sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — avdelningschef på förvar sade till mig med en talande lik- nelse, förvaret förväxlas ofta med försvaret. Etnografisk vinjett av lägret , en 25-årig man från lämnade sitt land när han var för att söka en i . Med hjälp av en människosmugg- lare kom han till , där han sökte asyl. Han fick avslag och flydde till men fick inte asyl där heller. kasta- des han fram och tillbaka mellan olika europeiska stater. sökte han asyl i . väntan fick han avslag. Han lånade en väns pass och försökte ta sig till , där han arresterades och satt i fängelse innan han skickades till- baka till , . Vid ankomsten hamnade han i förvar. utvisades han till men eftersom han saknade id-handlingar skickades han tillbaka till och spärrades återigen in i förvar. satt han i olika förvar, och även på . Han föredrar fängelse framför att sitta i förvar: Då vet man vad man sitter inne för och hur länge man skall vara inlåst. Men här finns ingen tidsgräns. Inte för mig i alla fall. Jag är svart. Det är min hudfärg. Ingen har suttit så länge som jag. En kriminell som sitter inne vet varför han sitter inlåst men inte jag. satt i förvar innan han släpptes på grund av den nya, tillfälliga asyllagen. Han var inspärrad utan att ha begått något brott. Beskrivningar om kränkning och våld i förvar samt i samband med utvisning är återkommande i många irreguljära immigranters berättelser. spärrades 2 841 personer in i Migrations- verkets olika förvar under i genomsnitt 14 dagar.21 förvar är med Agambens syn ett läger. Det är bara i lägret som en person kan spärras in utan rättegång, utan domslut – inte i resten av , inte svenska medborgare. I lägret är allt möjligt (Agamben 1998: 170). Enligt Agamben utgör läger – från till och dagens flyktingförläggningar – den moderna nationalstatens mest karakteristiska kännetecken. Lägret är den plats där lagen slutar gälla och undantagstillstånd 21 För en rapport om övervåld och dödsfall i samband med tvångsdeportering se The Deportation : Europe, asylum, and human rights, av . Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Lägret är ett rum där undantagstillståndet har normali- serats (Agamben 1998: 168–169). I lägret fråntas en människa alla sina politiska rättigheter och nedbringas till det nakna livet. Lägret är en tröskel mellan inne och ute; mellan norm och undantag; mellan faktum och rätt; mellan vad som är tillåtet och vad som inte är det (Agamben 1998: 170; se också and Laustsen 2005: 79–86). Irreguljära immigranter befinner sig på denna tröskel. De exkluderas från samhället men inkluderas sam- tidigt genom juridiska och politiska procedurer. Med andra ord; de exkluderas från lagens sfär men står ändå som objekt för lagens utövning. Irreguljära immigranter representeras inte politiskt men befinner sig ändå i den politiska debattens brännpunkt – från riks- dagen och förhandlingarna mellan politiska partier till frivilliga organisationers aktiviteter i form av manifestationer, demonstra- tioner och petitioner. De ges ingen röst i den offentliga debatten men utgör sensatio- nella och efterfrågade figurer för massmedia.22 Agamben hävdar att det är just genom denna inneslutande uteslutning som den suve- räna makten upprätthålls (Agamben 1998: 17). Den suveräna mak- ten fungerar inte bara genom en enkel process som utesluter oöns- kade individer, den reglerar och inskränker också deras liv med hjälp av lagen. De oönskade hålls således aktivt utanför sociala och politiska sfärer, som de engageras i ekonomiska verksam- heter. Irreguljära immigranter är inte exkluderade utan har undanta- gits. De är inte utkastade men räknas inte heller som deltagande eller som ingående part i sammanhanget. Irreguljära immigranter är inkluderade utan att vara medlemmar. Undantaget är det som inte kan inkluderas i den helhet av vilket det är en del, och inte kan vara en del av den helhet där det redan inkluderats (Agamben 1998: 25). Inneslutande uteslutning är en mekanism som den suveräna makten använder för att exkludera det nakna livet från den mänskliga, sociala och politiska sfären, för att på samma gång kunna kontrollera och binda det till sig (Bartonek 2004: 49). Det är vad Agamben menar med den dialektiska principen av inneslu- tande uteslutning, som omöjliggör differentiering mellan medlem- skap och inneslutning; mellan vem som är inkluderad och vem som är exkluderad; mellan regel och undantag. Agamben anser att denna 22 blev illegala invandrare och gömda flyktingar ett sensationellt tema för journalister. I den underjordiska kliniken som Medicin du Monde driver i träffade jag väldigt ofta frilansjournalister på jakt efter en story. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet princip formar vår tids politiska situation – som formulerar det – undantagstillståndet som har blivit regel (1999 [1940]: 248). I detta permanenta undantagstill- stånd blir gränsen mellan medborgare och det nakna livet vag, instabil och bräcklig. 1943 publicerade en kort essä i med . I essän skriver hon att majoriteten av de europeiska nationerna kommer att drabbas av samma öde som judarna i ; att landsförvisas och ställas utanför lagen. Hon menar att statslösa flyktingar som kastades fram och tillbaka mellan stater var sina nationers avant-garde (1943, citerad i Agamben : 114). I början av det tredje millenniet, efter att tyska judar denaturaliserades och omvandlades från medborgare till det nakna livet, är ord – på ett skräm- mande sätt – fortfarande aktuella och giltiga. förvar – emblemet för dagens synsätt på flyktingar och irreguljära immigranter – säger mer om än om statslösa flyktingar och irreguljära immigranters öde. I detta kapitel har jag med hjälp av etnografiskt material visat hur irreguljära immigranter – associerade med säkerhets- och moralpa- nik – gestaltas som anti-medborgare, en fara för medborgarnas renhet. Det är först när en irreguljär immigrant har omvandlats till anti-medborgare som han eller hon kan reduceras till det nakna livet; en kropp utan rätten att ha rättigheter. Det är inför en anti- medborgare – och inte inför en irreguljär immigrant – som med- borgarna inte längre behöver känna ett politiskt eller moraliskt ansvar. Utanför folkhemmet – medborgarnas fäste – finns det bara läger, en sociopolitisk ordning som omvandlar irreguljära immi- granter till vår samtids homo sacer. Irreguljära immigranter avslöjar en motsägelse i det samtida nationalstatssystemet. Staterna befinner sig inför ett dilemma. Att värna om universella mänskliga rättigheter är i detta sammanhang inte kompatibelt med staters intresse av territoriell suveränitet (Benhabib 2004). Detta dilemma tydliggör paradoxen i FN:s dekla- ration om de mänskliga rättigheterna . Dessa erkänner rätten till emigration (Artikel 13) men inte rätten till immigration (se Benhabib 2004: 11). Artikel 15 betonar alla individers rätt till Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet en nationalitet men tiger om staters skyldighet att ge immigranter medlemskap.23 Med andra ord: medborgarskap – rätten att ha rättigheter – är i sig självt inte en rättighet. Till dess att så är fallet finns det två sorters individer; människor och resten. 23 /udhr/lang/swe.htm Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Agamben, (1995) We Refugees, Symposium, 49(2): 114– 119. Agamben, (1996) Beyond Human Rights, I Radical Thought in : A Potential Politics, : . Agamben, (1998) Homo Sacer: Sovereign and , : . , (1983) Imagined Communities: Reflections on the Origin and Spread of Nationalism, : Verso. Appadurai, Arjun (1996) Modernity at Large: Cultural Dimensions of Globalization, : . , (1994 [1951]) The Origins of Totalitarianism, : Harcourt. , and Arango, (1999) Immigrants and the Informal Economy in Southern Europe, : . Bartonek, (2004) Indifferensens maktlöshet, , nr 62/63: 49–60. Behdad, (1998) INS and Outs: Producing delinquency at the Border, Azlán 23(1): 103–113. , (1924) Äldre Västgötalagen, Distribu- tör: Norrblads bokhandel, . Benhabib, Seyla (2004) The Rights of Others: Aliens, Residents, and Citizens, : , (1999 [1940]) Illumination, : . , (1987) The New Helots: Migrants in the International Division of Labour. Coutin, (1993) The Culture of Protest: Religious Activism and the U.S. Sanctuary Movement, , CO: Westview. Coutin, (2003) Legalizing Moves: Salvadorian Immi- grants Struggle for U.S. Residency, : The Univer- sity of Press De , (2002) Migrant Illegality and Deportability in Everyday Life, , 31: 419– 447. SOU 2006:37 Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet De , (2004) can/Migrant Illegality, , 2(2): 160–185. De , (2005) Working the Boundaries: Race, Space and Illegality in Mexican , NC: . , Bulent and Laustsen, (2005) The Culture of Excep- tion: Sociology of Facing the Camp, : Routledge. , (1997) Renhet och : en analys av begreppen ore- nande och tabu, : Nya Doxa. Gilroy, (1987) There Ain´t No in the Union : the Cultural Politics of Race and Nation, : The Univer- sity of Press. , , Critcher, C., , , , J. and , B. (1978) Policing the Crisis: Mugging, the State, and and Order, : . , (1990) Democracy and the , Aldershot: Avebury. , (1999) Closing the Doors to the Swedish Wel- fare State, in Brochmann, G. and , T. (eds.) Mecha- nisms of Immigration Control; a Comparative Analysis of European Regulation Politics, : . Hoffmann-Axthelm, (1992) Identity and Reality: the End of the Philosophical Immigration Officer, in Lash, S. and , J. (eds.) Modernity and Identity, : Black- well. , och , (2004) Inre utlänningskontroll i polisarbete: mellan sättstatsideal och effektivitet I Schengen , : , (2006) Targeting Immigrants: Government, Technology, and Ethics, : . , and Düvell, (2002) Irregular Migration: The Dilemmas of Transnational Mobility, Cheltenham: . Khosravi, (1999) Displacement and Entrepreneurship: Iranian small businesses in , Studies, 25 (3): 493–508. Kymlicka, (1995) Multicultural Citizenship, : . López-Garza, and , (2001) Asian and in a Restructuring Economy, : . Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Malkki, (1995) Refugees and Exile: From Refugee Studies to the National Order of Things, pology, 24: 495–523. (1950) Citizenship and Social Class, : Pluto Rajaram, and Gryndy-Warr, (2004) The Irregular Migrant as Homo Sacer: Migration and Detention in , , and , International Migra- tion, 42(1): 33–63. , (1991) Mexican Migration and Social Space of Postmodernism, Diaspora, 1(1): 8–23. , (1989) Representing the Colonized: Anthropologys Interlocutors, Critical Inquiry, 15 (2): 205–225. Sassen, (1998) Globalization and Its Discontents: Essays on the New Mobility of People and Money, : Nye Press. , (2000) Thinking the with and Against Luhmann, Legendre and Agamben, and Critique, 11 (2): 107–136. Soysal, (1994) Limits to Citizenship, : . SOU 2004:110, Gränskontrollag- effektivare gränskontroll, : . Tirman, (2004) The Maze of Fear: Security and Migration after 9/11, : The New Press. , (1993) International Migration and Security, , CO: Westview Press. Diskriminering inom välfärdsområden – några exempel Bokens olika kapitel visar att diskrimineringen inom välfärdsområ- det manifesterar sig på strukturell, institutionell och individuell nivå. Antologibidragen visar också på den etniska ordningens instabila karaktär. Gränserna är inte fasta utan markeras och åter- skapas i diskurser och praktiker i skilda sammanhang. Föreställ- ningar om kulturell olikhet, om riskidentiteter, om patologiserade föräldrar, avvikande äldre, farliga människor och anti-medborgare håller välfärdens gränser vid liv. Diskrimineringen är verksam genom vetskapen om att man kan bli utsatt för diskrimine- ring. Diskrimineringen påverkar människors möjligheter att ta del av välfärden och har effekter på människors självuppfattning, livs- val, materiella levnadsvillkor och framtidsdrömmar. De resultat som sammanfattas nedan är av speciell vikt när det gäller åtgärdsformuleringen och utarbetandet av riktlinjer mot dis- kriminering. –Ett socialt trygghetssystem som baseras på arbetsmarknadspre- stationer överför den diskriminering och ojämlikhet som finns på arbetsmarknaden till välfärdsområdet. Denna överföring påverkar inte bara individer utan hela familjen. När det gäller föräldraförsäkringen kan effekterna på barnens uppväxtvillkor vara påtagliga och långsiktiga. –Policyformulering som stigmatiserar personer med invandrarbakgrund som en säkerhetsrisk kan motverka sitt eget syfte genom att fokusera på riskidentiter i stället för riskbeteen- den. –Förekomsten av en standardberättelse om den hjälpbehö- vande, de äldre som starka konsumenter samt myten om den jämställda (svenska) pappan skapar en normativ praxis med diskriminerande konsekvenser. –Avsaknad av kunskap, reflektion och utbildning om hur en antidiskrimineringspolicy kan se ut inom välfärdsområdet ska- par fritt spelrum för välfärdsbyråkratins individuella fördomar, misstänkliggöranden, osynliggöranden och maktmissbruk. –Medborgarskapet utgör ingen garanti för ett likvärdigt bemö- tande inom välfärdsinstitutioner och andra myndigheter. –Kopplingen mellan utseende och en föreställd farlighet (racial profiling) är ett uttryck för rasistiska stereotypers betydelse för hur den inre säkerhetskontrollen bedrivs. –Fokuseringen på medborgerliga rättigheter har inneburit att mänskliga rättigheter, som till exempel rätten till hälsa och sjukvård, åsidosätts och förbigås. –Förekomsten av rasistiska föreställningar har stor betydelse för hur rättigheter tolkas och uppfylls. –Diskriminering och särskiljande praktiker börjar tidigt och fortsätter även sent i livet. Dessa resultat ger endast en fragmentarisk bild av den diskrimine- ring som förekommer inom välfärdens olika institutioner. De syn- liggör emellertid centrala aspekter i ett diskriminerande system och kan därför utgöra en utgångspunkt för arbetet mot dis- krimineringen inom detta samhällsområde. är doktorand vid tema Etnicitet, , . Hennes av- handlingsarbete fokuserar på hur ras/etnicitet, genus och sexua- litet konstrueras i svensk hiv/aidspolicydiskurs. är hon gästdoktorand vid , , . dr i ekonomisk historia och verksam vid , . Hennes forskning är inriktad på att undersöka hur föreställningar om kön, klass och etnicitet tillsammans har kommit att påverka välfärds- statens utformning och organisation samt vilka ojämlika materiella villkor detta har gett upphov till för olika medborgargrupper i . de los är docent i ekonomisk historia och verksam som forskare vid forskningsprogrammet , Arbetslivsinstitu- tet/. Hennes forskningsområden är arbetsliv, diskriminering och makt. Hon bedriver forskning om den svenska modellen och arbetsmarknadsrelationer utifrån ett intersektionellt perspektiv. dr i sociologi och är verksam som utre- dare på SCB. Hennes forskningsområde är demografi, familjepoli- tik, arbetsmarknad och migration. är ekon. mag. och utredare inom barn- och familjefrå- gor vid . För tillfället är hon tjänstledig från och arbetar med arbets- marknadsfrågor vid Analys- och utred- ningssekretariat. är doktorand i etnologi vid turantropologi och etnologi, . Hans avhand- lingsarbete handlar om medierepresentationer och makt. I detta fält undersöker han uppmärksamhets- och synlighetsvillkoren för indi- vider som medierna tilltalar med rasifierande sterotyper. dr i sociologi och verksam som forskare vid , . Hennes forskning berör mäns våld mot kvinnor, föräldraskap och barns situation och i synnerhet den politiska och professionella hanter- ingen av våldet. är hon också ämnessakkunnig på Jämställdhetsenheten, med uppdrag att kartlägga verksamheter för män som använder våld mot kvinnor och barn respektive för barn som upplever detta våld. dr i socialantropologi och verksam som forskare vid CEIFO (internationell migration och etniska relationer), . Hans forskningsområde är irreguljär migration. dr i kulturgeograf och verksam som forskare vid i . Hennes forskningsområ- den är hemlöshet/bostadslöshet samt det civila samhället i ett väl- färdsperspektiv. Hon driver forskning om insatser mot bostadslöshet på den kommunala nivån, hindrande strukturer på bostadsmarknaden samt civilsamhälles roll i den lokala välfär- den. dr i sociologi och lektor i socialt arbete vid . Hans forskningsområde är ideella organi- sationer och utsatthet. Han driver ett projekt om bostadslöshetspolitk i retorik och praktik samt om medborgarnas ideella insatser och om utsatta medborgare i den lokala välfärds- staten. är professor i socialt arbete vid och professor i sociologi i . Pringle har en hedersprofessur vid the , uni- versitet. Hans forskningsområde är arbetssociologi, välfärd i ett jämförande perspektiv makt relationer och intersektionalitet. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar.