sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett antal ytterligare faktorer som påverkar patenteringsbenägen- het och patenteringsfrekvens men väsentligen ligger utanför en- skilda företags kontroll kan vidare identifieras, som i tabell 11.1, och ligga till grund för ytterligare rekommendationer, vilka följer nedan. a.Förbättra finansieringsmöjligheterna för patentering i SMF, speciellt i tidiga faser Även om anställning av interna patentspecialister är av avgörande betydelse i företagen får inte effekten av andra stimulansåtgärder underskattas. En viktig faktor speciellt för SMF, vilken påpekats i många sammanhang, är finansieringen av patentkostnader, speciellt 20TP PT Här kan nämnas det utsatta målet att statligt FoU-stöd skall uppgå till av BNP. 21TP PT Se rapporten and Adaptation of in Information and Communications Research. Report, European Commission, 2003 (EN). 22TP PT En redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av detta 4 %-mål finns i bilaga 17. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 i tidiga faser av ett utvecklingsarbete. För att underlätta denna fi- nansiering föreslås här dels särskilda statliga patentlån med för- månliga villkor, dels en avgiftsreducering vid förstagångsansökan till PRV (nationell eller via PCT) inom ramen för de subventione- ringsmöjligheter som kan skapas, t.ex. via ett rådgivnings- och pri- oriteringsarbete. Möjligheten för patentansökaren att sälja patent- andelar redan innan patentet beviljas bör dessutom medvetandegö- ras och utvecklas. En snabbare prioriterad handläggning av PRV av förstagångsansökningar bör också kunna ske utan extra avgift (vil- ket är en form av subventionering). kan en skiftning av avgifter för upprätthållande av patent ske från tidiga till sena år i subventionerande syfte.TPF23FPT Härutöver underlättas finansieringen yt- terligare av allmänna stöd för kostnader för patent och patentspeci- samt subventionering av anställning av dessa som beskrivits ovan. En förbättring av metoder för patent- och IP-värdering och prissättning av IP-rättigheter underlättar vidare framväxt av mark- nader och finansiella instrument av olika slag, vilka i sin tur under- lättar finansiering. I samband med att nya redovisningsregler tas i bruk bör gynn- samma skatte- och avskrivningsregler utformas. Till exempel bör investeringar i eller betalning i form av patentandelar kunna avskri- vas mot en större grupp av inkomstkällor än enbart upplupna ro- yaltyintäkter. Möjligheter till utjämning och fram- skjutning i tiden av royaltyinkomster och licensintäkter inklusive engångsbetalningar (down payments) bör utformas och anpassas, vilket kräver en översyn av nuvarande regelverk. finns redan möjligheter att i IP-försäljningsavtal åstadkomma utjäm- ningar, framskjutningar och riskspridning, t.ex. genom progressiva eller degressiva royalty-satser på lämpligt utformade royalty-baser. Dessa möjligheter bör framhållas och belysas i olika informations- och utbildningsinsatser. Slutligen bör en kompetent övervakning från olika myndigheters sida (från skattemyndigheter, m.fl.) ske av marknader för och värdering av IP-tillgångar. Detta eftersom IP- värderingsmetoder är otillförlitliga och tveksamma värderingssätt uppstår till följd därav. Möjligheterna till självkorrigerande mark- nader på detta område är begränsade. 23TP PT Det finns ytterligt få samhällsekonomiska studier av hur den årliga avgiftsstrukturen för upprätthållande av patent bör se ut, varför en sådan översyn är påkallad för PRVs räkning. Medellivslängden för ett patent hos PRV är också hög i internationell jämförelse. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera Förbättra patentekonomin vid tvistemål Det förtjänar återigen att framhållas vilken stor ökning av patente- ringsbenägenhet och patenteringsfrekvens som skedde efter inrät- tandet av för patentmål i 1982. Pa- tentekonomin för patenträttsinnehavare förbättrades avsevärt vil- ket fick oväntade följdeffekter. Företagsexternt bestämda kostna- der och intäkter från patent kan således i hög grad påverkas via lag- stiftning och domstolspraxis rörande patenttvister. I liksom (med vissa undantag) är såväl skadestånd som tvistekostna- der betydligt lägre än i , även om tvistekostnaderna fortfa- rande är avskräckande höga, speciellt för SMF. Som framgått av utredningens studier och kontakter är det dock en viktig erfarenhet att en stark beredskap för patentförsvar måste finnas redan vid pa- tentansökan. Dessutom är USA-marknaden, med dess fortsatta trender mot fler och dyrare patenttvister och hotstrategier, viktig även för kunskapsintensiva SMF. sprider sig tendenser och attityder från i IP-frågor till och världen i övrigt på gott och ont. Behovet av en specialdomstol och förbättrade beräkningsgrunder för höjning av skadestånd vid patentintrång har redan behandlats. Ett arbete med utredning av dessa frågor pågår redan. Ytterligare rekommendationer är inte påkallade inom ramen för denna utredning. c.Verka för att vidga det patenterbara uppfinningsområdet Patenterbarhetskriterierna i allmänhet och deras tillämpning i praxis kan naturligtvis i sig ändras så att patenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet ändras. Patentsystemets samhällsekono- miska funktion måste dock självklart vara vägledande. Från företa- gens sida upplevs patentsystemet oftast fungera i stort sett till- fredsställande på bioteknikområdet men otillfredsställande på IT- och mjukvaruområdet. Utredningens rekommendation att utifrån ekonomiska utgångspunkter dels höja kravet på uppfinningshöjd, dels omformulera och komplettera kravet på teknisk karaktär och därmed införa en ny tolkning av begreppet industriell tillämpbarhet har redan diskuterats. Behovet av på så sätt områdesmässigt vid- gade patenteringsmöjligheter men med strängare krav på uppfin- ningshöjd har framförts av såväl stora som små företag inom ramen Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 för utredningens studier samt i andra sammanhang. Den FoU- och innovationsreducerande effekten av datorrelaterade patent torde härvidlag vara av underordnad betydelse relativt den FoU- och in- novationsstimulerande effekten. Man måste då komma ihåg att en ny tolkning av kravet på industriell tillämpbarhet måste ske samti- digt med att en skärpt praxis beträffande kravet på uppfinningshöjd införs.TPF24FPT (En skärpning av kravet på uppfinningshöjd är dock påkal- lad även med gällande tolkning av industriell tillämpbarhet.) Dessa frågor är emellertid svåra att ensidigt påverka av enskilda stater och deras myndigheter. Genom internationella fördrag, avtal, överenskommelser och åtaganden i olika processer beskärs påver- kansmöjligheterna på kort sikt. Det får emellertid inte hindra att enskilda stater argumenterar för ett reformarbete på när en ekonomisk analys visar att reformer behövs. Som tidigare nämnts bör också en översyn ske inom EU av regelverket . d.Integrera en aktiv patentpolitik med allmän FoU-, innovations- och tillväxtpolitik, genom bl.a. bättre utnyttjande av patentinformation FoU-verksamhetens patenteringsmöjligheter kan naturligtvis på- verkas av enskilda stater och myndigheter, speciellt inom ramen för en allmän integration av aktiv statlig patentpolitik med statlig FoU- , innovations- och tillväxtpolitik. Positiva externa effekter, skalför- delar, synergier, klustereffekter etc. kan skapas eller förstärkas ge- nom en dylik integration, vilket redan har diskuterats. Här bör dock tilläggas den betydelse och potential som patentinformation och patentstatistik har tillsammans med övrig statistik vid utform- ning av FoU-, innovations- och tillväxtpolitik. En avsedd funktion med patentsystemet är ju att sprida teknikinformation för att öka den allmänna FoU-effektiviteten. Detta förtjänar att påpekas, ef- tersom patentinformation som regel är underutnyttjad av såväl fö- retag som myndigheter. Utbudet av dylika tjänster och verktyg växer snabbt, medan efterfrågesidan släpar efter. Inom ramen för 4%-målet för IPR/FoU-resurskvoten bör myndigheter ansvariga 24TP PT Kravet på teknisk karaktär har också fått fungera som ett sätt att begränsa skyddsomfånget för ett patent. Detta är förstås en viktig funktion, som dock kan åstadkommas på flera sätt. Eftersom patenträtten avser att justera för en underinvesteringstendens utan att uppkomna kostnader och sidoeffekter i övrigt överväger, är det rimligt att ha en tydlig koppling mellan patenterbarhetskrav och den patentsökta uppfinningens investeringskaraktär. Denna tydliga koppling finns inte annat än i form av kravet på uppfinningshöjd. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera för utformning av FoU-politik och fördelning av FoU-resurser upphandla och genomföra patentanalyser i ökad utsträckning, och kombinera dessa analyser med andra analyser, t.ex. publi- kationsanalyser och tillväxtanalyser. Härvidlag bör PRVs statistik- produktion förbättras och PRV eller PRV närstående enheter, lik- som vissa kompetenscentra i övrigt (t.ex. ITPS), utvecklas till vik- tiga och kompetenta leverantörer genom en medveten upphand- lingspolitik. Patentanalyser har många tillämpningsområden. Vad gäller på- verkan på patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens så kan de användas för att bl.a.: Identifiera uppfinningsmöjligheter i allmänhet. Identifiera speciellt fruktbara områden, utvecklingsriktningar och trender. Identifiera lovande teknikkombinationer. I viss – om än begränsad – mån indikera hög- och lågproduk- tiva sektorer, regioner, företag och individer. Indikera tekniska flaskhalsproblem (indikeras av ökad patent- täthet). Identifiera kandidater för licensaffärer, uppköp och samarbe- ten. Detta är bara en kort exempellista. Det finns även fällor och fel i användning av patentanalyser. En närmare genomgång av dessa och övriga detaljrekommendationer i sammanhanget får emellertid lämnas därhän.TPF25FPT En ökad användning av patentanalyser bör främjas bland företa- gen, inte minst SMF, vilket kan ske inom ramen för tidigare före- slagna stimulansåtgärder. I detta sammanhang avses främst en ökad statlig användning av patentinformation som ett av flera medel att utforma, integrera och följa upp politik och politiska åtgärder av olika slag för FoU, patent, innovationer och tillväxt. Till exempel kan det tidigare påtalade divergensproblemet mellan svenska stor- företags verksamhet och svenska forskningsföretags verksamhet inom bioteknikområdet kartläggas, analyseras och åtgärdas till del med hjälp av patentanalyser kombinerade med andra analyser. Na- noteknikområdet utgör ett annat exempel på ett teknikområde med stora behov av och möjligheter för patentanalyser genom att detta 25TP PT En utförligare redovisning med ytterligare referenser finns i (2000). En speciell och växande svårighet, inte minst för SMF, är analys av asiatisk patentinformation. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 område torde vara det första generiska teknikområde (GPT) som patenterats intensivt redan från första början, långt innan väsentliga kommersialiseringsfaser inträtt. En diskussion om eventuella åtgärder mot konjunkturcyklicitet i patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens utelämnas här. Dels är konjunkturberoendet normalt inte så starkt, dels är det FoU-beroende och beroende av enskilda stora företag. Det är dess- utom svårt att påverka genom patentrelaterade åtgärder. PRV lik- som patentbyråer bör dock i likhet med företag i allmänhet ha en beredskap för konjunkturcykler. Vad som bör framhållas här som förhållandevis nytt, och troligen av ökad vikt i en alltmer kunskapsbaserad ekonomi med bestående betydande konjunktursvängningar, är statens roll att stödja en överlevnad av viktig FoU i industrin. Behovet av olika former av sådant konjunkturellt FoU-stöd till industrin kan visa sig överras- kande stort och leda till temporär undanträngning av andra typer av Specifika rekommendationer för att dels öka förståelse och insikt hos företagen om patentekonomi, dels öka företagens möjlighet och vilja att patentera, har redovisats i detta kapitel. Ökad patent- ekonomisk förståelse kan härvid antas öka patenteringsbenägen- heten, som i sin tur ökar patenteringsfrekvensen, allt annat lika. Patenteringsfrekvensen påverkas dock av ett antal ytterligare fakto- rer inom och utom såväl företagens som statens kontroll, faktorer som också har legat till grund för rekommendationerna. Att förstå patentekonomi involverar några grundläggande svå- righeter. Dels är patentfrågor komplexa och tvärvetenskapliga med många sammanvävda ekonomiska, juridiska och tekniska aspekter, dels är kostnader och intäkter långsiktiga och därmed av invester- ingskaraktär, som patentkostnaderna är mycket tydligare än patentintäkterna. Dessutom är patentintäkterna i högsta grad 26TP PT Frågan om konjunktursvängningar dämpas eller inte i en alltmer kunskapsbaserad eko- nomi är öppen. Vissa resultat pekar på en möjlig dämpning i den reala ekonomin. tenderar volatiliteten att öka på finansmarknaderna. (Se t.ex. DeLong 2002.) SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera skevt fördelade och så skevt fördelade att ren patenträkning ofta blir missvisande. Ett antal primära brister i patenteringskompetens i svenska företag redovisades också, bl.a. brister i affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens, och därmed brister i integration av och samspel mellan affärsstrategier och IP-strategier i företagen. Härutöver finns en utbredd brist på grundläggande patentmedve- tenhet inom näringslivet, speciellt bland SMF, högskolevärlden och inom den politiska världen. Problemen att höja medvetenhet och förståelse om patent och patentekonomi är vare sig nya eller enbart svenska, men har ac- centuerats av pro-patent-utvecklingen, vilket lett till insatser av olika slag i olika länder. Kapitlet redovisar härvid några erfarenhe- ter, som att patenttvister och stora skadestånd och aggressiva pa- tentbeteenden hos konkurrenter har stor betydelse, liksom goda exempel på nya affärsmöjligheter, samt också nationella studier med konkurrentjämförelser (benchmarking-studier). Statliga och/eller statsstödda program och insatser för rådgivning och stöd kan härvid spela stor roll, bl.a. för att reducera dyra lärpengar i fö- retagen. Kapitlet redovisar sedan olika rekommendationer för att dels öka patentmedvetenhet och patentrådgivning, dels öka patentförståel- sen. Ett antal statsstödda program, kampanjer, priser, studier och mediainsatser för ökad medvetenhet (awareness programs) före- slås specificeras, upphandlas, genomföras och utvärderas genom försorg. Dessa program bör sammankopp- las med dels program och insatser för affärsutveckling, innovatio- ner och entreprenörskap i allmänhet, dels med patentrådgivnings- insatser i form av subventionerad men kvalificerad rådgivning och subventionerad ansökningsavgift till första- och andragångsansö- kare . Ett antal tjänster motsvarande 15–20 heltidstjänster till en början bör inrättas för detta och placeras vid nationella kompetenscentra, inklusive PRV, och regionala utveck- lingscentra. Ett system för kvalitetssäkring av att tillräcklig patent- och licenskompetens finns tillgänglig vid statsstödda FoU-program och FoU-samarbeten bör också utformas. Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Närings- departementet i samverkan med i övrigt berörda departement. bör därvid förstärkas, speciellt med ekono- misk kompetens i patent-, IP- och innovationsekonomi. De åtgärder som föreslås för att öka förståelsen av patent och patentekonomi – dock återigen i ett större sammanhang av innova- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 tioner och entreprenörskap – är att inrätta 3-4 nationella kompe- tenscentra för utbildning, rådgivning och forskning; 3–4 nya pro- fessurer i IP- och innovationsekonomi med ansvar för bl.a. lärar- och forskarutbildning; inrättande av olika specialiserande och diffe- rentierande master-program för tekniker, ekonomer och jurister; obligatorisk värnpliktsutbildning i patentekonomi (inklusive li- censekonomi), patentjuridik och patentteknik i universitets- och högskoleutbildningen samt i all utbildning i entreprenörskap, inno- vationsfrågor och dylikt; samt finansiellt stöd till företagens intern- och fortbildning inom IP, inklusive stöd till IP-chefsutbildning och IP-trainee-utbildning. Därutöver bör två koncentrerade utbild- ningsinsatser genomföras, en för att täcka ett utbildnings- behov för de IP-rådgivare som nämnts ovan och en för att utbilda patentspecialister för certifiering som European Patent Attorney, en kategori specialister som har en allvarlig och växande brist av. Alla dessa utbildningsinsatser skall kvalitetssäkras och ett certifieringssystem för IP-specialister utvecklas utöver certifie- ringen av European Patent Attorneys. Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Utbild- ningsdepartementet i nära samverkan med . De direkta åtgärder som föreslås för att öka företagens möjlig- heter och vilja att patentera innefattar, förutom åtgärderna ovan, att ge ett särskilt statligt stöd för investeringar i patent och patent- utbildningar kopplat till statliga FoU-stöd i övrigt; att ge särskild stimulans åt anställning av interna patentspecialister; att komplet- tera företagens egna stimulansåtgärder i form av särskilda belö- ningssystem; att stödja framtagning av riktlinjer för företagsstyrel- sers och affärsledningars patent- och IP-hantering samt ett antal särskilt riktade insatser, speciellt till teknikbaserade tjänstesektorer med stor offentlig del. Speciella utredningar av IP- och affärsut- vecklingsfrågor inom den militära sektorn och den medicinska sektorn bör härvid genomföras, bl.a. för att bedöma potential och former för teknikupphandling och teknikhandel. För de åtgärder ovan som kan kopplas till övriga aktuella statliga åtgärder för att stödja och öka FoU-resurserna i det svenska FoU- systemet, bör en öronmärkning ske i form av ett 4 %-mål för kost- naderna för patent- och IPR-arbete som andel av FoU-kostna- derna, med variationer på ±1 % beroende på sektor och företags- typ. Vidare föreslås förbättrade finansieringsmöjligheter för inve- steringar i patent i SMF, speciellt i tidiga faser, där också en häv- SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera stång kan fås för finansiering via privat riskkapital. För detta ända- mål föreslås särskilda patentlån med förmånliga villkor, avgiftsre- ducering vid första- och andragångsansökan till PRV, möjlighet till en snabbare, prioriterad handläggning av PRV och förstärkt råd- givning, inklusive språklig sådan. För detta krävs ändring i PRVs instruktioner. I övrigt behöver metoder för IP-värdering förbättras och kvali- tetssäkras, inte minst i samband med att nya redovisningsregler för immateriella tillgångar, dvs. IP, tas i bruk. behöver de svenska skadestånden för patent- och IP-intrång höjas och grun- derna för skadeståndsberäkning förbättras. En översyn av dessa frågor tillsammans med skattefrågor som berör patent och licens- handel bör genomföras. Likaså behöver en översyn av regelverket för patentsystemet, inklusive regler för det patenterbara uppfin- ningsområdet, genomföras och koordineras med ett motsvarande arbete inom EU. inför en regelöversyn inom EU, vilken förhoppningsvis snart kommer, bör härvid förberedas en vidgning av det patenterbara området genom en omformulering av kravet på teknisk karaktär med syfte att bättre ta hänsyn till behovet att av- väga och koordinera innovationsinvesteringar i allmänhet, och därmed också innovationsinvesteringar inom tjänstesektorn. Oav- sett formuleringen av detta krav bör en höjning av kravet på upp- finningshöjd ske. Slutligen föreslås en ökad användning av patentinformation och patentanalyser för utformning av patentpolitik och dennas integra- tion med FoU-, innovations- och tillväxtpolitik. Exempel på vik- tiga områden för detta är biohälsoteknik och nanoteknik. Direktiv, kronologi, möten, hearings, intervjuer, patentlagen, tidigare SOU, övriga rekommendationer, bakgrundsrapporter, statistik m.m. Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att se över de ekonomiska aspek- terna av patentering för företags tillväxt i , och . Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med före- tag i andra länder i och den övriga världen och hur den för- delar sig på företag av olika storlek. Här bör också den senaste ut- vecklingen inom EU vägas in. Studien skall även innefatta en nor- disk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. Uppdraget skall redovisas . Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekono- miskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för fö- retagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. Det är från ett tillväxtperspektiv mycket viktigt att verka för att innovationer le- der till fler realiserbara affärsidéer, fler företag, utveckling av be- fintliga företag och ökad sysselsättning. har tjänsteinnehållet i ekonomin blivit allt vikti- gare och avreglering av främst tjänstemarknaderna har påkallat nya sätt att hantera de ekonomiska riskerna som är karaktäristiska för denna sektor. De immateriella rättigheterna som upphovsrätt, va- rumärken, patent etc. har fått en större betydelse för bedömning av affärsrisker och framtida värde av investeringar. Betydelsen av att säkra immateriella rättigheter för ekonomiska aktörer har således Betydelsen av patenträtten har också ökat dramatiskt. Det är inte längre innovationen i sig utan också i ökande omfattning den överlåtbara immateriella rät- tigheten som skapar värde. Internationell handel baserad på denna rättighet eller med licensiering av patent har medfört att patentens användning blir mer komplex än när uppfinnaren också tillverkar, marknadsför och exporterar. har traditionellt sett haft en stor andel av patenteringarna i . Patenten innehas dock främst av stora företag. har dock patenteringen minskat starkt i både inom stora och små företag. ökade andelen patent som registrerades i , och med . Den ökade internationella användningen av patent hör nära samman med utvecklingen av de internationella regelverken på om- rådet. Behov av en översyn Tillväxt skapas allt mer inom tjänsteekonomin där produktio- nen i hög grad baseras på användning av mjukvaror, bioteknik och finansiella tjänster. Sådana tjänstekoncept är svåra att säkra i och , vilket har fått till följd att patenteringen sker främst i andra länder, som och . Enligt uppgif- ter från PRV och branschen är orsaker till att patenteringen flyttas utomlands bl.a. en låg medvetenhet hos svenska företag om de ekonomiska möjligheter som finns, brist på riskvilligt kapital och att reglerna om patenteringen kan vara mer förmånliga i andra län- der utanför . För att långsiktigt kunna bygga upp en tjänste- och kunskapsba- serad ekonomi i behöver patenteringsfrågorna och de im- materialrättsliga frågorna få en mer framskjuten plats inom när- ingspolitiken. Bland de små företagen uppfattas patentskyddet som svårt, komplicerat och dyrt. har en företagsstrategi och än färre en patentstrategi. I behöver främst de mindre företa- gen mer kunskaper och ett bättre strategiskt tänkande när det gäller immateriella rättigheter. Patentskyddet är av mycket stor betydelse för företagande och till- växt. En särskild utredare tillkallas för att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt i , och . Utredaren skall göra en analys av hur de skyddade in- tellektuella kapitalen kan bidra till export och handel.