nansieringsåtaganden. Figur 6:7 De viktigaste arbetsuppgifterna enligt de regionala kom- petensråden jämfört med samtliga De regionala kompetensråden lyfter särskilt fram erfarenhetsutbytet och, liksom LAG-grupperna, funktionen att stödja och stimulera projektägare och eldsjälar. De ligger lågt – relativt sett – både på beslutsfattande och finansiering. De stora partnerskapen kopplade till strukturfondsprogrammen i har en praktiskt taget identisk profil med de samlade svaren. Detta ter sig något förvånande eftersom dessa partnerskap består av mellan 80 och 100 personer. Man kan undra i vilken ut- sträckning sådana grupperingar kan göra så mycket annat än ta emot information och byta erfarenheter. Här följer lite blandade kommentarer som anknyter till partnerska- pets uppgifter. Flera av de tillfrågade – särskilt inom växtkraft Mål 3 – efterlyser mer beslutsfattande och operativa uppgifter för partnerskapen. Att partnerskapet inte fattar några som helst beslut i ansökningsären- den är också en stor orsak till bristande engagemang När det kommer till viktiga frågor bestämmer inte partnerskapet nå- gonting. Kanske bör man skilja på parter och ägare, där ägare har mer att bestämma om. Generellt sett är vi allt för många reflektörer och för få aktörer. Mer makt och inflytande i genomförandet annars är partnerskapet ganska tandlöst. Skillnader finns, men likheterna mest framträdande Den sammantaget mest intressanta iakttagelse är dock, trots de ovan redovisade olikheterna, att svaren är så tämligen lika, trots att i vart fall vissa av de olika partnerskapen har ganska väsensskilda uppgifter. En öppen fråga som riktade sig till dem som ingick i flera part- nerskap var om de ansåg att det var några särskilda skillnader mellan Denna fråga avser då inte bara just frågan om roll och arbetsuppgifter, men flera av kommentarerna handlade om dessa. Dock ska först sägas att många gav det korta svaret nej på frågan. I något fall med ett tillägg, t.ex. nej, inte så länge som uppdraget kan tydliggöras på ett ordentligt vis. Eller lite ironiskt: De olika partners- kapen fungerar ungefär på liknande sätt. Ofta med nästan samma deltagareEn annan sammanfattande kommentar lyder: I alla part- nerskap som jag suttit har just samstämmigheten och gemensamma strävanden varit utmärkande. Skillnader i tydlighet, roll och ansvar Men det fanns flera personer som markerade att det verkligen finns stora skillnader. Dessa kretsar huvudsakligen kring frågan om be- slutsmandat, tydighet och formaliseringsgrad. Här kommer några sådana. Det är en stor skillnad mellan arbetet i ÖK och i ett RTP-partner- skap. I ÖK arbetar man strukturerat med principfrågor och konkret med beslutsfattande. RTP-partnerskapet är mer av en diskussions- klubb eller nätverk. Att delta i ett regionalt partnerskap och en ÖK är väsensskilt. Knap- past meningsfullt med en korporativ sammansättning av ÖK som ju är så bokstavsstyrda att utrymmet för partsintressen är obefintligt. Här kunde man lika gärna ha en myndighetsgruppering med lämplig sam- mansättning från EU, regering och regioner. Mål 3:s partnerskap arbetar mera konkret och nära slutanvändarna än RTP och RUP- partnerskapen. Partnerskapet i Leader skiljer sig från de övriga genom att alla ingå- ende personer gemensamt har ett ansvar för beslut, även ekonomiska sådana. Härigenom är det lättare att få acceptans, besluten upplevs inte som myndighetsbeslut. Leader är mer av experimentell lust att skapa nya företag, underlätta och stimulera, vara bollplank till projektägare och lita på dessa i för- hållande till Mål 3 som innehåller mer av myndighetsutövning och kontroll. Mål 3 har en reell, om inte formell möjlighet att påverka projekturva- let genom att det finns en direkt koppling till brukarna, arbetsmark- nadens parter och den sociala ekonomin. Partnerskapet i RTP har främst påverkat programmets inriktning. Kan inte kommendera fram insatser eller projekt utan får förlita sig på att information leder till att projekt kommer fram. Framför allt är det skillnader mellan beslutsfattandet. Sen är det inte säkert att alla beslut ska fattas av partnerskapet. Det krävs ganska mycket kunnande för att bedöma projekt och vad som är relevant samt näringslivsutvecklande. Den tydligaste skillnaden är om finansiärerna lägger pengarna i en gemensam pott eller om var och en ska kunna påverka varifrån de olika projekten ska komma som ska få pengar. Gemensamt beslutfat- tande leder till mindre revirpinkande och bättre samverkan. 7 Roll och översiktig värdering I detta kapitel behandlas en fråga med åtta olika påståenden att ta ställning till. Dessa var – med avsikt - inte helt neutrala. Vissa hade en underliggande positiv ton och andra en mer negativ eller i vart fall problematiserande. Några berörde partnerskapts roll och an- svar. Andra var mer allmänt formulerade och avsåg att ge en ganska översiktlig karakteristik och värdering. Här redovisas först de fyra påståendena med en positiv klang. De positiva påståendena kan lätt med en negation göras till negativa och vice versa. Exempelvis hörs inte sällan kritiken att partnerska- pens roll är otydlig och deras ansvar är otydligt. Här har vi valt att fråga hur partnerskapets deltagare själva ser på den saken, men gjort påståendena positiva. Också detta avsnitt inleds med en rak redovisning av enkätsvaren. Så här löd de positivt laddade påståendena. Partnerskapet har en väldefinierad roll Partnerskapets ansvar i samband med beslut om projekt eller fastställande av policies är tydligt preciserat Partnerskapet har bidragit till ett bättre samarbete mellan de deltagande parterna Mitt deltagande i partnerskapet har bidragit till att förbättra positionen för den organisation/huvudman som jag representerar Roll och översiktig värdering Figur 7:1 Svar på fyra positivt laddade påståenden om partnerska- pen, sammantaget (5 = instämmer helt, 1 = instämmer inte alls) Det samlade intrycket är att det finns en majoritet – om ej inte så överväldigande – som anser att partnerskapets roll är tydlig och ansvaret tydligt preciserat. Detta är något förvånande med tanke på att det förekommit en hel del kritik och ifrågasättande på principi- ella grunder angående partnerskapen i just dessa avseenden. Många av de öppna kommentarerna som citerades i föregående kapitel tog upp roll- och ansvarsfrågan. Här kommer ytterligare några sådana kommentarer som främst berör skillnaden mellan olika partner- skap. Det är stora skillnader. ÖK har en formaliserad roll medan RTP/RUP/Mål 3 partnerskap är mer odefinierade flummiga som ansvarig myndighet inte alltid tycks ta på riktigt allvar. Roll och översiktig värdering Skillnad på roll i olika faser av arbetet. Det stora partnerskapets roll är i allt väsentligt knutet till framtagandet av programdokumentet. Strukturfondsdelegationens roll är mer beslutsfattande. Strukturfondsdelegationerna har funnit betydligt bättre former för samverkan och samtal än RTP-partnerskapen. Det formella skapar ett samtalsklimat där människor inte talar i mun på varandra, där proto- koll förs och där ansvaret är utpekat och lite högtidligt. Mötesformerna och ordförandeskapet är inte alls oviktiga vid denna typ av partner- skap. Partnerskapet i LAG-gruppern är tydligare och med en mer preciserad roll än vad som gäller för RTP. En något löst sammansatt organisation där det inte finns tydligt an- svar mer än hos statliga och finansierande direktvalda parter. Det är en spridd uppfattning att arbetet i partnerskapet har bidragit till att samarbetet har förbättrats. Många känner också att de har flyttat fram sina positioner genom arbetet. Merparten av de citat som handlade om erfarenhetsutbyte ligger väldigt nära samarbets- aspekten. Bättre samarbete över länsgränser och sektorgränser lyfts fram i flera fall. Här några ytterligare kommentarer. En arena där politiker, tjänstemän och andra regionala och lokala fö- reträdare kan mötas, föra en dialog regelbundet över revir och admi- nistrativa gränser för att lyfta frågor och bejaka projekt som tillför re- gionen fördelar även om dessa inte alltid hamnar i det egna länet. Få en större dimension i sitt arbete och börja se varandra som samarbets- partners istället som konkurrenter om en "påse pengar" och långsiktigt samverka mot gemensamma långsiktiga mål. Ett uddlöst organ som dock ger möjligheter till erfarenhetsutbyte etc. Sannolikt skulle mer ansvar och befogenheter göra arbetet mer me- ningsfullt. Om inte det sker bör man överväga om formen av part- nerskap ska finnas kvar. Roll och översiktig värdering Det har varit bra att diskutera tvärsektoriellt – att se på den regionala utvecklingen ur ett helhetsperspektiv och inte bara utifrån det egna politikområdet. De olika finansiärerna får överblick över vad som pågår i regionen och kan samordna de olika insatserna. Har givit möjlighet att arbeta över gränserna. Samverkan har skett över såväl kommun- som länsgräns. Partnerskapet har bidragit till att flera gemensamma satsningar kun- nat göras och att parter som tidigare befann sig långt ifrån varandra nu samverkar i ett regionalt perspektiv. 7.2Skeptiker finns – men de är inte i majoritet De mer negativa och – ibland – lite provokativt utformade frågorna hade följande lydelse: Partnerskap som samverkansorgan inte skiljer sig från andra sam- råds- och samverkansgrupper Partnerskapet borde vara mindre för att fungera effektivare Partnerskapets uppgifter spänner över ett alltför vitt fält Partnerskapet är tämligen tandlöst, är mest ett pratnerskap Allmänt kan sägas att det är färre som ställer sig bakom de mer ifrågasättande påståendena om partnerskapen. Åsikten att partner- skap inte skiljer sig särskilt mycket från andra samverkansorgan får dock stöd av en knapp majoritet. är egentligen inte detta ett negativt påstående eftersom samverkansorgan av alla de slag ju kan vara värdefulla. Påståendet är mer till för att fånga upp i vad mån partnerskap uppfattas som en nyskapelse eller mer som ett nytt ord för en etablerad verksamhet. Den fräckaste formuleringen, att partnerskapet är tämligen tandlöst, mest en pratklubb, fick relativt sett inte så många instämmanden. Det innebär inte att detta slags kritik helt kan negligeras. Av de 550 personer som hade en åsikt i frågan var det 150 som höll med helt eller delvis. Roll och översiktig värdering hålla med var politiker och mest var de som verkade i intresseorga- nisationer. Många av dessa har säkert erfarenhet från betydligt skarpare förhandlingar mellan olika parter, vilket kan få partners- kapen att framstå som lite avslagna. Åsikten att partnerskapen borde vara mindre företräddes oftare av politiker, både heltidsverk- samma och fritidspolitiker. Figur 7:2 Svar på fyra mer ifrågasättande påståenden om partners- kapen, (5 = instämmer helt, 1 = instämmer inte alls) I nästa avsnitt görs en noggrannare analys av hur uppfattningarna mellan olika slags partnerskap och företrädare för olika organ skil- jer sig åt. kan sägas att vi också jämfört svar från kvin- nor och män samt svar från partnerskapsproffsen och övriga. Här finns ett svagt, men entydigt mönster. Kvinnorna är mer positiva i alla avseenden utom på frågan om att samarbetet hade förbättrats. Där låg de manliga svaren något högre. På samma sätt finner vi att personer som deltar i flera partnerskap är allmänt sett mer positiva. Roll och översiktig värdering Partnerskapen är inte särskilt unika Figuren nedan visar fördelningen av svaren på påståendet att part- nerskapen inte skiljer sig särskilt från andra typer av samverkansor- gan. Det är inom LAG-grupperna, övervakningskommittéerna och Mål 3 som man upplever partnerskapen som annorlunda. Figur 7:3 Svar på påståendet att partnerskapen inte skiljer sig sär- skilt mycket från andra slags samverkansformer uppdelat på typ av partnerskap Formellt, luddigt, revirbevakning Även om de sammanvägda enkätsvaren i huvudsak är positiva och inte sätter ljuset på problem när det gäller ansvar och roll så är det uppenbart att många av dem som besvarat enkäten tänkt en hel del på dessa frågor. Här finner vi flera ganska utförliga svar som andas betydande tveksamhet. Låt oss lyssna till några åsikter hämtade från de öppna frågorna. Bara formella stora sammankomster. Ledamöterna får dålig insyn i verksamheten och tar sig därmed inte heller tid för att tränga in i frå- gorna. ÖK har varit alltför breda sammanslutningar med spretiga intressen inom olika sektorer. För stora grupper för att något egentligt konstruktivt arbete ska kunna ske, men roligt att träffa lite människor utanför den egna näringen. Storleken kan vara hämmande och inte sällan är det skenförankring av redan fattade beslut. Roll och översiktig värdering RTP partnerskapen har varit väldigt luddiga och mycket revirtän- kande. Jag upplever att partnerskapet finns därför att det bestämts att det ska finnas ett. (Mål 3) Partnerskap är ett så diffust begrepp att det kan vara nästan vad som helst från någorlunda väl fungerade grupper på 10-15 personer med de tyngsta aktörerna representerade till diffusa stormöten med 100 perso- ner som i det senare fallet ofta företräder mycket smala intressen. För många snackpåsar. Lite för gubbigt för min smak. Äldre män som känner varandra och sitter med i ALLA andra nätverk i regionen där det offentliga är representerat. Allt för mycket prat och för lite verkstad. 7.3Var finns skillnaderna? Uppfattningen om roll och ansvar ligger ungefär i mittfältet om man ser till samtliga partnerskap. Detsamma gäller bedömningen om den egna positionen har förbättrats. Uppfattningen att samar- betet har förbättrats ligger högst, närmare fyra på en femgradig skala. I figurerna nedan jämförs medelvärdet för dessa frågor med värdet för vissa partnerskap. De partnerskap vars profiler är mycket lika medelvärdet tas inte med LAG-grupper inom Leader mest positiva. Strukturfonderna avviker positivt från genomsnittet. Där anser del- tagarna att roll och ansvar är tämligen klart och tydligt. Intressant nog ligger strukturfondsdeltagarna något lägre än genomsnitten när det gäller frågan om samarbetet mellanparterna har förbättrats ge- nom själva partnerskapskonstruktionen Roll och översiktig värdering Figur 7:4 Fyra positiva påståenden om partnerskapen - struktur- fondsdelegation S a m t lig a S t r u k t u r K la r r o ll K la r a n s v a r B ä t t r e P o s it io n p lu s s a m a r b Övervakningskommittéerna uppvisar ett likartat svarsmönster som strukturfondsdelegationerna. En skillnad är att man inte anser sig ha förbättrat positionen för den part man företräder. Eftersom det sitter flera företrädare för den sociala ekonomin i ÖK kunde man ha förväntat sig ett annat svarsmönster. Det är dock möjligt att en förbättrad position för en part vägs ner av en försämrad för en an- nan. Mål 3 partnerskapens svarsmönster liknar genomsnittssvaren. De ger dock en något lägre värdering av påståendet om klar roll. Även de regionala kompetensråden har ett likartat mönster som genom- snittet, men avviker något på två frågor. De ligger under snittet när det gäller ansvarsfrågan och vad gäller påståendet att den egna po- sitionen har förbättrats. De som avviker tydligast är LAG-grupper och stora partnerskap. Figur 7:5 Fyra positiva påståenden om partnerskapen – LAG-grupp inom Leader och stort partnerskap Roll och översiktig värdering LAG-grupperna avviker positivt över hela fältet. Både roll och an- svar anses relativt sett mer klar. Samarbetet har förbättrats – här ligger man på en mycket hög värdering – och den egna organisatio- nens position har förstärkts. Även i de öppna svaren återfinns ut- talanden som handlar om maktförskjutningar mellan etablerade aktörer i samhället. De stora partnerskapen som finns i anslutning till Mål 2 programmen (i denna undersökning) utmärker sig genom att ligga lägst i samtliga variabler. Särskilt betraktas roll och ansvar som otydliga. Flest skeptiker i de stora partnerskapen Som tidigare konstaterats har de negativa påståendena generellt sett fått färre instämmanden än de positiva. De som avviker minst från genomsnittet, och därför inte redovisas, är ÖK, RTP och kompe- tensråden. Figur 7:6 Fyra ifrågasättande påståenden om partnerskapen – strukturfondsdelegation Särskilt ledamöter i strukturfonderna tar avstånd från påståendet att partnerskapen är tandlösa pratklubbar, vilket ju är naturligt med tanke på att just strukturfondsdelegationerna, tillsammans med LAG-grupperna, är de konstellationer som hur de tydligaste be- slutsuppgifterna. Roll och översiktig värdering Figur 7:7 Fyra ifrågasättande påståenden om partnerskap – Mål 3 S a m t lig a M å l 3 G ä r n a m in d r e P r a t n e r s k a p L ik n a r a n d r a o m f a t t a n d e Mål 3 grupperna ligger över genomsnittet utom när det gäller att se partnerskapen som pratnerskap. Att de inte anser att grupperna har ett för omfattande mandat eller är för stora kan förvåna med tanke på att flera Mål 3 partnerskap fick betydligt fler ledamöter när de två programmen Mål 3 och Mål 4 under föregående programperiod slogs ihop till nuvarande Mål 3. Figur 7:8 Fyra ifrågasättande påståenden om partnerskap – LAG- grupper och stora partnerskap LAG-grupperna utmärker sig här, liksom när det gäller de positiva omdömena genom att på samtliga frågor ha en mindre ifrågasät- tande inställning. De utgör här, som i många andra sammanhang motpolen till de stora partnerskapen, vars ledamöter tillhör de mest ifrågasättande. Roll och översiktig värdering Högskolevärlden och näringsliv mest ifrågasättande Vi har också sett på hur uppfattningarna skiljer sig mellan företrä- dare för olika organisationer. Fig 7:9 Svar från högskolerepresentanter på positivt formulerade påståenden De som minst instämmer i de positiva utsagorna kommer från hög- skolevärlden. De övriga ligger så nära medelvärdena att de inte re- dovisas. Man kan ana att den akademiska skepsisen också utsträcks till detta samverkansfenomen. Förutom hos folk från högskolan finner man också företrädare för näringslivet, där särskilt tandlös- heten markeras. Också detta svar ter sig tämligen förväntat. Ettlik- artat mönster framkommer när vi betraktar de mer ifrågasättande påståendena, dock inte lika tydligt. De minst skeptiska verkar vara företrädare för den sociala eko- nomin. För dessa representerar deltagandet i detta slags samver- kansorgan att de säkert uppfattar det som att de kommit närmare andra viktiga beslutsarenor. Men skillnaderna är inte särskillt stora. Roll och översiktig värdering Uppdelat på roll eller funktion Vad gäller den positiva delen av svaren är det svårt att urskilja några mönster som kan hänföras till personer, roller eller funktion, såsom tjänsteman i offentlig myndighet, politiker på heltid eller mer . Endast fritidspolitikerna uppvisar ett något annorlunda svars- mönster, där man är mer positiv när det gäller tydlighet och klarhet i roll och ansvar. anser man att den egna positionen har försvagats något. Det kan bero på att nya personer t.ex. från den sociala ekonomin eller från arbetsmarknadens parter tagit en större plats än tidigare eller på att hela apparaten med partnerskap och olika planerings- och programsystem uppfattas som svårare att agera inom. Figur 7:10 Fritidspolitiker svarsmönster avviker något Vi har också undersökt om det finns några andra systematiska skillnader mellan olika slags deltagare när det gäller övergripande värdering och rollfrågor. Det finns vissa, men svaga, skillnader mellan kvinnor och män där kvinnorna har en något mer positiv värdering. Det gäller alla påståendena med undantag av den som avsåg om samarbetsklimatet hade förbättrats. Där hade männen en lite högre genomsnittlig värdering. Roll och översiktig värdering Ett av påståendena avsåg om den egna positionen hade förstärkts genom deltagande i partnerskapet. Detta påstående kan inte ses som ett a priori positivt eller negativt uttalande. Det speglar i stället om intervjupersonen uppfattar att en relativ styrkeförändring har ägt rum. Svaren visar att så är fallet. Det är företrädare för den sociala ekonomin och för kommuner som har flyttat fram sina po- sitioner. I figuren nedan återfinns även kategorin annat. Detta beror på att respondenter som markerat detta alternativ vid när- mare granskning ganska ofta hörde till kommuner och till den so- ciala ekonomin. Företrädare för högskolor och för regionala myn- digheter har inte uppgivit att den egna positionen försvagats i nämnvärd grad. Väldigt många har lagt sig på alternativet oföränd- rad. Figuren visar andelen svar i kategorierna 4 och 5. Figur 7:11 Svar på frågan om den egna organisationens/sektorns position har förstärkts (procent som svarat alternativ 4 eller 5) Den egna positionen har förstärkts Högskola Näringsliv my Centr my Komm/LT Annat Den sociala ekonomins företrädare ses här som vinnare, liksom heltidsverksamma politiker och i viss mån parterna på arbetsmark- naden. På den förlorande sidan (fast ganska svagt) återfinns de statliga myndigheterna och – framför allt – fritidspolitikerna. Man kan ana att de senare har svårt att hinna engagera sig också i part- nerskap och liknande sammanslutningar i kombination med att ar- beta politiskt. Roll och översiktig värdering Figur 7:12 Svar på frågan om den egna rollen eller funktionens har förstärkts (procent som svarat alternativ 4 eller 5) 8Självbild och uppfattning om andra deltagare Intervjupersonen fick ta ställning till följande påståenden. Min viktigaste uppgift i partnerskapet är att: Verka för att min organisation eller de grupper som jag värnar om får en rimlig del av fördelade projektmedlen Förankra de beslut och policies som tas i partnerskapet i min egen organisation Balansera vissa andra deltagare i partnerskapet så att de inte får ett för stort inflytande Bidra till att de perspektiv och kunskaper som jag har genom mitt arbete för min huvudman eller för den part jag företräder får ge- nomslag Bidra med generell klokskap i kraft av min allmänna erfarenhet Man kan säga att den som instämmer i de fyra första påståendena lägger stor vikt vid sitt uppdrag som företrädare för sin huvudman, medan den som betonar de två senare (generell klokskap och vara pådrivande) mer ser sitt uppdrag som personligt. De fyra organisa- tionsrelaterade påståendena är också utformade så att det första och det tredje påståendet (få rimlig del av projektmedlen resp. ba- lansera andra) har mer av karaktären vinna-förlora över sig me- dan det andra och det fjärde (förankra resp. bidra med organisa- tionskunskap och perspektiv) är mer neutrala. Den som betonar de två första är antagligen mer benägen att se deltagandet i partner- skapet som ett förhandlingsspel eller ett maktspel. Nedan redovisas de sammanlagda svaren. Vi har också undersökt hur svaren skiljer sig mellan olika slags partnerskap. Självbild och uppfattning om andra deltagare visade sig vara förbluffande små. Svaren redovisas nedan i respon- denternas prioritetsordning. Figur 8:1 Svar på frågan hur respondenterna uppfattar sin egen funktion i partnerskapet, samlad bild (vet ej/inte relevant är bortta- get från dessa figurer) i min egen organisation så att de inte får ett Självbild och uppfattning om andra deltagare Organiationsföreträdare eller allmänt klok person? Att förmedla kunskaper och perspektiv som man har fått genom arbetet för den organisation man kommer ifrån ligger generellt högst. Den omvända processen – att förankra de beslut eller över- väganden som gjorts i partnerskapet får också en hög bedömning. Dock inte lika hög som de två mer individinriktade påståendena; att man bidrar med individuell klokskap och att man vill vara pådri- vande. De mer förhandlings- och maktrelaterade påståendena får lägst stöd.