sou · GUB388 · 2007-01-01 00:00:00 — Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:16) tillkallades en särskild utredare med uppdrag att under- söka behovet av ändrade regler för samutnyttjande av m.m. som ingår i allmänna kommunikationsnät för elek-tronisk kommu- nikation. Utredaren överlämnade delbetän- kandet När en räcker – Mastdelning för miljön till regeringen (SOU 2005:97). Den särskilde utredaren skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:105) utvärdera beslutsprocessen enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och lämna förslag till åtgärder som, med beaktande av rättssäkerhetsaspekter och relevanta EG-direk- tiv, kan effektivisera processen. Utredaren skall också enligt de tidigare direktiven utföra en avstämning med analys av myndighetsorganisationen inom om- rådet för elektronisk kommunikation och, vid behov, föreslå de förändringar som utredaren anser nödvändiga. Utredaren skall enligt de tidigare direktiven dessutom lämna för- slag till de författningsändringar som övervägandena ger upphov till. Utredaren skulle redovisa sitt arbete . Med ändring av den beslutade ti-den skall utredaren redovisa sitt uppdrag . I denna avstämning samt analys av myndighetsorganisationen inom området för elektronisk kommunikation ingår att göra en jämfö- relse med förhållandena i jämförbara EU-länder. Utredningen har valt att studera de nordiska länderna , och samt EU-länderna , och . Dessa länder har en utveckling och myndighetsorganisation som är jämförbar med svenska förhållanden. Detta gäller i synnerhet de nordiska länderna. Beträffande är det av särskilt intresse hur förhållandet mellan regleringsmyndigheten på området för elektronisk kommu- nikation och den nationella konkurrensmyndigheten skall sam- verka i konkurrensfrämjande frågor. har en intressant samverkan mellan generell kon- kurrensrätt och sektorsspecifik lagstiftning. är ett land som ligger långt fram i utvecklingen när det gäller IT-sektorn och konkurrensutsättning av tidigare monopolmarknader. IT- og upprättades genom en sam- manslagning av och . Myndighe- ten har ca 245 medarbetare. Ansvarigt departement är Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. IT- og har uppgifter inom informations- och kommunikationsteknikmrådet (IKT). Myndighetens arbete inrik- tas särskilt på att: främja medborgarnas och det allmännas användning av IT och Internet säkra konkurrens och utveckling av telemarknaden säkra det allmännas informations- och kommunikationsverksam- het säkra effektiv användning av knappa resurser. På området för elektronisk kommunikation har IT- og Telestyrel- sen bl.a. ansvar för att: tilldela frekvenser och nummer besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldighet för företag med betydande inflytande på relevanta marknader efter en marknadsanalys besluta om att bibehålla, ändra eller upphäva villkor om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar utse tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster övervaka kvaliteten i samhällsomfattande tjänster beräkna nettokostnader för samhällsomfattande tjänster utöva tillsynsåtgärder vad gäller den allmänna auktorisationen, tillstånd och särskilda skyldigheter ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighetens verksamhet. Beträffande skyldigheter att tillhandahålla tillträde till system för villkorad tillgång enligt artikel 5.1 b i tillträdesdirektivet (2002/19/EG) skall detta ske i samråd med Ministeriet för kultur- frågor. Beslut om att på nationell nivå införa ytterligare samhälls- omfattande tjänster, utöver de som anger, fattas av parlamentet. Marknadsanalyserna, avgränsningen av relevanta marknader och identifieringen av företag med betydande inflytande på en bestämd marknad skall, där det är lämpligt, ske i samråd med Konkurrencestyrelsen. är den finska förvaltningsmyndigheten på området för elektronisk kommunikation. Myndigheten är en all- män förvaltningsmyndighet inom elektronisk kommunikation och informationssamhällets tjänster, och man strävar efter att främja utvecklingen av det finländska informationssamhället. Myndighe- ten bytte namn från Teleförvaltningscentralen . är en myndighet inom Kommunika- tionsministeriets förvaltningsområde, och dess uppgift är att trygga en fungerande och effektiv kommunikationsmarknad. Till uppgifter hör att meddela tekniska föreskrifter och att koordinera standardiseringsarbetet nationellt. Verket har också tillsyn över att kommunikationsnäten är säkra och fungerar tekniskt. Dessutom styr myndigheten numreringen i telenäten och tilldelar företagen behövliga nummer och koder. Genom övervakning av kommunikationsmarknaden skall myn- digheten säkerställa att den ekonomiska konkurrensen fungerar och att företagen följer lagstadgade skyldigheter gällande prissätt- ning och verksamhet. styr användningen av radiofrekvenser och ansvarar för att nationella intressen beaktas i interna- avtal om frekvensanvändning. har uppgifter som hänför sig till både integritetsskyddet vid elektro- nisk kommunikation och dataskyddet, bl.a. säkerheten inom tele- och datakommunikation (s.k. COMSEC-verksamhet). Myndighe- ten har även uppgifter som hänför sig till upptäckt av kränkningar av dataskyddet samt utredningar om detta (s.k. CERT-verksam- het). övervakar också att tv- och radiopro- grammen uppfyller de krav som ställs på dem angående europeiskt programutbud, reklam och sponsring. Därtill är myndigheten ansvarig för tv-avgiftsförvaltningen, koordineringen av telestandar- diseringen samt för att tilldela domännamn under den nationella toppdomänen .fi. täcker kostnaderna för sin verksamhet med de avgifter som verket får in. Tv- och koncessionsavgifterna betalas dock in till statens tv- och radiofond. På området för elektronisk kommunikation har Kommunika- tionsverket bl.a. ansvar för att: ta emot anmälningar från dem som vill tillhandahålla nät och tjänster tilldela frekvenser och nummer besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn fastställa relevanta marknader, utom i sådana fall där en fast- ställd marknad avviker från rekommenda- tion om relevanta produkt- och tjänstemarknader identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldigheter för företag med betydande inflytande på relevanta marknader utse tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster (dock inte tillhandahållare av anslutning till det fasta allmänna telefon- nätet) övervaka kvaliteten i samhällsomfattande tjänster utöva tillsynsåtgärder avseende den allmänna auktorisationen, tillstånd och särskilda skyldigheter ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighe- tens verksamhet. Beslut om att fastställa en marknad som avviker från kommissio- nens rekommendation fattas av . Frå- gan om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar är reglerad i lag, liksom must carry-skyldighe- terna. en Telecommunicatie Autoriteit (OPTA) är en oberoende regleringsmyndighet som har tillsyn över lagstift- ningen för områdena post och elektronisk kommunikation. Myn- digheten bildades . OPTA är ett organ som lyder under regeringen och det är en självständig administrativ myndig- het som organisatoriskt är placerad under . Omkring 150 personer är anställda vid . OPTA övervakar efterlevnaden av lagstiftningen på området för elektronisk kommunikation. Detta omfattar telekommunikations- lagen och andra underliggande författningar som bygger på EU:s reglering på området. Alla som tillhandahåller telekommunikatio- ner, såväl fast som mobilt, är skyldiga att bedriva samtrafik med varandra för telefonsamtal. I OPTA:s uppgifter ingår att bestämma relevanta marknader och identifiera företag med betydande inflytande på en sådan marknad, förplikta tillträdesskyldigheter, fastställa avgifter som en sådan aktör får ta ut av andra operatörer och av slutkunder, lösa tvister vad gäller tillträdes- och samtrafikfrågor, godkänna eller förbjuda samtrafik- och slutkundsavgifter, tilldelning av telefonnummer, integritetsskydd, reglering av tillhandahållare av certifikat för elek- troniska signaturer samt tillförsäkra tillgång till ett minimiutbud av fasta telefonitjänster. OPTA:s uppgifter inom området elektronisk kommunikation omfattar framför allt att: ta emot anmälningar från dem som vill tillhandahålla nät och tjänster tilldela nummer (fastställande av nummerplan beslutas dock av ministeriet) besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn; dessa beslut fattas i samråd med den nationella konkurrensmyndigheten och ministeriet fastställa relevanta marknader, efter samråd med den nationella konkurrensmyndigheten identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldigheter för företag med betydande inflytande på relevanta marknader efter en marknadsanalys besluta om att bibehålla, ändra eller upphäva villkor om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar utöva tillsyn över efterlevnaden av villkoren för tillhandahållan- det av samhällsomfattande tjänster ge råd beträffande must carry-skyldigheter utöva tillsynsåtgärder beträffande tillstånd att använda nummer (beträffande den allmänna auktorisationen, tillstånd att använda radiofrekvenser och beträffande särskilda skyldigheter utövar ministeriet tillsynen) ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighe- tens verksamhet. Frekvenser tilldelas av ministeriet. Den norska regleringsmyndigheten og Teletilsynet (PT) är en fristående förvaltningsmyndighet som är inordnad under Sam- ferdselsdepartementet. Myndighetens huvuduppgifter är att reglera och utöva tillsyn över post- och telekommunikationssektorerna. PT:s verksamhet finansieras genom avgifter. vad gäller elektronisk kommunikation omfattar i huvudsak att: utöva tillsyn över att lagar, föreskrifter och tillståndsvillkor efterlevs utöva tillsyn över aktörerna på teleområdet utöva tillsyn över utfärdare av kvalificerade elektroniska certifi- kat utöva tillsyn över dem som registrerar domännamn under den norska landstoppdomänen .no utföra marknadskontroll av teleutrustning främja en ökad teleberedskap och säkerhet delta i internationellt arbete ge råd till Samferdselsdepartementet. På området för elektronisk kommunikation har PT enligt den nya lagstiftningen på området bl.a. ansvar för att: ta emot anmälningar från dem som vill tillhandahålla nät och tjänster tilldela frekvenser och nummer besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldigheter för företag med betydande inflytande på relevanta marknader efter en marknadsanalys besluta om att bibehålla, ändra eller upphäva villkor om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar utöva tillsyn över efterlevnaden av villkoren för tillhandahållan- det av samhällsomfattande tjänster utöva tillsynsåtgärder vad gäller den allmänna auktorisationen, tillstånd och särskilda skyldigheter ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighetens verksamhet. Konkurransetilsynet har en rådgivande roll i samband med mark- nadsanalyser och identifiering av företag med betydande inflytande. Samferdselsdepartementet och regeringen beslutar om att utse till- handahållare av samhällsomfattande tjänster. Ministeriet har ansvaret för pristaksreglering för förhyrda förbindelser samt telefoni i slutkundsledet. Office of Communications (Ofcom) är regleringsmyndighet för kommunikationsverksamheten i , och man har ansvar för tv, radio, telekommunikation och radiokommunikation. Myndigheten bildades genom en samman- slagning av ett antal myndigheter. Myndigheten drivs i form av ett offentligt ägt bolag som är obe- roende av regeringen och som står under parlamentets tillsyn. Ofcoms ledning består av en styrelse. Dessutom finns ett verk- ställande organ och ett antal kommittéer med olika verksamhets- uppgifter. Vid myndigheten finns ca 1 150 anställda. Enligt kommunikationslag (the Communications Act) skall Ofcom ha som sitt huvudansvar att främja medborgarnas intressen vad gäller kommunikationer och konsumenternas intres- sen på de relevanta marknaderna, där så är lämpligt, genom att främja konkurrensen. Ofcoms särskilda uppgifter delas in i sex områden: tillförsäkra optimalt nyttjande av det elektromagnetiska spektrumet tillförsäkra tillgång till ett stort utbud av elektroniska kommunikationstjänster, inklusive datakommunikation med hög överföringskapacitet, över hela landet tillförsäkra tillgång till ett stort utbud av tv- och radiotjänster av hög kvalitet och med bred dragningskraft upprätthålla en mångfald vid tillhandhållande av utsändning till allmänheten tillämpa ett lämpligt skydd för publiken mot kränkande och skadligt innehåll tillämpa ett lämpligt skydd för publiken mot olämplig behand- ling eller kränkning av den personliga integriteten. Vid sidan om Office of (en av de nationella konkur- rensmyndigheterna) har Ofcom som sektorsmyndighet för kom- munikationssektorn samverkande befogenhet enligt kon- kurrenslag (the Competition Act) att handha frågor som rör kon- kurrensbegränsande beteende avseende utsändningar till allmänhe- ten, spektrumanvändning och telekommunikationer. Ofcom har också befogenhet att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget vid sidan om förbuden enligt den brittiska konkurrenslagen. Vid sidan av konkurrenslagen finns också konkurrensrättsliga bestäm- melser bolagslag (the Enterprise Act). Även beträffande denna lag har Ofcom samverkande befogenhet tillsammans med Office of . Enligt kommunikationslagen och lagarna om utsändningar (the Broadcasting Acts) har Ofcom befogenhet att utreda klagomål om brott mot villkor som ålagts tillhandahållare. Myndigheten skall även lösa tvister som gäller villkor som ålagts enligt EU-direktiven på området. Ofcoms befogenhet att lösa tvister är dock inte lika omfattande som dess tillsynsbefogenheter. På området för elektronisk kommunikation har Ofcom bl.a. ansvar för att: ta emot anmälningar från dem som vill tillhandahålla nät och tjänster allokera och tilldela av frekvenser och nummer besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldigheter för företag med betydande inflytande på relevanta marknader efter en marknadsanalys besluta om att bibehålla, ändra eller upphäva villkor om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar utse tillhandahållare av samhällsomfattande tjänster övervaka kvaliteten i samhällsomfattande tjänster beräkna nettokostnader för samhällsomfattande tjänster utöva tillsynsåtgärder vad gäller den allmänna auktorisationen, tillstånd och särskilda skyldigheter ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighetens verksamhet. genomförde Ofcom en strategisk översyn över tele- kommunikationsområdet, vilken avslutades i slutet av . Den övergripande policyn är en presumtion mot ingripande, men med en beredskap att ingripa när det är nödvändigt. Urval och innovation drivs bäst av konkurrerande infrastruktur som slutar nära kunderna, menar man. En effektiv och varaktig konkurrens för fast telefoni kräver, enligt Ofcom, infrastrukturbaserade operatörer av viss storlek. Ofcom har därvid fokuserat på fasta telekommunikationsnät, särskilt när det gäller accessnätet och de lokalnät som utgör flask- halsar för konkurrensen. Ofcoms nya strategi för telekommunikationer består delvis av formella och informella åtaganden från plc (BT) när det gäller BT:s agerande och struktur. BT:s åtaganden gjordes efter förhandlingar med Ofcom och mot bakgrund av Ofcoms befogenheter enligt den brittiska bolagslagen att hos konkurrens– myndigheten (the Competition Commission) begära att BT delas upp i olika delar i konkurrensfrämjande syfte. Detta utgör ett nytt grepp för att komma tillrätta med problem som man förut haft svårt att komma till rätta med regleringsvägen. Ofcom har i uppgörelsen med BT fokuserat på skyldigheter som gäller s.k. flaskhalsar för konkurrensen, som man öppnar för att lyfta bort reglering på andra nivåer av marknaden. BT har efter uppgörelsen organiserat sig på ett sätt som gynnar transparens vid upplåtelse av accessnät och lokalnät till såväl det egna företaget som dess konkurrenter. Modellen kallas Openreach och innebär en strukturell åtskillnad inom BT av tillhandahållande av flaskhalstill- gångar som accessnätet å ena sidan, och tjänster till återförsäljare eller slutkunder å den andra. I inrättades en samlad regleringsmyndighet för el, gas, telekommunikation och post – die Bundesnetzagentur. omfattas även järnvägar. Myndigheten har till uppgift att utveckla dessa marknader genom liberalisering och avreglering. Myndigheten hör under ministeriet för näringsliv och teknik (das Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie). På området för elektronisk kommunikation har myndigheten bl.a. till uppgift att: ta emot anmälningar från dem som vill tillhandahålla nät och tjänster tilldela frekvenser och nummer besluta om gemensamt nyttjande av m.m. av miljöskäl och liknande hänsyn i samråd med den nationella konkurrensmyndigheten fastställa relevanta marknader identifiera företag med betydande inflytande på en fastställd marknad besluta om skyldigheter för företag med betydande inflytande på relevanta marknader efter en marknadsanalys besluta om att bibehålla, ändra eller upphäva villkor om tillgång till system för villkorad tillgång till digitala radio- och tv-sändningar utöva tillsynsåtgärder vad gäller den allmänna auktorisationen, tillstånd och särskilda skyldigheter ta ut avgifter från verksamhetsutövare för att bekosta myndighetens verksamhet. fattar, i samförstånd med den nationella konkurrensmyndigheten (das Bundeskartellamt), beslut om att definiera relevanta marknader och huruvida effektiv konkurrens anses råda på marknaden eller om det finns ett företag med bety- dande inflytande på marknaden, liksom beslut om auktion eller urvalsförfaranden vid frekvenstilldelning som kan komma att ris- kera konkurrensen på en relevant marknad och om handel med fre- kvenser där snedvridning av konkurrensen på den relevanta mark- naden kan uppkomma. Om regleringsmyndigheten beslutar om tillträdesskyldigheter, ersättningsfrågor, prefixval och förval, för- hyrda förbindelser och om missbruk av betydande inflytande på en relevant telekommarknad, enligt sektorsspecifika bestämmelser om detta, skall konkurrensmyndigheten ges tillfälle till ställningsta- gande innan beslut fattas. På motsvarande sätt skall konkurrens- myndigheten ge regleringsmyndigheten tillfälle till ställningsta- gande innan beslut fattas, om den genomför ett förfarande enligt lagen mot konkurrensbegränsningar eller enligt artikel 82 i EG- fördraget inom teleområdet. Båda myndigheterna skall verka för en enhetlig tolkning av tele- kommunikationslagen som överensstämmer med lagen mot kon- kurrensbegränsningar. De skall meddela varandra om sina iakttagel- ser och om konstateranden som kan vara av betydelse för att upp- fylla dessa uppgifter. För el, gas, tele och post finns särskilda beslutskammare som fattar besluten. kan vända sig till en beslutskam- mare för att avgöra en fråga. Frågor som rör skyldigheter kring åtkomst till system för villkorad tillgång och vidaresändningsplikt (must carry) handläggs däremot inte av myndigheten. Frågor om vidaresändningsplikt handläggs i stället av mediemyndigheterna i de olika delstaterna. m.fl. (2006) Skadeståndslagen en kommentar, 2 uppl., . (2002) Lärobok för regelnissar, rapport till . Cave, och , (2004) Co-ordinating regulation and competition law, publicerad i (2004) Cave, (2006) Regulation and Competition in , uppsats för . , Competences of IRG Member NRAs in the 2002 Regulatory Framwork, Comparative analysis, Updated as per Ds 1992:38, Domstolsväsendet – organisation och administration Ds 2000:56, Effektivare tvistlösning på teleområdet. ECTA (2006) 2006 review: Call for inputs – Delivering competi- tion and innovation for next generation of consumers and businesses. ETNO (2006) ETNO contribution to the 2006 Review. Ganslandt, (2006) Elektroniska kommunikationer på kort och lång sikt, rapport på uppdrag av TeliaSonera. m. fl. (2004), Svensk konkurrensrätt, 2 uppl., . och (2003) Recommendations for Improving Regulatory Accountability and Transparency, . m.fl. (2003) Förvaltningslagen, . Hocepied och de Streel (2005) The Ambiguities of Regulation, publicerad i Dommering och van Eijk (eds) on Telecommunications Bilaga 5 SOU 2006:88 (2005) Telereformerna i backspegeln, i bilagedelen till SOU 2005:4. Kommissionen (2006) Commission Staff Working Document, Proposed changes (2004) The and of Antitrust in Deregulated Markets (2005) Konkurrensen i , rapport 2005:1. (2006) Infrastructure to 2030: , Land Transport, Water and Electricity. Ofcom (2005) Final Statements on the communications and undertanking in lieu of a reference under the Enterprise Act 2002. Oldale och Padilla (2004) From state monopoly to the investment ladder: competition policy and NRF, publicerad i Kon- kurrensverket (2004) Proposition 1975/76:81 Förslag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område m.m. Proposition 1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning Proposition 1992/93:100 budgetproposition Proposition 1992/93:234 tingsrätts sammansättning i konkurrensrättsliga mål och ärenden Proposition 1996/97:61 Översyn av telelagen (1993:957) Proposition 1997/98:130 Ändringar i konkurrenslagen (1993:20) Proposition 1998/99:35 Ny lag om skiljeförfarande Proposition 1999/00:57 Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden Proposition 2002/03:110 Lag om elektronisk kommunikation m.m. Proposition 2004/05:117 Skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. Proposition 2004/05:131 En modernare rättegång – reformeringen av processen i allmän domstol Proposition 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlän- nings- och medborgarskapsärenden Proposition 2004/05:175 Från IT-politik till politik för IT-samhäl- let Proposition 2005/06:105 Trygga konsumenter som handlar hållbart – Konsumentpolitikens mål och inriktning PTS (2004) ERG:s gemensamma ståndpunkt om val och tillämpning av regleringsåtgärder enligt det nya regelverket PTS (2005) Svensk Telemarknad 2004, PTS-ER 2005:34 PTS (2006) Svensk Telemarknad 2005, PTS-ER 2006:23 (2006) Televerksamhet 2005 och (1999) Regulatory governance: criteria for asses- sing the performance of regulatory systems: an application to infrastructure industries in the developing countries of , Utilities Policy, 8: sidorna 33–50. SOU 1995:124 Ett reformerat hovrättsförfarande SOU 2002:60 Lag om elektronisk kommunikation SOU 2002:109 Myndighetsfrågor m.m. SOU 2004:39 Nytt regelverk för marksänd digital-TV SOU 2004:100 Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare till- syn SOU 2005:97 När en räcker – mastdelning för miljön SOU 2005:4 Liberalisering, regler och marknader – Slutbetänkande av Statskontoret (2006) Myndigheter och marknader på området för elektronisk kommunikation, rapport 2006:4. (2004) Traits of an Regulator: a Search for Indicators, . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel.