sou · GUB326 · 2007-01-01 00:00:00 — En aktiv svensk värdlandspolitik aktiv bevakning av sådana diskussioner och en beredning av eventuella svenska förslag och anbud förutsätter kontakter inte bara med olika delar av UD, utan också med andra delar av och myndighetsvärlden. Frågor kring svenska anbud rörande lokalisering av mellanstatliga organisationer kan behöva övervägas i samråd med andra institutioner och organisationer med främjandeuppgifter. Att forma en mer aktiv svensk värdlandspolitik är naturligtvis inte en uppgift för en enda person. Utredningen bedömer det emellertid som önskvärt att det skapas en funktion med uppgift att bevaka fältet och ta eller föreslå de initiativ som kan vara erforderliga för att underlätta de etablerade organisationernas arbete och för att göra mer attraktivt som värdland för internationell verksamhet. Större svenska anbud kräver självfallet beredning i särskild ordning. Avslutningsvis finns det anledning att betona att de praktiska svårigheter som utlänningar möter i det svenska samhället och som påtalats för utredningen inte är begränsade till den snäva krets som arbetar inom de internationella organisationerna. Många av dessa problem träffar även diplomater som är ackrediterade i liksom den ännu större gruppen av utlänningar som mer eller mindre tillfälligt vistas i landet. Det samlade intrycket är att det svenska personnummersystemet har blivit en barriär som försvårar tillgången till tjänster som i andra länder är relativt lätt åtkomliga för utlänningar. Lägger man härtill välkända problem med köer och en i centrala områden svagt fungerande hyresmarknad framtonar bilden av ett samhälle som reser många praktiska hinder för utländska med- borgare. En samlad översyn av dessa problem ter sig angelägen. 14Ekonomiska och andra konsekvenser håller på att upprätta ett nytt folk- bokföringssystem benämnt Projekt . Tilldelning av person- nummer för utländska personer med anknytning till internationella organisationer skulle utgöra en ny ärendetyp i detta system. uppskattar att kostnaden för framtagning av en ny ärendetyp, inklusive krav- och acceptanstest, uppgår till (x ). Eftersom ett nytt folkbokföringssystem håller på att tas fram bör resurser redan vara tilldelade för utarbetandet av de ärenden som skall hanteras inom systemet. Aktuellt förslag bör därför kunna tas fram inom ramen för de anslag som ställts till förfogande för Projekt . 14.2Ökad anslutning till svensk socialförsäkring Förslaget om ökad möjlighet till anslutning till svensk socialförsäk- ring kan medföra ökade intäkter i form av socialavgifter och allmän pensionsavgift i den mån det utnyttjas som utgifter uppkommer i form av utgivna förmåner. Sammantaget får förslaget antas ha en synnerligen marginell statsfinansiell effekt. 14.3Barnbidrag till anställdas familjemedlemmar Någon exakt siffra på hur många fler familjemedlemmar som kom- mer att åtnjuta barnbidrag i och med förslaget att ändra överens- kommelserna beträffande Världssjöfartsuniversitetet (WMU) och med för demokrati och fria val () är Ekonomiska och andra konsekvenser svår att få fram. Med stor sannolikhet berör ändringen endast ett fåtal personer och har en mycket begränsad statsfinansiell effekt. 14.4Skola för barn och ungdom Utredningen ansluter till förslag om att staten bör ersätta berörda kommuner för deras kostnader för skola och barnomsorg för barn/elever som kommer från länder utanför EU/EES-området. Utredningen har inte funnit skäl att frångå den uppskattning om som skollagskommittén har gjort (se SOU 2002:121 s. 749). 14.5Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Sfi finansieras dels genom ett generellt statsbidrag, dels genom att bidrag till sfi ingår som en särskild del i det stöd som lämnas för flyktingmottagning. Aktuell personkrets får möjlighet till deltag- ande i den sfi som finansieras genom det generella statsbidraget till kommunerna. De utländska anställda med familjemedlemmar uppgår till 217 personer. I beräkningsunderlaget ingår barn, samt personer från och , vilka inte är berättigade till sfi. I kretsen kan även finnas vissa svenskar som tillhör denna kategori på grund av att de varit bosatta utomlands innan de började arbeta hos organisationerna. Många kan också härleda rätt till sfi med stöd av EG-rätten. Sammantaget är det alltså en liten krets som är nya presumtiva sfi-studerande. Hur stor andel av dessa personer som kommer att nyttja möjligheten till sfi kan endast uppskattas. Initialt kan det finnas ett uppdämt behov hos den befintliga personkretsen till svenskundervisning. Därefter kommer det sannolikt röra sig om ett fåtal personer i relation till personalomsättningen hos organisationerna. Övervägande delen av dem som berörs av förslaget är förmodligen bosatta i . I finns det normalt mellan 10–20 utländska tjänstemän med familjemedlemmar. Kommunerna som skall tillhandahålla undervisningen är alltså begränsade till antalet. De kommer sannolikt att drabbas av en ökad ekonomisk belastning. Förslaget bedöms ändå ha en så pass marginell ekonomisk effekt för kommunerna att sfi för dessa personer bör Ekonomiska och andra konsekvenser kunna tillhandahållas inom ramen för nuvarande generella stats- bidrag. Inom UD har länge funnits en viss överkapacitet i vad avser högt meriterade, hemmabaserade seniora diplomater. Utredningen bedömer mot den bakgrunden att några större merkostnader knappast behöver vara förknippade med förslaget att förordna en samordnare för svensk värdlandspolitik, med ställning av ambassadör. Kringkostnader torde få beaktas i beräkningen av ordinarie budget. De kortsiktiga statsfinansiella effekterna av utredningens förslag är mycket begränsade. Större kostnader kan emellertid förutses som resultat av den aktiva värdlandspolitik som utredningen före- språkar. Det kan t.ex. bli fråga om att bistå mellanstatliga organisa- tioner med lokaler och andra faciliteter. Mot sådana utgifter skall emellertid vägas de samhällsekonomiska intäkter som kan antas följa av en vidgad mellanstatlig verksamhet i . De kalkyler avseende internationella organisationer värdlandseffekter som utförts i olika länder tyder alla på ett positivt samhällsekonomiskt utbyte, och detta redan innan mer immateriella effekter tagits i beaktande. Föreslagna ändringar i avsnitten 15.1–15.4 kräver ändringar i respektive avtal mellan regeringen och organisationen. 15.1Förslag till lag om ändring av avtalet med staternas råds sekretariat om immunitet och privilegier för sekretariatet (SÖ 1999:14) I avtalet med råds sekretariat om immunitet och privilegier för sekretariatet som trädde i kraft införs de ändringar som framgår av bilagan till denna lag. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Härigenom föreskrivs att avtalet med råds sekretariat om immunitet och privilegier för sekretariatet (SÖ 1999:14) skall ha följande lydelse. Tjänstemän vid sekretariatet som inte är svenska medborgare eller stadigvarande bosatta i före anställningen vid sekretariatet skall åtnjuta: a)Rätt att för personligt bruk utan tull och andra införselavgifter ien eller flera separata sändningar införa möbler och personliga tillhörigheter, inklusive ett motorfordon. b)Undantag för egen del och för medlemmar av deras familjer som ingår i hushållet från invandringsrestriktioner. c) Befrielse från inkomstskatt c) Befrielse från inkomstskatt. och sociala avgifter på lön och ersättning som utbetalas av sekretariatet. d) För samtliga tjänstemäns arbete vid sekretariatet åtnjuts befrielse från sociala avgifter på lön och ersättning som utbetalas av sekretariatet om inte annat beslutas enligt artikel 9 e) punkt 4. e) 1. Organisationens tjänste- män och de familjemedlemmar som ingår i deras respektive hushåll skall omfattas av tillämp- liga socialförsäkringar som organisationen skall svara för och skall vara undantagna från socialförsäkring som har införts genom svensk lag, inbegripet hälso- och sjukvård. En tjänstemans familje- medlemmar skall dock ha rätt till svenska sociala trygghetsförmåner om dessa familjemedlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid organisationen. Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel skall inte gälla för inkomst från förvärvsverksamhet i vid sidan av organisa- tionen. Bestämmelserna i denna artikel punkt 1 och i artikel 9 d skall inte gälla avseende tjänste- man och de familjemedlemmar som ingår i dennes hushåll då organisationen i samband med att tjänstemannen påbörjar sin anställning hos organisationen beslutar att tjänstemannen skall omfattas av varje socialförsäk- ringssystem som har införts genom svensk lag. 15.2Förslag till lag om ändring av avtalet med (Organisationen) för det globala nätverket för vattenfrågor om immunitet och privilegier för Organisationen och dess personal (SÖ 2002:72) I avtalet med för det globala nätverket för vattenfrågor om immunitet och privilegier för Organisationen och dess personal som trädde i kraft införs de ändringar som framgår av bilagan till denna lag. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Härigenom föreskrivs att avtalet med för det globala nätverket för vattenfrågor om immunitet och privilegier för Organisationen och dess personal (SÖ 2002:72) skall ha följande lydelse. män och de familjemedlemmar män och de familjemedlemmar som ingår i deras respektive som ingår i deras respektive för och skall vara undantagna för och skall vara undantagna system som har införts genom system som har införts genom svensk lag, inbegripet hälso- och svensk lag, inbegripet hälso- och medlemmar skall dock ha rätt medlemmar skall dock ha rätt till svenska sociala trygghets- förmåner om dessa familje- medlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid organisationen. Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel skall inte gälla för inkomst från förvärvsverk- samhet i vid sidan av organisationen förmåner om dessa familje- medlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid organisationen. 3.Bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel skall inte gälla för inkomst från förvärvsverk- samhet i vid sidan av organisationen. 4.Bestämmelserna i denna artikel punkt 1 och i artikel II punkt 2 c skall inte gälla avseende tjänsteman och de familje- medlemmar som ingår i dennes hushåll då organisationen i samband med att tjänstemannen påbörjar sin anställning hos organisationen beslutar att tjänstemannen skall omfattas av varje socialförsäkringssystem som har införts genom svensk lag. 15.3Förslag till lag om ändring av överenskommelsen med för demokrati och fria val (Institutet) om immunitet och privilegier för Institutet och dess personal (SÖ 1995:67) I överenskommelsen med för demo- krati och fria val om immunitet och privilegier för Institutet och dess personal som trädde i kraft införs de ändringar som framgår av bilagan till denna lag. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Härigenom föreskrivs att överenskommelsen med Interna- och fria val (Institutet) om immunitet och privilegier för Institutet och dess personal (SÖ 1995:67) skall ha följande lydelse. Hälsovård och sociala förmåner Tjänstemän i Institutet och Tjänstemän i Institutet och omfattas av lämpliga social- omfattas av lämpliga social- ombesörjs av Institutet och de ombesörjs av Institutet och de skall vara undantagna från varje skall vara undantagna från varje inklusive hälso- och sjukvård. inklusive hälso- och sjukvård. medlemmar skall dock ha rätt medlemmar skall dock ha rätt barnbidrag, om dessa familje- medlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid Institutet. Föreskrifterna i denna artikel VI gäller inte social- försäkringsförmåner som hänför sig till inkomst från verksamhet i utanför Institutet. medlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid Institutet. 3.Föreskrifterna i denna artikel VI gäller inte social- försäkringsförmåner som hänför sig till inkomst från verksamhet iSverige utanför Institutet. 4.Bestämmelserna i denna artikel punkt 1 och i artikel II punkt 2 c skall inte gälla avseende tjänsteman och de familjemedlemmar som ingår i dennes hushåll då organisationen isamband med att tjänstemannen påbörjar sin anställning hos organisationen beslutar att tjänstemannen skall omfattas av varje socialförsäkringssystem som har införts genom svensk lag. 15.4Förslag till lag om ändring av överenskommelsen med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) angående världssjöfartsuniversitetet (SÖ 1983:48) I överenskommelsen med Internationella sjöfartsorganisationen angående Världssjöfartsuniversitetet som trädde i kraft införs de ändringar som framgår av bilagan till denna lag. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Härigenom föreskrivs att överenskommelsen med Interna- sjöfartsorganisationen (IMO) angående (SÖ 1983:48) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Finansiella bestämmelser Artikel 14 Universitetstjänstemän och de familjemedlemmar som ingår i deras respektive hushåll skall omfattas av lämpliga social- försäkringsarrangemang som ombesörjs av organisationen och de skall vara undantagna från varje socialförsäkringssystem som inrättats enligt svensk lag. Utan hinder av paragraf 1 i Utan hinder av paragraf 1 i denna artikel skall en tjänste- denna artikel skall en tjänste- mans familjemedlemmar ha rätt berättigade till andra svenska förmåner om dessa familje- barnbidrag, om dessa familje- medlemmar var bosatta i medlemmar var bosatta i Föreskrifterna i paragraf 1 i denna artikel gäller inte social- försäkringsavgifter och socialförsäkringsförmåner som hänför sig till inkomst från arbete i utanför . Föreskrifterna i paragraf 1 i denna artikel och paragraf 1 c i artikel 12 skall inte gälla avse- ende universitetstjänsteman och de familjemedlemmar som ingår i dennes hushåll då organisationen i samband med att tjänstemannen påbörjar sin anställning hos organisationen beslutar att tjänstemannen skall omfattas av varje socialförsäkringssystem som har införts genom svensk lag. 15.5Förslag till lag om ändring av förordningen (1994:1543) om personregister över främmande staters beskickningspersonal m.m. Härigenom föreskrivs att 4 § förordning (1994:1543) om personregister över främmande staters beskickningspersonal m.m. skall ha följande lydelse. Om det behövs för verksamhet, får registret även innehålla foto av den registrerade och uppgift om den registrerades 1.civilstånd samt familjesamhörighet med andra registrerade, 2.privattjänares namn, födelsedatum och personnummer eller samordningsnummer, 3.pass, identitetskort, körkort och vapenlicens, 4.uppehålls- och arbetstillstånd, 5.visering och motsvarande intyg utfärdad av Utrikes- departementet, 8.import av tull- och skattefria varor. Registret får vidare innehålla uppgift om den registrerade är stadigvarande bosatt i , folkbokförd här eller är registre- rad hos . I registret får även ingå uppgift om beskickningars, konsulats eller organisationers import av tull- och skattefria varor. Registret får vidare innehålla uppgift om den registrerade är stadigvarande bosatt i , folkbokförd här, registrerad hos eller anmäld som tillhörig det svenska social- försäkringssystemet. I registret får även ingå uppgift om beskickningars, konsulats eller organisationers import av tull- och skattefria varor. Denna lag träder i kraft med föreslagna ändringar i avsnitt 15.1–15.4. 15.6Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen att 2 a kap. 1 §, 2 b kap. 1 §, 3 kap. 1 §, 5 kap. 1 § och 13 kap. 6 § skall ha följande lydelser. Varje kommun svarar för att Varje kommun svarar för att barn som är bosatta i barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i och som stadigvarande vistas i också anordnas av enskilda. omfattas av 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i också anordnas av enskilda. barn som inte går i skolan. barn som inte går i skolan. barn till och med ålder barn till och med ålder som går i skolan. som går i skolan. För barn som är bosatta i För barn som är bosatta i skall den kommun där samt barn som omfattas immunitet och privilegier i vissa från och med höstterminen det fall skall den kommun där år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin från och med höstterminen det år då barnet fyller till dess att barnet skall börja fullgöra sin Barn som är bosatta i landet har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte i fråga om barn, som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet skall gå i skola. Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Skolplikt gäller inte för barn som omfattas av 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Dessa barn har dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. I detta kapitel ges föreskrifter om sådan utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . I 13 § ges dessutom föreskrifter om mottagande i gymnasie- skolan av vissa elever från särskolan. Bestämmelserna i detta kapitel gäller endast ungdomar som är bosatta i landet, om inte regeringen föreskriver annat. Med bosatt i landet skall jämställas ungdomar som om- fattas av 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. enligt Föreslagen kompletterande lydelse 6 § Rätt att delta i en kommuns sfi har följande personer från och med det andra kalender- halvåret det år de fyller : 1.Den som är bosatt i kommunen och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall ha rätt att delta i sfi. 2.Finländska medborgare som stadigvarande arbetar i kom- munen, men som är bosatta i nära gränsen till och som saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. 3.Den som på grund av anknytning till en internationell organisation omfattas av bestäm- melserna i 4 § lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Undantag från vad som gäller enligt första stycket finns i 6 a och 7 §§. Denna lag träder i kraft . 15.7Förslag till lag om ändring av folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs i fråga om folbokföringslagen att 18 § skall ha följande lydelse. För varje folkbokförd person För varje folkbokförd person för den som avses i 4 § lagen (1976:661) om privilegier i vissa fall fastställs ett nummer och kontrollsiffra. Födelsetiden anges med sex siffror, två för året, två för månaden och två för dagen i nu nämnd ordning. Födelsenumret består av tre siffror och är udda för män och jämnt för kvinnor. Mellan födelsetiden och födelsenumret sätts ett bindestreck som byts mot ett plustecken det år en person fyller . Om det inte är obehövligt skall födelsetiden i personnumret lagras med åtta siffror i register som förs med hjälp av automatisk databehandling; fyra för året, två för månaden och två för dagen. Denna lag träder i kraft . 15.8Kompletterande förslag till förslaget om vuxen- utbildningslag Härigenom föreskrivs i fråga om förslaget till vuxen- utbildningslag att 10 kap. 1 § skall ha följande lydelse. enligt Föreslagen kompletterande lydelse Med bosatt i landet avses i denna lag den som skall vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Som bosatta i landet anses vid tillämpningen av denna lag även de som inte är folkbokförda här men som har rätt till verksamhet enligt denna lag till följd av EG-rätten, avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer. Som bosatta i landet anses vid tillämpningen av sjunde kapitlet denna lag även de som på grund av anknytning till en interna- tionell organisation omfattas av bestämmelserna i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Denna lag träder i kraft . Utförliga redogörelser för innehållet och tillämpningen av författningarna framgår av respektive kapitel. Enligt utredningsdirektivet skall utredaren särskilt analysera den nuvarande situationen för de anställda i organisationerna, för- och nackdelar av deras anslutning till svenska socialförsäkringssystemet och den därmed sammanhängande skyldigheten för organisationen att betala socialavgifter, inklusive deras pensionsrättigheter samt anslutning till arbetslöshetsförsäkringen. Jag delar utredarens uppfattning att arbetslöshetsförsäkringen inte är en socialförsäkring när det gäller ersättningen. Ser man till finansieringen ingår dock arbetslöshetsförsäkringen i socialavgift- erna i form av arbetsmarknadsavgift. Arbetsmarknadsavgiften används till finansiering av hela grundbeloppet och till av ersättningen i den inkomstrelaterade arbetslöshets- ersättningen. Återstående utgörs av finansierings- avgift från arbetslöshetskassorna, ytterst medlemsavgifter från dem som är medlemmar i någon kassa. Mot denna bakgrund finner jag det logiskt att i det fall arbetsgivaren befrias från svenska socialavgifter, inklusive arbets- marknadsavgift, blir arbetstagaren inte berättigad till svensk arbetslöshetsersättning i form av grundbelopp respektive inkomst- relaterad ersättning. I avtalen med de olika organisationerna bör därför läggas till att i de fall arbetsgivaren befrias från svenska socialavgifter är arbets- tagaren inte berättigad till svenska socialförsäkringsförmåner eller arbetslöshetsersättning. Denna modell medför också en ändring i 3 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Översyn av internationella organisationers En särskild utredare skall göra en översyn av den rättsliga ställningen för de internationella mellanstatliga organisationer som har sitt säte i . Utredningen skall ske i två faser varav den första skall omfatta vissa aktuella frågor som särskilt berör anställda vid organisa- tionerna. Den andra fasen skall avse övriga frågor inbegripet förutsättningarna att öka attraktionskraft som värdland för internationella organ. I bägge fallen skall utredaren lägga fram förslag till lösningar. Utredarens huvuduppgifter är att -analysera de avtal ingått med de internationella mellanstatliga organisationer som har sitt säte i , -granska utformningen av den lagstiftning som är en följd av dessa avtal samt närmare analysera de frågor som uppkommit beträffande tillämpningen av denna i förhållande till avtalen, -analysera situationen för de anställda i organisationerna samt i synnerhet om dessa skall vara anslutna till det svenska socialförsäkringssystemet inklusive pensionsrättigheter och till arbetslöshetsförsäkringen samt lämna förslag till lösningar på problem som identifierats med anknytning till svensk arbetsrätt, -genomföra en jämförande studie av ett väl avgränsat och representativt antal länder, när det gäller hur motsvarande frågor lösts där samt -lämna förslag till modellavtal innehållande standard- formuleringar för framtida avtal med internationella organisa- tioner som kan vilja etablera sig i . -Utredaren skall även lämna förslag på de författningsändringar han/hon finner nödvändiga. I arbetet skall folkrättsliga och EU- rättsliga aspekter beaktas. Utredningsarbetet skall redovisas i den första fasen senast den och i sin helhet . Bland internationella organisationer och andra samarbetsorgan med säte i kan nämnas (), (International ) och (). Deras ställning regleras i s.k. värdlandsavtal eller högkvartersavtal. Andra organisationer, som tillhör FN-systemet eller etablerat sig inom ramen för EU, har sin ställning i reglerad genom särskilda konventioner, avtal eller protokoll. Tre organisationer med värdlandsavtal har uppmärksammat regeringen på problem med tillämpningen av sina respektive avtal. Det rör ofta svenska och andra länders medborgares ställning i förhållande till svensk arbetsrättslig lagstiftning.