sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — De funktionshindrades psykiska hälsa lämpar sig därför bättre för analys i särskilda studier. Redovisning planeras inte heller efter sexuell läggning eftersom det kan uppfattas som integritetskränkande att fråga alla elever om deras sexuella inriktning. Framtida modeller för genomförande av förslag Insamling av data via frågeformulär på papper är relativt kostsamt. Om elever själva kan mata in uppgifter via internet på en dator re- duceras kostnaderna. Sådana system används dock ännu endast i begränsad omfattning i skolan. Inom ramen för de försök Social- styrelsens genomförde prövades datorbaserad inmatning. Denna metod visade sig dock inte fungera i praktiken. Sådana metoder blir dock allt vanligare i samhället som helhet. Det innebär att en över- gång kan ske till datorbaserad inmatning . Behov av ytterligare studier förslag tillgodoser ett grundläggande behov. Där- utöver finns behov av ytterligare studier. beskriver välfärd i åldersgruppen 10–. Ansatsen är bred och innefattar olika aspekter av barns liv. Hälsa är endast en aspekt. Det gör att undersökningen inte uttömmande kan beskriva barns psykiska hälsa. Studien är däremot central för att beskriva barns livssituation i stort. Instrumentet som ingår i Social- styrelsens förslag täcker vissa aspekter av ungdomars levnadsvillkor. Förslag till fortsatta mätningar i har dock en betydligt bredare ansats eftersom detta instrument anknyter till de svenska välfärdsstudierna för vuxna. En annan viktig tillgång med är att information in- hämtas både från barn och från föräldrar i samma familj. Det gör det möjligt att studera sociala skillnader för de yngre ungdomarna eftersom föräldrarnas utbildning och yrke är betydelsefull för deras hälsa. Korrekt information om detta går inte att få från ung- domarna själva. Det går också att utvidga analyserna eftersom det är möjligt att identifiera enskilda individer i . Denna möjlighet saknas i förslag eftersom uppgifterna där är anonyma. Det unika med denna studie är den relativt långa tidsserien och möjligheterna till internationella jämförelser. Värdet torde framgå från denna utredning. Det är därför angeläget att fortsätta denna undersökning. förslag gäller 12- och 15-åringar. Denna utredning pekar på att utvecklingen av arbetsmarknaden har väsentlig be- tydelse för ungdomars psykiska hälsa. Femtonåringar har dock re- lativt svag kontakt med arbetsmarknaden. Det är därför önskvärt att beskriva utvecklingen av psykisk hälsa i åldern 16–. finns några frågor i som beskriver psykiska problem. Hälsa utgör endast en av flera aspekter av människors levnadsförhållanden. Det gör att undersökningen inte uttömmande kan beskriva ung- domars psykiska hälsa. Det är därför önskvärt att kom- plettera med studier av psykisk hälsa i åldern 16–. förslag till nationella mätningar realiseras, dels för att det ska vara möjligt att följa den framtida utvecklingen och dels för att ge stöd till lokala aktörer. Kostnaderna har av beräknats till 3,8 mnkr . Mätningarna kräver medverkan för kommunerna. Undersökningar av barns levnadsförhållanden, en studie som bedrivs av . En faktor som sannolikt påverkar hälsotill- ståndet i en befolkning. Sambandet mellan en bestämningsfaktor och Att utsättas för något vars effekt man är in- tressera d av att studera. Elevernas år i betecknades tidigare som årskurser 1-9 men anges vanligen endast som år 1-9. vänds i texten. Institutet är en del av . Uppgifterna är liknande som de SBU har inom det medicinska området. En psykoterapeutisk inriktning som utgår från Terapin fokuserar på att förändra tankar, vanor och beteenden. används KBT som samlande beteckning för kognitiv terapi, kognitiv beteendeterapi och En variabel som påverkar sambandet mellan en bestämningsfaktor och ett utfall; en förväxlings- Exponerade individer jämförs med individer som inte har exponerats. först och hälsoutfallen har bestämts vid ett senare Sådana studier kan på ett måttligt säkert sätt fastställa samband mellan orsak och verkan. Experiment med slumpvis fördelning av indi- vider mellan försöks- och kontrollgrupper och studie (RCT) mätningar före och efter experimentet. studier kan med hög säkerhet fastställa sam- band mellan orsak och verkan. är en fristående myndighet, vars uppgift är att kritiskt granska de metoder som används i vården för att upptäcka och behandla sjukdom. Tilltro till den egna förmågan att genomföra under ett gemensamt namn – Kom- muner och Landsting (SKL). En nationellt representativ studie som bl.a. innefattar frågor om psykisk hälsa, se vidare En redovisning av studier som uppfyller vissa på förhand uppställda kvalitetskrav. har identifierats i databaser som indexerar vetenskaplig litteratur med hjälp av vissa En studie som studerar samband mellan hälso- utfall och bestämningsfaktorer vid en viss be- I sådana studier går det vanligen inte att fastställa samband mellan orsak och Undersökningar av levnadsförhållanden, en studie som bedrivs av , se kapitel 3. Ett flertal referenser hänvisar till . Skälet är att är allmänt tillgängligt över internet. Kvalitén i artiklarna i ligger på samma nivå som Encyclopaedia Britannica (493). 1.Murray C, . Global burden of disease. Har- vard: ; 1996. Tillgänglig på URL: Mål för folkhälsan. Proposition 2002/03:35. Tillgänglig på URL: /sb/d/108/a/1259 Improving the mental health of the population: Towards a strategy on mental health for Union. Health and Consumer Protection Di- rectorate-General, 2005. Tillgänglig på URL: wwwHTU .eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/green_paper/ mental_gp_en.pdf 5.Llopis EJ, . Mental Health Promotion and Mental Disorder Prevention - A Policy for Europe. IMHPA: Imple- menting Mental Health Promotion Actio, 2005. Tillgänglig på URL: Mental Health Action Plan for Europe. WHO Euro- pean Ministerial Conference on Mental Health, 2005. Tillgäng- lig på URL: /Document/MNH/edoc 07.pdf 7.Skolverket, , . En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. , , , 2004. Tillgänglig på URL: , The Free Encyclo- pedia, 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/Holism Välfärden kräver helhetstänkade. 2006(2):3-6. Finans- departementet, 2006. Tillgänglig på URL: 11.Meadows D. Places to intervene in a system. 1997;Winter:78-84. 12.Lazarus R, Folkman S. Stress, appraisal, and coping. : ; 1984. , The Free Encyclo- pedia, 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/Cause Undersökningar av levnadsför- hållanden – . Tillgänglig på URL: Tid för vardagsliv – Kvinnors och mäns tids- användning 1990/91 och 2000/01. Levnadsförhållanden Rap- port 99. : ; 2003. 16.Rasmussen F, , . Trends in over- weight and obesity among 18-year-old males in between 1971 and 1995. 1999;88(4):431-7. Sociala skillnader i ohälsa bland barn i – en litteraturöversikt. : ; 2002. Ojämlikhet i hälsa: perspektiv, begrepp och mått: ; 2003. 19.West P, Sweeting H. Evidence on equalisation in health in youth from the West of . Soc Sci Med. 2004;59(1):13-27. 20.Hammarström A. Ungdomsarbetslöshet och ohälsa. Resultat från en två-årsuppföljning. : ; 1986. 21.Koivusilta LK, Rimpela AH, Kautiainen . Health inequality in adolescence. Does stratification occur by familial social back- ground, family affluence, or personal social position? BMC Public Health. 2006;6(1):110. 22.Hagquist C. Health inequalities among adolescents – the impact of academic orientation and parents education. 2006;(in press 2006). 23.Hjern A, Bremberg S. Social aetiology of violent deaths in Swedish children and youth. J Epidemiol Comm Health. 2002;56:688-92. 24.Palaszewski B, Auer A. Utländsk bakgrund spelar mindre roll för betygen. 2006(1). 25.Statens folkhälsoinstitut, Ombudsmannen mot etnisk diskri- minering (DO), (), Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), (JämO). Särbehand- lad och kränkt – en rapport om sambanden mellan diskrimi- nering och hälsa. Tillgänglig på URL: 26.Marmot M, G. Statussyndromet: hur vår sociala posi- tion påverkar hälsan och livslängden. : Natur och kultur; 2006. : ; 1969. 28.Coleman J. Tonårspsykologi. : Liber; 1982. The End of Adolescence. : ; 2004. 30.Piaget J, , Vonèche JJ. The essential Piaget. : Routledge & Kegan ; 1977. Om nyttan av att vara sjuk I: , , red. : (); 1995. p. Klassifikation av sjukdomar och hälsopro- blem 1997 (ICD-10). : ; 1997. 33.American Psychiatric Association. MINI-D IV: diagnostiska kriterier enligt DSM-IV-TR. : Pilgrim Press; 2002. Livskvalitet och hälsa: teori & kritik. : ; 1991. Vad bör staten göra? Om välfärdsstatens mora- liska och politisk logik. : SNS; 1994. 36.World Health Organisation. The charter for health promotion. 1986;1:iii-v. Stress (medicine). , , 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/ Stress_%28medicine%29 38.Clow A, , , Hucklebridge F. The awakening cortisol response: methodological issues and significance. 2004;7(1):29-37. Protective and damaging effects of stress mediators. N Engl J Med. 1998;338(3):171-9. 40.Epel ES, Blackburn EH, , Dhabhar FS, , Morrow JD, et al. Accelerated telomere shortening in response to life stress. Proc Natl Acad Sci . 2004;101(49):17312-5. 41.Macleod J, , Heslop P, Metcalfe C, , . Are the effects of psychosocial exposures attributa- ble to confounding? Evidence from a prospective observa- tional study on psychological stress and mortality. J Epide- miol Community Health. 2001;55(12):878-84. Life experiences, development and childhood psychopatology. Chichester: ; 1990. The origins of common mental disorders: vul- nerability, destabilisation, and restitution. Behavior problems in preschool children: a review of recent research. J Child Psychol Psychiatry. 1995;36(1):113-49. Promoting successful coping during adolescence. In: Rutter M, editor. Psychosocial Disturbances in . Univeristy press; 1995. p. 46.Lundberg O. The impact of childhood living conditions on illness and mortality in adulthood. Soc Sci Med. 1993;36:1047-52. 47.McMahon SD, , Compas BE, Thurm AE, Ey S. Stress and psychopathology in children and adolescents: is there evidence of specificity? J Child Psychol Psychiatry. 2003;44(1):107-33. 48.Dalianis-Karambatzakis A. Children in Turmoil during the Greek civil war 1946-49: today's adults: a longitudinal study on children confined with their mothers in prison. : , akademisk avhandling; 1994. 49.Räsänen E. Excessive life changes during childhood and their effects on mental and physical health in adulthood. 1992;55(1):19-24. Life After Divorce. Economic, social and psycho- logical well-being among Swedish adults and children following family dissolution. Dissertation Series no 32; 1998. 51.Rutter M. Invulnerability or why some children are not damaged by stress. In: Rutter M, editor. Directions in child mental health. : Springer & scientific books; 1979. p. 52.Maughan B, . Childhood adversities and psycho- social disorders. 1997;53(1):156-69. 53.Rutter M, Rutter M. Developing Minds. : Penguin; 1992. Childhood experiences and adult psychosocial functioning. 1991;156(189):189-200. 55.Magnusson D, . Person-context interaction theories. I: , (editor). Theoretical models of human development. : ; 1997. 56.Bergman L, . A person-oriented approch in research on developmenal psychopatology. Development and Psycholpatology. 1997;9:291-319. 57.Kagan J, Snidman N. The Long Shadow of Temperament The Belknap Press; 2002. The Happiness Hypothesis: Basic Books; 2005. 59.Schwartz JE, , , Tomlinson-Keasey C, Wingard DL, Criqui MH. Sociodemographic and psycho- social factors in childhood as predictors of adult mortality. Am J Public Health. 1995;85(9):1237-45. 60.Keller MC, Nesse RM. Is low mood an adaptation? Evidence for subtypes with symptoms that match precipitants. J Affect Disord. 2005;86(1):27-35. 61.Layard R. Happiness: lessons from a new science. : ; 2005. List of emotions. , , 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/ wiki/List_of_emotions 63.Lindahl M, , performance and self-esteem in relation to experienced stress in Swedish sixth and ninth graders-saliva cortisol levels and psychological reactions to demands. 2005;94(4):489-95. 64.World Health Organisation. World Health Report. : WHO; 2002. 65.Sen A. Health: perception versus observation. reported morbidity has severe limitations and can be extremely mis- leading. Br Med J. 2002;324:860-1. Learning to labour: how working class kids get working class jobs. Farnborough: ; 1977. 67.Cohen J. Statistical power analysis for the behavioral sciences : Academic Press; 1977. The strategy of preventive medicine. : ; 1998. 69.Mattisson C, , , Munk-Jorgensen P, Bhugra D. First incidence depression in the Study: a comparison of the two time periods 1947–1972 and 1972–1997. J Affect Disord. 2005;87(2-3):151-60. Tillgänglig på URL: wwwHTU .sofi.su.se// 71.Erikson R, , red. Välfärd i förändring: levnadsvillkor i 1968-1981. : Prisma i samarbete med Inst. för social forskning; 1984. 72.Wångby M, , . Time trends in the adjustment of Swedish teenage girls: a 26-year comparison of 15-year-olds. Scand J Psychol. 2005;46(2):145-56. 73.Laurell K, , of headache in Swedish schoolchildren, with a focus on tension- type headache. 2004;24(5):380-8. 74.Cederblad M, . Vart sjätte barn har psykiska störningar. 1986;81:953-9. 75.Hagnell O, Ojesjo L, , . Prevalence of mental disorders, personality traits and mental complaints in the Study. A point prevalence study of the 1957 cohort of 2,612 inhabitants of a geographically defined area who were re-examined in 1972 regardless of domicile. 1994;50:1-77. 76.Jonsson J, , , editors. Tabeller och figurer: Bilaga till rapport nr 5: Välfärd i förändring. : , ; 1984. Svenska skolbarns hälsovanor 2001/02. : ; 2003. 78.Wennerholm P, . Skolbarns hälsa och välbefin- nande 1985-2001: En reliabilitets- och validitetsrapport från Skolbarns hälsovanor. Till- gänglig på URL: 79.Hagquist C, , Sundh M. Ung i 1988-2002. : ; 2004. 80.Grufman M, , Krabbe M, and health behaviours among Swedish adolescents during a period of social change. 1999;88(12):1380-4. 81.Drottning barn- och ungdomssjukhus. Så har vi det 1999! En studie från om ungdomars livsstil och hälsa. : Drottning barn- och ungdomssjuk- hus; 1999. 82.Forsell Y, . Psykisk ohälsa hos unga. : Epidemiologiska enheten ; 2004. 83.Rahmqvist M, . Trend of psychological distress in a Swedish population from 1989 to 1995. 1998;26(3):214-22. : CAN; 2004. 85.Olsson G, . Adolescent depression: pre- in Swedish high-school students. Acta Psychiatr Scand. 1999;99(5):324-31. Flickor som skadar sig själva. En kartlägg- ning av problemets omfattning och karaktär. : ; 2004. Att följa och analysera självmord. : ; 2000. 88.Dalman C, Wicks S, . Psykiatrisk vårdkonsum- tion i 1998-2004. : , ; 2005. 89.Sourander A, Santalahti P, Haavisto A, Piha J, IkAheimo K, . there been changes in children's psychiatric symptoms and mental health service use? A 10-year compari- son from . J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 2004;43(9):1134-45. 90.Allebeck P, , Nordstrom P, Asgard U. Are suicide trends among the young reversing? , period and cohort analyses of suicide rates in . Acta Psychiatr Scand. 1996;93(1):43-8. 91.Hultén A, among young people aged 10-29 in . 1992;20(2):65-72. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa, 2006. Tillgänglig på URL: /suicide/ 93.Standar R, red. : BRÅ; 2005. 94.Rutter M, , editors. Psychosocial disorders in young people. Time trends and their causes. Chichester: ; 1995. 95.Prosser J, McArdle P. The changing mental health of children and adolescents: evidence for a deterioration? 1996;26(4):715-25. 96.Fombonne E. Increased rates of psychosocial disorders in youth. European and Clinical Neuro- science. 1998;248(1):14-21. 97.Tynjälä J, Kannas L. Koululaisten nukkumistottumukset, unen laatu ja väsyneisyys vuosina 1984-2002. I: Kannas L, editor. Koululaisten terveys ja terveyskäyttäytyminen muutoksessa: WHO-Koululaistutkimus 20 vuotta. : Jyväskylän yliopisto; 2005. 98.Sillanpää M, Anttila P. Increasing prevalence of headache in 7-year-old schoolchildren. 1996;36(8):466-70. 99.Santalahti P, Aromaa M, , , Piha J. there been changes in children's psychosomatic symptoms? A 10-year comparison from . 2005;115(4):e434-42. 100.Hakala P, Rimpela A, Salminen JJ, , Rimpela M. , neck, and shoulder pain in Finnish adolescents: national cross sectional surveys. Br Med J. 2002;325(7367):743. 101.Karvonen S, Vikat A, Rimpela M. The role of school context in the increase in young people's health complaints in . 2005;28(1):1-16. 102.Anttila P, Metsahonkala L, Sillanpaa M. Long-term trends in the incidence of headache in Finnish schoolchildren. 2006;117(6):e1197-201. 103.Collishaw S, Maughan B, , Pickles A. Time trends in adolescent mental health. J Child Psychol Psychiatry. 2004;45(8):1350-62. 104.West P, Sweeting H. Fifteen, female and stressed: changing patterns of psychological distress over time. J Child Psychol Psychiatry. 2003;44(3):399-411. 105.Lewinsohn PM, , Seeley JR, . Age-cohort changes in the lifetime occurrence of depression and other mental disorders. J Abnorm Psychol. 1993;102(1):110-20. 106.Kessler RC, , Demler O, , Koretz D, Merikangas KR, et al. The Epidemiology of Major : Results From the National Comorbidity Survey Replication (NCS-R). 2003;289(23):3095-105. 107.Twenge JM. The age of anxiety? cohort change in anxiety and neuroticism, 1952-1993. 2000;79(6): 1007-21. 108.World Health Organization - Regional Office for Europe. Health Behavior in School-aged Children. Köpen- hamn: WHO/Europe; 2006. 109.Due P, BE, editors. : Institut for Folkesundhedsvidenskab, Køben- havns Universitet; 2003. 110.Dür W, Mravlag K. Gesundheit und Gesundheitsverhalten bei Kindern und Jugendlichen. Ergebnisse des 6. HBSC- Surveys 2001 und Trends von 1990 bis 2001. : Bundes- ministerium für soziale Sicherheit und Generationen; 2002. 111.The Finnish National Public Health Institute (). Health Behaviour and Health among Finnish Adult Population. : KTL; 2006. 112.Statistisk sentralbyrå (SSB). ; Kongsvinger: SSB; 2006. 113.Kjøller M, , editors. Sundhed og sygelighed i og udviklingen siden . : for Folkesundhed; 2002. 114.Rutter M, editor. Antisocial behavior by young people. : ; 1998. 115.Maughan B, Iervolino AC, Collishaw S. Time trends in child and adolescent mental disorders. Current Opinion in Psy- chiatry. 2005;18(4):381-5. 116.Verhulst F, , Rietbergen A. Ten-year time trends of psychopathology in Dutch children and adolescents: no evidence for strong trends. Acta Psychiatr Scand. 1997;96(1):7-13. 117.Achenbach TM, Dumenci L, Rescorla LA. Are American children's problems still getting worse? A 23-year comparison. J Abnorm Child Psychol. 2003;31(1):1-11. 118.Turnbull S, , Treasure J, Jick H, . The demand for eating disorder care. An epidemiological study using the general practice research database. Br J Psychiatry. 1996;169(6):705-12. 119.Currin L, , Treasure J, Jick H. Time trends in eating disorder incidence. Br J Psychiatry. 2005;186:132-5. 120.Hawton K, Fagg J, Simkin S, Bale E, . Deliberate self- harm in adolescents in , 1985-1995. 2000;23(1):47-55. 121.Hawton K, , Simkin S, Bale L, , Codd S, et al. Deliberate self-harm in adolescents: a study of characteristics and trends in , 1990-2000. J Child Psychol Psy- chiatry. 2003;44(8):1191-8. 122.Gunnell D, Wehner H, . Sex differences in suicide trends in and . 1999;353(9152):556-7. 123.Mittendorfer Rutz E, in adolescent suicide mortality in the WHO European Region. European Child & Adolescent Psychiatry. 2004;13(5):321-31. International Suicide Rates - Recent Trends and Implications for . : ; 2003. 125.Bogner H, Gallo J. Are higher rates of depression in women accounted for by differential symptom reporting? Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology. 2004;39(2):126-32. 126.Fischer AH, editor. Gender and Emotion: Social Psycho- logical ; 2000. 127.Simon RW, . Gender and Emotion in the : Do Men and Women Differ in Self-Reports of Feelings and Expressive Behavior? 2004;109:1137–76. 128.Angold A, , Erkanli A, Worthman CM. Pubertal changes in hormone levels and depression in girls. 1999;29(5):1043-53. 129.Torsheim T, Ravens-Sieberer U, Hetland J, Valimaa R, , Overpeck M. Cross-national variation of gender differences in adolescent subjective health in Europe and North . Soc Sci Med. 130.Post A, , , Bremberg S, . Validity of self-reports in a cohort of Swedish adolescent smokers and smokeless tobacco (snus) users. 2005;2:114-7. 131.Tamakoshi A, , Yamada T, K, Hamajima N, M, et al. Depressive mood and suicide among middle- aged workers: findings from a prospective cohort study in , . 2000;10(3):173-8. 132.Brown GK, , Steer RA, Grisham JR. Risk factors for suicide in psychiatric outpatients: a 20-year prospective study. 2000;68(3):371-7. 133.Cavanagh JT, , Sharpe M, Lawrie . Psychological autopsy studies of suicide: a systematic review. 2003;33(3):395-405. 134.Waern M, , , , , , et al. Mental disorder in elderly suicides: a case- control study. Am J Psychiatry. 2002;159(3):450-5. Barn, elever, personal och utbildningsresultat. nivå – avseende . Till- gänglig på URL: 136.Zoritch B, , . care for pre-school children (). The Cochrane Library. 2002(3):URL: . 137.Love JM, , , van IMH, , Ungerer JA, et al. Child care quality matters: how con- clusions may vary with context. 2003;74(4):1021-33. EPPE Effects of preschool education. Tillgänglig på URL: k1.ioe.ac.uk/schools/ecpe/eppe/eppe/ pubsprintversion.htm Effects of public day-care: a longitudinal study. 1989;60(4):857-66. 140.Broberg A, Wesselt H, Lamb M, . Effects of day care on the development of cognitive abilities in 8-year-olds: a longitudinal study. 1997;33:62-9. 141.Bohlin G, Hagekull B. Behavior problems in Swedish four- year olds. The importance of maternal sensitivity and social context. In: , Crittenden P, Hartl Claussen A, editors. Organization of attachment relationships: maturation, culture, and context. ; 2000. p. 75–96. 142.Sveriges Kommuner och Landsting. Aktuellt om skola och barnomsorg Kommuner och Landsting, 2005. Tillgänglig på URL: Hur kan förskolan förbättra barns psykiska hälsa? : ; 2001. Massive IQ gains in 14 nations: What IQ tests really measure. 1987;101(2):171-91. 145.Gustafsson J. Schooling and intelligence: Effects of track of study on level and profile of cognitive abilities. 2001;2(4):166. 146.Emanuelsson I, , . Changing Differen- ces in Intelligence? Comparisons between Groups of 13-Year- Olds Tested from 1960-1990. 1993;37(4):259-77. Nationella utvärderingen av 2003. Sammanfattande huvudrapport; 2004. Learning for Tomorrow's World – First Results from 2003. Tillgänglig på URL: 2003 – svenska femtonåringars kunskaper och attityder i ett internationellt perspektiv – sammanfattning av rapport 254. Tillgänglig på URL: / BASIS/skolbok/webext/trycksak/DDD/1374.pdf 150.Björklund A, , , Krueger A. Educa- tion, equality, and efficiency – An analysis of Swedish school reforms during the 1990s. : ; 2004. Utbildningsresultat 2005 – Riksnivå. Tillgänglig på URL: / 152.Teddie C, . : ; 1997. 153.MacBeath J, Mortimore P. Improving school effectiveness. : press; 2001. 154.Wilson DB, Gottfredson DC, Najaka S. pre- vention of problem behaviors: a meta analysis. J Quantiative Criminology. 2001;17(3):245-72. 155.Lindberg L, , Bremberg S. Ungdomars psykiska hälsa. Utvärdering av ett mätinstrument. : och Ungdomshälsa; 1999. 156.Anderson J, Werry JS. Emotional and behavioral problems. In: , editor. The epidemiology of childhood dis- orders. : ; 1994. p. 157.Rutter M, Maughan B, Mortimore P, Ouston J. Fifteen thousand hours. : Open Books; 1979. 158.Grosin L. Skolklimat, prestation och anpassning i 21 mellan- och 20 högstgadieskolor. : , ; 2004. Skolans ledningsstruk- tur – Om styrning och ledning i skolan. SOU 2004:116; 2004. 160.Rosenthal R, DiMatteo MR. Meta-analysis: recent develop- ments in quantitative methods for literature reviews. 2001;52:59-82. Skola, social mobilitet och kulturell identitet. : Historiska media; 1998. Den nya pedagogiken. : ; 1978. 163.Vignoles A, Levacic R, , Machin S, .