sou · GUB386 · 2007-01-01 00:00:00 — En ökad egenfinansiering kan dock innebära vissa fördelningspolitiska problem, vilka dock är möjliga att hantera. Medlemskapet i EU innebär bland annat att den som rör sig inom gemenskapen skall omfattas av lagstiftningen i endast ett land och det är arbetslandet som skall svara för socialförsäkringsskyddet. Syftet med EU:s regelsystem är att samordna socialförsäkrings- förmåner från de olika nationella systemen men inte att socialför- säkringsskyddet måste vara lika inom gemenskapen. Det kan dock konstateras att det nuvarande svenska regelsystemet i vissa avseen- den avviker på ett påtagligt sätt från övriga länders regelverk på detta område. Ett tydligt exempel på detta är att det inom den svenska sjukpenningförsäkringen saknas en bortre tidsgräns. Ett annat exempel är reglerna om efterskydd. Utredaren skall ta fasta på och belysa de skillnader som finns mellan det svenska socialför- säkringssystemet och övriga länders socialförsäkringar och vilka effekter olika system får på arbetskraftsutbudet. Utredningen skall principiellt sett omfatta hela socialförsäkringen och utredaren skall granska och analysera hur socialförsäkringen fungerar som helhet. Översynen skall dock fokusera på de delar som hänger samman med de tidigare nämnda motiven för utred- ningen. Översynen skall därför främst omfatta de delar av social- försäkringen som avser försäkring för inkomstbortfall till följd av ohälsa, vilket innebär ersättningsslagen sjuklön, sjukpenning, reha- biliteringsersättning, sjuk- och aktivitetsersättning samt arbetsska- deförsäkringen. Även arbetsoförmåga till följd av barns sjukdom (tillfällig föräldrapenning) och graviditet (havandeskapspenning) ingår i detta, men däremot inte föräldraförsäkringen i övrigt. Arbetslöshetsförsäkringen skall inte ingå i översynen annat än vad som följer av samspelet med sjukförsäkringen. Ålderspensions- systemet har reformerats och skall därför ligga utanför översynen. Det står dock utredaren fritt att belysa samspelet mellan den allmänna pensionen och kompletterande avtalsförsäk- ringar. En reformering av socialförsäkringen är ett långsiktigt arbete som kräver omfattande kunskapsinhämtning. Arbetet med att ta fram förslag måste sedan ske med så bred förankring som möjligt. Hela processen kommer därför att ske i två steg där denna utredning utgör det första. Huvudsyftet med denna utredning är sålunda att ta fram underlag och genomgripande analysera nuvarande försäk- ringar, deras effekter, svagheter och förtjänster, och vilka krav som kommer att ställas på framtidens socialförsäkringar. En grundlig inventering skall göras av forskningsresultaten i och i andra länder om socialförsäkringssystemens funktion och utformning, t.ex. hur ersättningsnivåer och regelsystem påver- kar utnyttjandet och benägenheten att återgå i arbete. I analysen skall det också ingå att presentera alternativa vägar för att refor- mera socialförsäkringssystemet, som inte primärt bör vara inriktad på konkreta och färdiga förslag. Konsekvenserna av olika tänkbara alternativ skall beskrivas vad gäller arbetskraftskostnader, offentliga finanser, fördelning och drivkrafter. I ett andra steg kommer sedan utredningens betänkande att utgöra underlag för en parlamentarisk utredning som skall lämna förslag till en reformerad socialförsäkring. Tilltro till socialförsäkringarna är av stor betydelse och det är därför centralt för en förändringsprocess att denna får bredast För att detta skall vara möjligt skall utredaren även bedriva ett utåtriktat och folkbildande arbete som fokuserar på hur dagens socialförsäkringar fungerar liksom på motiven för att för- ändra dessa, och hur de kan förändras så att de fungerar bättre. Utredaren skall i sitt arbete eftersträva ett brett samarbete med de politiska partierna, arbetsmarknadens parter och övriga berörda organisationer. Utredaren skall vidare ta del av andra relevanta utredningars arbete och vid behov samråda med dessa. , och Inspektio- nen för arbetslöshetsförsäkringen skall bistå utredningen. Uppdraget skall redovisas . Någon delredovisning behöver inte lämnas men utredaren skall ge ut informationsmaterial om socialförsäkring- arna och aktivt delta i debatten om den framtida socialförsäkringen. Skriftserie Samtal om Socialförsäkring Nr 1 Vad är försäkring? Nr 2 Sjukfrånvaro och rum Nr 3 Port och portvakt Nr 4 Vad är arbetslinjen? Nr 5 Riskgruppsutjämning – viktigare än progressivitet Nr 6 Trygg i början – om samspelet sjukförsäkring, avtals- ersättningar och tid Nr 7 Sjuk eller ledsen Nr 8 Sjukförsäkring på egna ben Nr 9 Vad säger ekonomerna? En forskningsöversikt Nr 10 Rehabilitering – ett långt lidandes historia Nr 11 Företagshälsovård på tre ben Nr 12 Trygg och arbetsskygg? Inställning till arbete i ett inter- nationellt perspektiv Nr 13 Tre försäkringar i en – en bra och två dåliga Nr 14 Nya siffror om socialförsäkringarna Nr 16 Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbets- lösa Nr 1 Äldre i arbete – prima liv Nr 2 Sjuk men delvis arbetsförmögen Nr 3 Tilläggsförsäkringar vid sidan av socialförsäkringarna Nr 4 Faktiskt arbetade timmar i och andra länder Nr 5 EU och socialförsäkringarna Nr 6 Egenföretagare och sjukförsäkringen Nr 7 Konsekvensberäkning av en skisserad reform Nr 8 Förlorad inkomst vid sjukdom Nr 9 Studenterna och socialförsäkringarna Nr 10 Sjukskrivningstid och diagnos – och andra länder Nr 11 Hur påverkas ålderspensionssystemet av ett separat bidrags- system för de ungdomshandikappade? Nr 12 Timanställdas ersättning vid sjukdom Nr 13 Enhetlig regeltillämpning i socialförsäkringarna. Av Stats- kontoret utarbetad PM till