sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — Föreställningar om de kategorier som en bostadslös barnfamilj med utländsk bakgrund riskerar att sorteras in i kan också förstärka gränshindren eller omvänt, vara en orsak till den svaga arbetsmark- nadsförankringen och/eller bostadssituationen. De föreställningar som exemplifieras i vår studie är myten om den stora flykting- och invandrarfamiljen. Att familjer har många barn lyfts fram i inter- vjuer med olika aktörer som ett hinder på bostadsmarknaden, p.g.a. en brist på stora lägenheter i svenska flerfamiljshus samt att hyres- värdar är negativa till stora familjer då det antas innebära ett stort slitage på lägenheter och störande för grannar. Stora familjer finns naturligtvis, men vi menar att det har blivit ett slags standardbe- rättelse som ingår i olika organisationsföreträdes syn och som återkommer även fast det stämmer dåligt med verkligheten, vilket vårt material visar. Standardberättelser om bostadslösa eller hemlösa som bärare av olika former av sociala problem, vilket förstärks genom att vara klient hos , kan också utgöra en förstärkning av de gränshinder som man stöter på. Bostadslösa familjer åtföljs inte av ett utarbetat standardprogram inom social- Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden Ensamma kvinnor med barn och med utländsk bakgrund riskerar att hamna långt från arbetsmarknad och också bostads- marknad. Detta var vårt teoretiska antagande grundat på Hechter (1987) och (1998) som verkar stämma i det empiriska materi- alet. tenderar dessutom att ha problem med att han- tera denna grupp som har ett arbetsmarknads- och bostadsmark- nadsproblem. Bostadsfrågan kan inte ses isolerat utan måste analyseras i en vidare strukturell kontext av sociala processer, som på en övergri- pande nivå utgörs av internationell migration (se Nieuwenhuis & Willemsen 2003), etnisk boendesegregation och en hierarkisering av individer utifrån etnicitet (se t.ex. Boal (2000) drar slutsatsen att housing must be seen as one element of a multi- dimensional ethno-social fabric (s. 284), där både ekonomiska och etniska faktorer vägs mot varandra i diskussioner om inklusion och exklusion från samhällsarenor. I vår studie av bostadslösa barnfa- miljer finns en tydlig invandrarskaps/etnicitetsaspekt, men också en tydlig könsaspekt. En betydande andel av familjerna består av ensamstående kvinnor – ofta med invandrarbakgrund – med barn. I internationella studier diskuteras en pågående feminisering av fat- tigdom som en förklaring till att kvinnor är bostadslösa. Det fak- tum att kvinnor i högre grad blivit försörjare – bread winners – och ofta ensamförsörjare i familjer, har medfört en ökad ekono- misk sårbarhet. I kombination med att kvinnor ofta arbetar deltid och inom låginkomstyrken och – med den generella utvecklingen mot en mer instabil arbetsmarknad – i högre grad på tillfälliga kontrakt, befinner sig fler kvinnor i riskzonen till bostadslöshet (se t.ex. 2001; 2000). Det torde dess- utom bidra till en påfrestande otrygg tillvaro. Intersektionaliteten av invandrarskap, klass och kön utgör här förstärkande mekanismer i utanförskapet. Frånvaron av politiska styrmedel och allmänt formulerade ägar- direktiv när det gäller de kommunala bostadsbolagens sociala ansvar innebär att kraven på – och därigenom trösklarna till – bostadsmarknaden sätts av bostadsbolag och hyresvärdar. Generellt höga men otydliga krav från hyresvärdars sida ger en stor frihet att välja (bort) hyresgäster. Eventuell diskriminering är svår att påvisa och driva i bevisning i ett sådant otydligt system. Men våra data, i kombination med andra studier, tyder på en systematik som inte kan förklaras av slumpen. Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden Den som inte uppfyller kraven på bostadsmarknaden är istället hänvisad och den sekundära bostadsmarknad som den kommunala ansvarar för. För att komma in i detta system måste man vara klient hos . Socialtjäns- tens metoder är utvecklade utifrån standardberättelser om hem- lösa. har inga maktmedel att påverka den strukturella problematiken – bostadslösheten. Man skulle faktiskt kunna säga att lösningar (till försörjning och boende) kan t.o.m. förvärra situationen, då man riskerar att bli fastlåst i det selektiva systemet och därigenom minskar möjligheterna till ett eget boende och egen försörjning samt i förlängningen tillgång till de generella välfärdssystemen. Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden , (2000) Etnisk och socioekonomisk segregation i –1998. I: SOU 2000:27. Kommittén Välfärds- bokslut: Välfärdens förutsättningar. : Socialdepar- tementet. , (2002) Boendesegregation och etniska hierar- kier. I: , och (red.) Det slutna folkhemmet – om etniska klyftor och blågul självbild. Arai, och (2001) Immigrants and natives unemployment-risk: productivity differentials or disc- rimination. FIEF Working Paper Series. , Bo (1999) Systemskifte i bostadspolitiken En inled- ning. I: , och (red.) Systemskifte i bostadspolitiken. , Bo (2001) Bostaden som social rättighet. I: , (red.) Den nya bostadspolitiken. Boal, (2003) Ethnicity and Housing. Aldershot: Ashgate. (2005) Bostadsmarknaden –2006. Slutsatser av bostadsmarknadsenkäten . de los , och (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i – en kunskapsöversikt. Integra- tionsverkets rapportserie 2002:13. : Integrations- verket. de los , , och (2002) (red.) Maktens olika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala . de los , och (2005) Intersektionalitet. DO (2004) Diskriminering mot romer i . : Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). /upload/do/filer/roma_rapport.pdf , och (2001) Women and homelessness in Europe: pathways, services and experiences. Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden , , , och (eds.) (2004) Immigra- tion and Homelessness in Europe. : Policy Press. , , och (2004) of Homelessness in Europe. Developing an Operatio- nal Definition of Homelessness. Euro- pean working with the Homeless. (1990) The Three Worlds of Welfare Capita- lism. Feantsa (2002) Homeless in Europé. Flyghed, (1994) Värden, kronofogden, och de vräkta. Flyghed, (2000) Vräkning – orsak eller verkan? En studie av marginellt boende. I: , W. och H. (red.) En antologi om olika perspektiv & förklaringsmo- deller. Flyghed, (2005) Avhysningspraxis hos socialtjänst, hyres- värdar och kronofogdar 1995–2005 med särskilt fokus på barnfamiljer. Bilaga 2 i Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn (SOU 2005:88). Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer. , (2004) Skyddandets förnuft. En studie om anhöriga till hjälpbehövande äldre som invandrat sent i livet. Rapport i socialt arbete nr 109/2004. : Institu- tionen för socialt arbete, . (2005) 2005. , och (2000) Att undersöka grupper i svaga positioner på bostadsmarknaden. I: Run- quist, W. och H. (red.) : Carls- sons. , (2000) Könsperspektivet i forskningen om soci- albidrag och fattigdom. Socialvetenskaplig tidskrift nr 1–2, s. 57–71. Hechter, (1987). Principles of Group Solidarity. (2005) Verksamhetsberättelse med bokslut för för . i (1999) Alarmerande hemlös- het bland nyanlända flyktingar. Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden Tjänsteutlåtande, Dnr 99-610/891. Järvinen, (1993) De nye hjemløse. Kvinder, fattigdom og vold. : Forlaget SOCPOL. Järvinen, (2004) Hejmløse flygtninge og invandrare. : Hans Reizels Forlag. Knutagård, (2005) Sista utposten, vägen in & det hållbara boendet. En utvärdering av tre projekt för att motverka hemlös- het. Kuusela, (1993) Integration i invandrartäta bostadsområden? , (2001) Bostadspolitiskt systemskifte. I: Lind- bom, Anders(red.). Den nya bostadspolitiken. , (2003) Intersektionalitet – ett användbart begrepp för genusforskningen. I: Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 1, s. 47– 56. , (2003) Boendetrappor och bostadslöshetskarriärer. En pilotstudie i . , (2005) Hemlöshetens politik. Lokal policy och praktik. , (2005) Ojämlikt boende. Ett forskningsbokslut om rasifiering och diskriminering på bostadsmarknaden. : Univer- sitet, IBF. Nieuwenhuis Wicher och (2003) The rise and fall of the City of the Future. I: Boal, . (ed.) Ethnicity and Housing. Alder- shot: Ashgate. , (2005) Hemlösa barnfamiljer i – utvärdering av projektet före. Popoola, (1999) Trångbott i herrgårdsmiljö. En rapport om trångboddhet på Herrgården. : , hög- skola. Popoola, M. (2001) Hyresvärdarnas inflytande over segregatio- nen. I: , L. (red.) Den delade staden. 1997/98:119. Bostadspolitik för hållbar utveckling. Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden Rydgren, (2004) Mechanisms of Exclusion: Ethnic Discrimi- nation in the Swedish Labour Market, Studies, Vol. 30, No 4, 2004, s. 697–716. (2005) Kan man motverka hemlöshet? – en rapport från . , (1992) Begreppet hemlös. En kritisk granskning av använda definitioner. , (1996) På gränsen till bostad. Avvisning, utvisning, specialkontrakt. , (1998) eget boende. I: Denvall, och (red.) Vardagsbegrepp inom socialt arbete. Ide- ologi, teori och praktik. , (2000) Utvecklingen av den sekundära bostadsmark- naden och dess betydelse för 1990-talets hemlöshet. I: Run- quist, W & , H (red. ), Hemlöshet. En antologi om olika perspektiv & förklaringsmodeller. : för- lag. , (2002) Invandring och hemlöshet. (svensk version). : FEANTSA, European Observatory on Homeless- ness. , (2005) Access to Decent Housing in for Immi- grants and Minorities. National Report from . : FEANTSA, European Observatory on Homelessness. , (2003) Den nya underklassen – utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden. : i (LO). Sim, (2000) Housing inequalities and minority ethnic groups. I: , och (eds.) Social Exclusion and Housing. Context and Challenges. (2000) Hemlösa i . Vilka är de och vil- ken hjälp får de? följer upp och utvärderar 2000:1. (2003) Individ- och familjeomsorg – med fokus på välfärdssprickor. : Socialstyrel- sen. Socialtjänstlagen (SoL) SFS nr: 2001:453, 1 kap § 2. Bostadspolitik 2000 – från produktions- till boende- politik. SOU 2006:37 Trösklar och gränshinder på bostadsmarknaden Välfärdsbokslut för 1990-talet: slutbetänkande av Kommittén Välfärdsbokslut : offentliga publikationer. Etablering i – möjligheter för individ och samhälle. Betänkande av utredningen om flyktingmottagande och introduktion. Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , och (red.) Rapport av utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande av utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. inifrån – Röster om etnisk diskriminering. Rapport av utredningen om makt, integra- tion och strukturell diskriminering. Vräkningar och hemlöshet – drabbar också barn. Slut- betänkande av utredningen om vräkningar och hemlöshet bland barnfamiljer. , Hans (2003) Ord och bild från samhällets botten. I: Mee- uwisse, A. & H. (red.) Den ocensurerade verkligheten i reportage, bild och undersökningar. , (2004) Kvinnors plats(er) – bilder av hemlöshet. , (2005) Projekt boende i – strategier för att motverka hemlöshet. , (1998). , (2002) Stories, identities and Political Change. Lan- ham: Rowman & Littlefield Publ. , (2000) Hemlöshet och bostadspolitik för alla. I: , W. och H. (red.) En antologi om olika perspektiv & förklaringsmodeller. Wolch, och (1993) Malign Neglect. Home- lessness in an . Sn : Jossey-Bass publi- shers. Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering av fäders våld Förändringar i både (FB) och Socialtjänstlagen (SoL) ledde till utökade arbetsuppgifter för familjerättssekreterare, det vill säga de handläggare inom social- tjänsten som är specialiserade på familjerättsliga frågor. Familje- rättssekreterare har fått en alltmer central roll i konflikter kring vårdnad, boende och umgänge och har kommit att framstå och uppfatta sig själva som en särskild grupp av socialarbetare. Under namnet familjerättssocionomerna bildade de också en egen riks- förening (FSR) 1996.1 Med utgångspunkt i en studie av hanter- ingen av fäders våld (mot medföräldrar/mödrar och barn) i en sepa- rationskontext diskuteras i den här artikeln några av de rasifierande praktiker som kan urskiljas i den här professionella gruppen (2003).2 I fokus för diskussionen om ojämlikhet knuten till etnicitet och ras står två typer av ojämlikhetsskapande praktiker, här benämnda patologisering respektive osynliggörande. Både etnicitet och ras är omtvistade begrepp, men här finns endast utrymme att kort defini- era användningen av dem.3 Med etnicitet avses den sociala konstruk- tionen av tillhörighet till en kulturell grupp i kraft av ursprung (jfr 1997). Då kroppsliga tecken – som ansiktsdrag och hårfärg – ofta får en central betydelse för konstruktioner och konstruerandet av etnicitet är begreppet delvis överlappande med begreppet ras. Ett exempel på detta är hur svensk i dagligt tal ofta (implicit) refere- rar till ljushyade, vita, människor med svenska som första språk, 1För information om FSR, se [051107] 2Stort tack till och de los för konstruktiva kommentarer under skrivarprocessen och på tidigare manusversioner. Tack också till () och (FSR) för hjälp med att ta fram uppgifter om socialsekreterarkårens respektive familjerättssekreterarkårens sammansättning. 3För en mer ingående diskussion, se exempelvis Brah (2001) och de los m.fl. (2003) Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering födda i av föräldrar som också är födda i , och så vidare.4 När det gäller begreppet ras refererar även det till en social kon- struktion och utgångspunkten är att genom rasism konstrueras rasmässig olikhet och ojämlikhet. Vissa former av rasism under- stryker biologiska/kroppsliga karaktäristika som indikatorer på rasmässig olikhet, medan andra former i stället framhäver kulturella skillnader i gränsdragningen mellan olika grupper (se Brah 2001, de los m.fl. 2003). Det som gör sådana kulturella perspektiv till rasism är den dominerande gruppens antagande att de andra är essentiellt annorlunda och i någon mening underlägsna. I arti- keln används begreppet rasifiering för praktiker och processer där över- och underordning skapas mellan majoritetsbefolkningen och andra med hänvisning till biologiska/kroppsliga tecken och/eller utifrån föreställningar om kulturell egenart. Rasifierande praktiker ligger med andra ord till grund för en process av social exkludering och marginalisering. Det är dock värt att notera att genom skapan- det av en rasifierad Andra/e, rasifieras också – om än implicit – den dominerande gruppen (se 1993). Analysen av rasifierande praktiker ska alltså också synliggöra hur svenskhet blir norm och bidra till en kritisk diskussion av den sociala konstruktionen av vit- het i en rasistisk kontext.5 Artikeln inleds med en kort översikt över den familjepolitiska och -rättsliga kontexten för familjerättssekreterarnas arbete och en presentation av det empiriska material som ligger till grund för analysen. Därefter följer först ett avsnitt om hur ojämlikhet skapas genom explicita hänvisningar till kulturella skillnader, och sedan ett par avsnitt om betydelsen av att skilda livsvillkor och strukturella förhållanden inte tematiseras eller problematiseras. 4Det finns en poäng med att göra en distinktion mellan svenskhet som etnicitet och som nationalitet i analysen av hur etnicitet konstrueras. Människor som lever i staten och eventuellt också har svenskt medborgarskap är i ett nationalitetsperspektiv svenska. Att svensk ofta implicit refererar till en vit, svenskfödd och svensktalande majoritet synliggör att i vardagssammanhang kan den svenska nationen få vissa drag av en etnisk modell (1991): det vill säga det är ett gemensamt ursprung och band baserade på släktskap, språk, vanor och traditioner som betonas, snarare än gemenskap baserad på lagar och institutioner. I artikeln visas hur familjerättssekreterare får etnicitet och nation att smälta samman och hur de återskapar den svenska staten – som de själva är en del av och representerar i möte med brukare – enligt en etnisk modell. 5Jfr Frankenberg (1993), Ware och (2002), samt Tesfahuney som skriver om hur vithet är det som inte nämns men ändå talar (Tesfahuney 2005, 212). SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering Den politiska och rättsliga kontexten har förändringar genomförts i (FB) med det uttalade syftet att minska konflikter mellan föräldrar och uppmuntra överenskommelser om juridisk vårdnad om barn, barns boende och umgänge.6 I denna process har gemensam vård- nad mer och mer kommit att framhållas som den bästa formen av vårdnad om barn (Nordborg 1997).7 Svenska fäder och mödrar för- väntas dela den juridiska vårdnaden och utöva ett gemensamt föräldraskap, helst utan inblandning från staten.8 Föräldrarna definieras som gemensamt ansvariga för, till exempel, barnets om- vårdnad och för att dess fysiska och psykiska behov blir tillfred- ställda, för att barnet får uppfostran och utbildning, samt att barnet behandlas med aktning för sin person och egenart och inte utsätts för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling (6 kap. 1–2 § FB). Vidare har föräldrarna tillsammans bestämmande- rätt över barnet och ska tillsammans fatta alla större beslut: om sådant som går utöver den vardagliga omsorgen (som mat, kläder, sovtider, fritid). Reformarbetet kan sägas ha fokuserat överförande av vårdnaden från en förälder till den andra, inte utövandet av den vardagliga omsorgen om barn (Schiratzki 1997). Resultatet är att det i flera avseenden är oklart vad gemensam vårdnad betyder i praktiken (Schiratzki 1997, 337ff; 2000, 440ff). Kan föräldrar inte komma överens om vad gemensam vårdnad ska innehålla är det inte domstolarna som förväntas ingripa. Det finns inte några rättsliga möjligheter att lösa en konkret konflikt mellan föräldrar som har gemensam vårdnad, om den gäller andra saker än boende eller umgänge (2000, 442). Om föräldrarna inte kan komma överens är det främst de sociala myndigheterna som förväntas lösa problemen genom så kallade 6Uttrycket vårdnad infördes i lagstiftningen genom lagen 1917 om barn utom äktenskap och lagen 1920 om barn i äktenskap. Vårdnad, som är en förkortning av ordet omvårdnad, användes för att komma ifrån ord som föräldramakt och föräldramyndighet. Lagstiftningen skulle i stället betona föräldrarnas ansvar för att barnet skulle få växa upp under goda förhållanden (SOU 1995:79, 71). Av den svenska konstruktionen av vårdnad följer att de rättigheter och skyldigheter som tidigare tillskrevs biologiska föräldrar endast tillskrivs vårdnadshavare (1997, 344). 7I linje med detta har det varit möjligt för svenska domstolar att döma till gemensam vårdnad mot en av föräldrarnas uttryckliga vilja, vilket de inte kunnat tidigare (se Prop. 1997/98:55). 8Även om det blivit möjligt för homosexuella par att prövas som adoptivföräldrar är lagstiftningens utgångspunkt det heterosexuella, biologiska föräldraskapet, se (2000). 9En förälder får inte ensam fatta beslut av ingripande betydelse för barnets framtid om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det (6 kap. 13 § FB). Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering samarbetssamtal, ett slags medling, och genom formella avtal.10 är kommunerna skyldiga att erbjuda samtal under sak- kunnig ledning för föräldrar som vill försöka komma överens kring gemensamma barn. Förutom dessa frivilliga samtal kan samarbets- samtal också genomföras efter remiss från domstol. Är föräldrarna överens kan föräldrarna alltså också skriva ett avtal om vårdnad, boende eller umgänge.11 I praktiken är det familjerättssekreterare som genomför samarbetssamtal och handlägger avtal och den här artikeln fokuserar alltså den professionella grupp som från lagstif- tarens sida förväntas agera problemlösande. Vid en tvist om vårdnad, barns boende eller umgänge är rätten skyldig att se till att barnets förhållanden blir ordentligt utredda (6 kap. 19 § FB). ska alltid ges tillfälle att yttra sig, och om nämnden har upplysningar som kan vara av betydelse för bedömningen är den skyldig att lämna information till rätten. Om det behövs en ytterligare utredning kan rätten ge socialnämnden i uppdrag att genomföra denna. I praktiken är det handläggare inom – familjerättssekreterare – som utreder. På många håll i landet är dessa knutna till en särskild enhet inom socialtjäns- ten med flera handläggare, men på mindre orter kan det familje- rättsliga arbetet utgöra en del av en heltidstjänst.12 Familjerättssekreterarnas arbete är av betydelse för ett stort antal barn och deras föräldrar. berörs knappt 50 000 barn av en separation mellan föräldrarna och har minst en fjärdedel av svenskfödda 17-åringar upplevt separation (SCB 2003:1.2; SCB 2004). var ungefär 6 800 barn och ungdomar i åldrarna 0–17 föremål för en utredning om vårdnad, boende eller umgänge (vilket motsvarar ca 35 barn/ungdomar per 10 000 i denna ålders- grupp). Föräldrar till ungefär 19 000 barn deltog i samarbetssamtal (motsvarar ca 103 per 10 000) och ungefär 4 200 avtal om vårdnad, boende eller umgänge tecknades (se 2005). 105 kap. 3 § SoL respektive 6 kap. 6 §, 14a §, 15a § FB. Se även SOU 1995:79, 139; Prop. 1997/98:7, 38, 80. 11För att avtalet ska gälla krävs att det godkänns av socialnämnden. Ett godkänt avtal är juridiskt bindande och har samma verkan som en dom (6 kap. 6 §, 14a §, 15a § FB). Detta innebär att om avtalet bryts kan en missnöjd förälder kräva att exempelvis ett avtalat umgänge verkställs på samma sätt som en dom kan verkställas. I praktiken är dock sådana rättsliga processer knappast ett effektivt sätt att se till att ett avtal följs. För att ett avtal ska fungera i det vardagliga livet krävs med andra ord en genuin överenskommelse mellan föräldrarna. 12Det förekommer också att fristående utredare/konsulter anlitas av socialnämnden. SOU 2006:37 Avvikande eller osynlig – rasifierande praktiker i familjerättssekreterares hantering Underlaget för analysen av familjerättssekreterarnas arbete kom- mer framför allt från en avhandling i sociologi som behandlar han- teringen av fäders våld (2003).13 Avhandlingen undersöker vad konstruktioner och konstruerandet av kön, släktskap och ålder betyder för hanteringen av fäders våld mot medföräldrar/mödrar och barn. Undersökningen genomförs i tre delstudier. Den första fokuserar den offentliga politiken och dess han- tering av frågan om fäder med en våldsproblematik. Den andra vad fäders våld betyder för, och hur det kan hanteras i, möd- rars/medföräldrars vardag efter separationer. Den tredje delstudien undersöker familjerättssekreterares hantering av fäders våld. Det är i första hand det empiriska underlaget och resultaten från denna studie som ligger till grund för analysen i detta kapitel. Några av de viktigaste skälen till att avhandlingen kom att foku- sera på just familjerättssekreterare var kunskapen om könsasym- metrin när det gäller våld i heterosexuella parrelationer (att det oftast är män som använder våld mot kvinnor14) samt det väl dokumenterade sambandet mellan mäns våld mot vuxna kvinnor och mäns fysiska, psykiska och sexuella våld mot barnen i dessa familjer (se Edleson 1999; m.fl. 2000). Det var också viktig kunskap att våldet inte nödvändigtvis upphör vid en separation (se m.fl. 2000). Vidare visar forskningen att våldsutsatta kvin- nor som också är mödrar och delar föräldraskapet med den våld- samme mannen kan ha en särskilt utsatt situation på grund av de juridiska rättigheter mannen har i kraft av sin position som förälder (och 1996). Familjerättssekreterares praktik är med andra ord av central betydelse för både våldsutsatta barns och mödrars möjligheter att få skydd och trygghet (se vidare 2003). Det empiriska underlaget består av tematiskt strukturerade intervjuer med tio familjerättssekreterare, åtta kvinnor och två män, från åtta arbetsplatser runt om i . En av informanterna har som vuxen invandrat till från ett nordeuropeiskt land.