sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Allmänna Arvsfonden är en annan stor bidragsgivare (läs mer om Arvsfonden på s. 38). fick 6 projekt sammanlagt i stöd från Arvsfonden under rubriken kultur barn och unga med funktionshinder. I några av projekten är spridningstanken tydligt inbyggd: Vid TBV Mediacenter ska unga med lindrigt förståndshandikapp med hjälp av teater informera andra med förståndshandikapp om inne- börden i mänskliga rättigheter. Aktiviteterna ska visualiseras och föras över på CD för spridning genom FUB-föreningar. Ungdomar med rörelsehinder i ska framställa en bok med text och fotografier som handlar om syskonrelationer. Boken ska spri- das till habiliteringsmottagningar i landet tillsammans med er- bjudande om en fotoutställning (RBU). 4.6.2Projekt för att öka delaktigheten Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) har i samverkan med fått stöd från Allmänna Arvsfonden för det tvååriga projektet barns rätt till kultur och fritid. Målet är att skapa förutsättningar för barn och unga med funktionshinder att bli delaktiga i befintliga kultur- och fritidsverksamheter. Syftet med projektet är att öka kunskapen och medvetenheten hos ansvariga inom kommuner och organisationer om hur kultur- och fritidsverksamheter kan inkludera barn- och ungdom med funktionshinder. Projektet ska öka kunskapen om hur insatser enligt LSS, tillgång till tolk, rätt till färdtjänst, insatser enligt socialtjänstlagen m.m. påverkar barns och ungas möjlighet att delta i fritidsaktiviteter. görs en inventering av framgångsrika fritidsverk- samheter och 2006 kommer en rapport med goda exempel för gratis spridning i kommuner, landsting och föreningar. Organiserade kulturaktiviteter för barn och unga Sisus är en myndighet under . Verksamheten bedrivs inom ramen för de handikappolitiska målen. Myndigheten ska främja möjligheterna till utbildning för unga och vuxna med funktionshinder och verka för ett förbättrat bemötande av per- soner med funktionshinder. Sisus har tagit fram ett nationellt program för att öka kompetensen om bemötande av människor med funktionshinder. Målgruppen är anställda i offentlig sektor, alltså även anställda i skolan och på kulturinstitutioner. Sisus presenterar 48 modellprojekt inom bemötandeområdet, med goda exempel att hämta inspiration och erfarenhet ifrån. 13 modellprojekt inom skolområdet beskrivs närmare i Sisus idé- bank, som finns på . För att fånga upp ungas erfarenheter och behov i bemötandearbetet har Sisus tillsatt en ungdomsgrupp. Gruppen består av fem per- soner som alla har funktionshinder. I ungdomsantologin vingar skriver 34 ungdomar om sin vardag. Alla bidragen handlar om hur det är att vara ung och leva med funktionshinder. Materialet arbetades fram i nära samarbete med representanter från Sisus ungdomsgrupp, Sisus och Myndig- heten för skolutveckling. Som ett komplement till antologin gjordes ett inspirations- material med studiehandledning, CD och filmtips. Antologin skickades ut till landets alla sjundeklassare . Materialet finns tillgängligt på Sisus webbplats . Kulturinstitutionerna har stor betydelse för barns möjligheter att möta kultur. I det här avsnittet tittar vi närmare på bibliotek och museer. Vi tar också upp skolan och förskolan i det här avsnittet – för att syna det vanliga påståendet att skolan är största kulturinstitution. Institutioner som är knutna till en specifik konstart tas upp i kapitlet Konstarterna. Biblioteken är den kulturinstitution som är allra mest besökt av barn – folkbibliotek finns i alla 290 kommuner. har av 3 8-åringarna varit på , enligt Barnbarometern 2002/2003. De flesta, , går på med sin familj, var där tillsammans med för- skolan eller skolan. En tredjedel av barnen som varit på har också varit med på en sagostund. I åldern 9 har besökt , enligt Kulturbarometern 2002. Skillnaden mellan pojkar och flickor är marginell. har varit på – av pojkarna och av flickorna. I åldern 15 går biblioteksbesöken ner: har varit på , . I den här åldersgruppen är skillnaden mellan pojkar och flickor markant: av de besökare som besökt är flickor och pojkar. folkbiblioteksstatistik innehåller många siffror som rör barnkulturområdet. Om man tittar på bibliotekens mediebestånd ser man att det finns stora skillnader över landet om man slår ut antalet barnböcker per barn, men gemensamt för landet är att barnböcker utgör av det totala bokbeståndet (i barnböcker räknas även ljud- och talböcker för barn in). I tät- befolkade är antalet barnböcker per barn 0 4,9 vilket är lägst i landet, medan det i , , Got- lands, och ligger över 13. Genomsnittet är 8,4 barnböcker per barn 0 . Utlåningen uppvisar stora skillnader över landet. Minst lånar barnen i : 11,8 böcker per barn och år. Mer än dubbelt så mycket lånar barnen i : 28 böcker per barn och år. Genomsnittet är 17,4 böcker per barn. De län som har ett högt värde på antal böcker per barn har också högre andel utlån per barn än genomsnittet. har bibliotekens öppettider ökat. Hur mycket de håller öppet skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner och mellan olika filialer – generellt har öppettiderna ökat på huvud- biblioteken, men minskat på filialerna. Ökade öppettider ökar möjligheterna att besöka både för barn och vuxna men kan missgynna den organiserade barnverksamheten – eftersom öppethållandet minskar barnbibliotekariens tid att planera och genomföra uppsökande verksamhet och att ta emot grupper. Folkbiblioteken intar en unik position på barnkulturområdet efter- som det är den enda kulturverksamhet som regleras i lag. Enligt bibliotekslagen (SFS 1996:1596) ska varje kommun ha ett folk- bibliotek och det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek inom grund- och gymnasieskolan för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Paragraf nio i bibliotekslagen säger att folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja språk- utveckling och stimulera till läsning. När man läser kursplanerna för kan man dock konstatera att biblioteken inte nämns med ett ord t.ex. i kursplanen för svenska – trots att kursplanen lägger stor vikt vid elevernas litteraturläsning och språkutveckling. Bibliotekslagen säger också att ett länsbibliotek bör finnas i varje län för att bistå folkbiblioteken med kompletterande medieförsörj- ning m.m. infördes ett statligt stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, efter förslag kulturproposition (prop. 1996/97:3). Syftet med stödet är att främja barns och ungdomars intresse för läsning, genom att förbättra tillgången till litteratur på folk- och skolbiblioteken. Stödet kom till efter att Statens kultur- råd, på uppdrag av regeringen, hade gjort en översyn av barnbokens ställning. I rapporten , Rapport från 1996:1 konstaterades att försäljningen av barn- och ung- domsböcker hade minskat med en fjärdedel 1994. minskade utlåningen av barnböcker på biblioteken. hade bibliotekens uppsökande verksamhet på förskolorna gått ner kraftigt – 1993 nåddes av för- skolorna av uppsökande verksamhet från biblioteken och i 20 kom- muner saknades sådan verksamhet helt. Tyvärr har Aktionsgruppen för barnkultur inte kunnat få fram hur många förskolor som nås av uppsökande verksamhet , men vi har fått uppgifter från flera håll om att området är eftersatt. har 28,5 mnkr att fördela i inköpsstöd. Bidraget kan enbart sökas av kommuner. I ansökan måste det ingå en plan för hur kommunen arbetar för att stimulera barns och ungas läsning i samverkan mellan bibliotek, förskola och skola. För att få bidrag måste kommunerna se till att deras anslag för inköp av böcker under ansökningsåret är minst lika stort som året innan. Det högsta belopp en enskild kommun kan få är 1,2 mnkr, vilket missgynnar stora kommuner som , som har det största antalet barn i landet. Som vi tidigare visat har också en låg andel barnlitteratur per barn och förhållandevis låg utlåning. gjorde en enkät om nedskärningar i kom- munernas biblioteksbudgetar. Då redovisade av de 203 svarande kommunerna nedskärningar. hade 20 pro- cent av kommunerna skurit just i medieanslaget. Det tolkar som att villkoret i inköpsstödet om bibehållen nivå på medianslaget faktiskt har en skyddande effekt. har antalet biblioteksfilialer minskat successivt. 1980 fanns det 1 670 filialer och hade det minskat till 1 171. För barn har närheten till kulturen betydelse, så man kan anta att en nedlagd filial gör det svårare för barnen att ta sig till – men vi har inga siffror på hur filialnedläggningarna har påverkat barns biblioteksvanor. skedde stora förändringar på landets folk- bibliotek. Kommunala besparingar, omorganisationer, fokus på som en plats för vuxnas lärande, IT-utvecklingen – med nya möjligheter och nya medier på biblioteken som följd – allt detta påverkade även barnavdelningarna. Denna utveckling har bl.a. fått till följd att barnbibliotekarierna har fått flera andra arbets- uppgifter, vilket har minskat den tid som kan ägnas åt barnverk- samhet. har också skolbiblioteken och barn- bibliotekens roll för skolan varit under diskussion. Den nyutkomna rapporten segel och bygga vindskydd, utgiven av Region- bibliotek i samarbete med flera länsbibliotek, samman- fattar den pågående diskussionen på barnbiblioteksområdet på ett bra sätt. Det handlar inte bara om resurser – det handlar i hög grad om inriktningen på verksamheten, om vilken roll ska spela på barnkulturområdet – och på vems uppdrag? Till vem vänder sig barn- och ungdomsavdelningarna? Är de en angelägenhet för alla barn? Eller är de enbart redskap för den formella utbildningen, för vuxna som arbetar med barn och för studerande på de pedagogiska utbildningarna? Är de också till för barnen på barnens egna villkor, en hemvist för den fria läsningen, det fria kunskaps- sökandet och kulturupplevelser? ( ur Hissa segel och bygga vindskydd, s. 18) Länsbiblioteken är en resurs för folkbiblioteken och ska bistå med utvecklingsarbete, utbildning och fortbildning, kompletterande medieförsörjning, information m.m. På de flesta länsbibliotek finns en konsulent med inriktning mot barn- och skolbiblioteksverksamhet. Utvecklingsarbetet genomförs också utifrån den regionala politiska målsättningen och i samråd De resurser som avsatts för barnverk- samhet skiftar från län till län. Det finns flera aktuella samarbetsprojekt mellan länsbibliotek som rör barn- och ungdomsbiblioteken: Hissa segel och bygga vindskydd är ett samarbete mellan läns- biblioteken i , , , , Väst- manlands och län, som pågick 2003 2004, och som kom- mer att följas upp. Inom det nya projektet ska vissa idéer som väcktes inom Hissa segel utvecklas för att underlätta för barnen att använda . Syftet med Hissa segel är att åstadkomma en strategisk och långsiktig utveckling av barn- och ungdomsbibliotekens verksam- het i enlighet med . Cirka 120 barnbiblio- tekarier i de sex länen har deltagit i projektet, som finns redovisat i två skrifter: Hissa segel och bygga vindskydd – projektet som blev en process samt Hissa segel och bygga vindskydd. Rapporter från lokala utvecklingsprojekt. Båda skrifterna är utgivna och finns till- gängliga på . Express är ett samarbetsprojekt mellan länsbiblioteken i , och . Projektet ställer ett antal frågor om framtidens barn- och ungdomsbibliotek: Hur kommer barn- och ungdomsbiblioteken att se ut ? Vilka krav kommer barn och unga att ställa på framtidens bibliotek? Hur ska vi tillmötesgå detta och med vilka metoder? I projektet kommer man att intervjua barn, ungdomar och vuxna, öka sin omvärldsbevakning, lära av hur museer och andra institu- tioner arbetar och utveckla internationella kontakter. Den som vill följa projektet kan gå in på webbplatsen . Det finns flera bibliotek som arbetar med som fysisk miljö just . I har man öppnat ett nytt ungdoms- bibliotek, Punkt Medis, där ungdomar själva fått vara med och påverka utformningen av den fysiska miljön. öppnar barnbiblioteket på , Rum för barn, sitt ombyggda bibliotek där barnperspektivet har fått sätta sin prägel på möbler, inredning och hur böckerna är uppställda på hyllorna. Kärnhusgruppen bildades av sex bibliotekskonsulenter . Gruppen verkar för att förbättra bibliotekens service till barn med funktionshinder och vänder sig i första hand till personal på läns- Syftet är att arrangera fortbildning, bidra till utveck- lingen av folkbibliotekens äppelhyllor för barn med funktions- hinder samt att medverka till att bibliotekens handlingsplaner för att förbättra tillgängligheten kommer till stånd i enlighet med etappmål . I gruppen medverkar Länsbiblio- tek , Länsbibliotek , Regionbibliotek Västra Göta- land, , Talboks- och punktskriftsbiblio- teket samt . För att stärka barnverksamheten har barnkonsulenterna på läns- biblioteken, på initiativ av de länsbibliotek som ingått i Hissa segel- projektet, formulerat en målsättning utifrån , På barns och ungdomars villkor. Den antogs som nationella rekom- mendationer av 2003. Tanken är att rekommendationerna ska användas som utgångspunkt för ett tyd- ligare barnperspektiv när biblioteken formulerar mål för sin verk- samhet och planerar sitt dagliga arbete på . I rekommendationerna betonas bl.a. att barnen ska kunna påverka bibliotekens verksamhet, att ska bidra till att stärka barnens personlighetsutveckling och vara en och mötesplats för barn och ungdomar. Självklart ska spegla världen, vara tillgängligt för funktionshindrade barn och vara en angelägenhet för alla barn och ungdomar. ska vara aktivt och uppsökande och barns och ungas användande av biblio- teket ska inte begränsas av ekonomiska hinder. Rekommendationerna finns att ladda ner på Svensk Biblioteks- förenings webbplats skickade ut en enkät angående barnbiblioteks- verksamheten i kommuner 2004. 258 kommuner svarade. Enkäten ger ingen heltäckande bild av verksamheten men visar att även om det finns en bred barnverksamhet på de flesta bibliotek så återstår mycket att göra innan rekommendationerna från har omsatts i praktiken. De flesta samarbetar med BVC om information om litteratur och språkutveckling till nyblivna föräldrar, har sago- stunder och har 6-årsverksamhet. har bokpåsar, som lånas ut till förskolor. Men när det gäller verksamhet för äldre barn och ungdomar ser det mer magert ut. anger att de har särskild verksamhet riktad till tonåringar. har referensgrupper för dialog med barn. Mer än hälften, gör inga särskilda insatser för att öka tillgäng- ligheten för funktionshindrade barn. Siffran säger dock ingenting om den nuvarande anpassningsnivån – med en välvillig tolkning kan det ju vara så att de redan har vidtagit åtgärder. Resultat av enkät angående barnbiblioteksverksamheten i kommuner 2004. 258 kommuner av 290 har svarat. Referensgrupper för dialog med barn "Allas barnbarn" Särskild verksamhet riktad till tonåringar Särskilda insatser för barn med annat modersmål än svenska Pedagogutbildning organiserad av folkbiblioteket Läsfrämjande verksamhet via webben Särskilda insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade barn Språkutvecklande samarbete med BVC Att vara barnbibliotekarie innebär att man har arbetsuppgifter på ett bibliotek som rör verksamheten för barn och unga. Upp- gifterna har stor bredd, det kan vara: särskilda insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade barn, särskilda insatser för barn med annat modersmål än svenska, bokprat i sexårsgrupper, inköp av barn- och ungdomsböcker, arbete i informationsdisken, sagostunder, rim och ramsor, utbildning för barn och förmedlare i informationssökning, samarbete med BVC, förskolor, skolor och andra aktörer som omger barnet, bokprat/bokpresentation och boksamtal för både barn och förmedlare, att ordna skrivarkurser - själva eller i samarbete med någon författare, skapa mötesplatser för barn- och ungdomar osv. En del barnbibliotekarier har även ansvar för barnkulturen i kommunen. Men det finns inte någon särskild utbildning för blivande barnbibliotekarier. På i kan man välja inriktningen Individers och gruppers interaktion med bibliotek och informationssystem. Då ingår en 5-poängskurs om barn och medier på C-nivå. Det kan också finnas andra valbara kurser som rör barn på de olika bibliotekarieutbildningarna. Men en fullständig uppsättning arbetsverktyg för att bli barnbibliotekarie har man inte när man kommer ut på sin första arbetsplats. Därför finns det en stor efterfrågan på fortbildning från länsbiblioteken om bl.a. pedagogik, barns utveckling och barnlitteratur. Trots att av alla böcker som lånas på biblioteken är barnböcker finns det inte barnbibliotekarier på alla folkbibliotek – eller ens i alla kommuner. genomförde i samarbete med länsbiblioteken en enkätundersökning om antalet barnbiblio- tekarietjänster på folkbiblioteken i kommunerna . Som barnbibliotekarietjänster räknades tjänster som innehåller riktade aktiviteter som bokprat, sexårsgrupper eller liknande eller innehas av en person som har kunskaper om barnlitteratur som används i utåtriktad verksamhet. En viktig uppgift för barnbibliotekarier är uppsökande verksam- het, så att bibliotekarien verkligen kan möta barnen. Antalet barn per bibliotekarie får givetvis betydelse för vilken verksamhet som går att genomföra och hur många barn som går att nå. 284 kommuner svarade, av dem var det tolv kommuner som helt saknade barnbibliotekarie. I genomsnitt når varje barnbibliotekarie ut till 2 996 barn med sin verksamhet – men skillnaderna mellan kommunerna är stora. Skillnaderna verkar inte ha med kommun- storlek att göra. Visserligen är samtliga av de kommuner som saknar barnbibliotekarie små, men det finns lika små kommuner som har en heltidsanställd barnbibliotekarie. Också mellan större städer kan skillnaden vara markant: har 13,1 tjänst och 20 067 barn i åldern 0 18, har dubbelt så många barn: 40 543, och 12,6 tjänster. Det innebär att barnbibliotekarierna i har en målgrupp för sin verksamhet på drygt 1 532 barn vardera, medan deras kollegor i har 3 218 barn var. Bibliotekskonsulenterna vid länsbiblioteken har tagit fram ett antal förslag på frågor av nationellt intresse för att utveckla biblio- tekens barn- och ungdomsverksamhet. Här finns flera förslag som rör utbildningen av barnbibliotekarier: grundutbildningarna för biblioteks- och informations- vetenskap ur ett barn- och ungdomsperspektiv. Initiera fortbildning för redan yrkesverksamma bibliotekarier. Initiera sektorsövergripande fortbildningar och konferenser om barns språkutveckling och andra ämnesövergripande områden. Initiera fortbildning om funktionshinder. Den senast tillgängliga statistiken om skolbiblioteken finns i , Kulturen i siffror 2003:3. Statistiken bygger på en enkätundersökning som skickats ut till alla skolor med minst 30 elever. av grundskolorna och av gymnasieskolorna har svarat på enkäten. De procent- tal som anges nedan baseras alltså på de skolor som har svarat. Statistiken innehåller ett omfattande siffermaterial, där man kan se hur många skolor i varje kommun som har eller saknar skolbiblio- tek, uppgifter om bemanning, mediebestånd m.m. Vi har dock valt att enbart ge en generell sammanfattning här. hade så här många elever i tillgång till skolbibliotek: av eleverna gick i en skola med ett obemannat skolbibliotek. av eleverna hade tillgång till ett bibliotek som var bemannat . av eleverna hade ett skolbibliotek som var bemannat minst . av eleverna hade tillgång till ett skolbibliotek som var integrerat med ett folkbibliotek. av eleverna gick i en skola helt utan bibliotek. har också räknat ut hur stor del av öppettiden som skolbiblioteken bemannas av utbildad personal: bemannades biblioteken av bibliotekarier/doku- mentalister. bemannades de av pedagoger (inte specificerat vilka). bemannade övrig personal skolbiblioteken. Total öppettid: . Avsnittet om museer är till stor del baserat på de uppgifter som finns i museistatistik. För att få veta mer om musei- vanor ur ett brukarperspektiv har vi hämtat statistik ur Barnbaro- metern och Kulturbarometern. Museistatistiken, Museer och konsthallar 2003, Kulturen i siffror 2004:3, baseras på de siffror som museerna själva rapporterar in. Man bör ha klart för sig att de besökssiffror som finns med är de som är möjliga att mäta. Alltså finns det t.ex. uppgifter om hur många skolor och förskolor som deltar i program, medan skol- klasser som går själva med sin lärare på museet ofta inte syns i statistiken. Det varierar från museum till museum hur man rapporterar besökssiffror och därför ger statistiken ingen heltäckande bild av hur många barn i olika åldrar som besöker museerna – med familjen, förskolan, skolan eller på egen hand. Vi gör inga anspråk på att ge en samlad bild av innehållet i museernas verksamhet för barn och unga utan koncentrerar oss på hur staten arbetar för att främja denna verksamhet. Därför har vi samlat in uppgifter från de tre myndigheter/museer som hade särskilda uppdrag under regeringens treåriga satsning på musei- pedagogik åren 2001 2003 (, och ). Vi har också kontaktat museipedagogernas förening . Mer än hälften av barnen – – besökte ett museum eller en utställning , enligt Barnbaro- metern 2002/2003. Barnbarometern visar också att barn till högutbildade föräldrar går betydligt oftare på museum än barn till kortutbildade föräldrar: jämfört . Barn från större orter går oftare på museum än barn från mindre orter. av barnen har varit på museum tillsammans med familjen och har varit där med skolan eller förskolan. 9 14-åringar är också flitiga museibesökare. besökte ett museum , enligt Kulturbarometern 2002 (konst- museer inte inräknade). I åldern 15 24 sjunker besöken till 41 pro- cent för att sedan stiga till för vuxna 25 . Statistiken innehåller också uppgifter om hur många 9 14- åringar som har varit på museum . svarar ja på den frågan, vilket skulle kunna vara ett tecken på att det är få som är regelbundna museibesökare. 5.2.2Museernas barnverksamhet i siffror I det här avsnittet utgår vi från de museer som finns med i Kultur- rådets årliga statistik om museer och konsthallar. De senaste till- gängliga siffrorna kommer och är hämtade ur rapporten och konsthallar 2003. Där ingår uppgifter om 208 museer och 29 konsthallar. Förutom de museer som finns med i Kultur- rådets statistik finns ett stort antal små museer – hembygdsgårdar, arbetslivsmuseer, industriminnen, konstnärshem osv. Några siffror ur statistiken : av de anställda på museerna arbetade med barn- och ungdomsfrågor. av det totala antalet besökare på visningar kom från en förskola eller skola – vilket motsvarar mer än en halv miljon besökare. 7 331 personer från förskolor och skolor deltog i kurser eller studiecirklar på museerna. Museer finns i samtliga län men hur långt barnen har till närmsta museum beror på var de bor. Det är betydligt tätare mellan museer- na i den södra halvan av landet än i den norra. länen har 23 museer, och den södra delen av landet har 185. Å andra sidan har de högsta besökssiffrorna av länsmuseerna i relation till hur många barn som bor i länet, med drygt 26 000 besök från förskolor och skolor fördelade på drygt 52 000 barn i länet. Hur långt länsmuseernas verksamhet når i länen har vi inga upp- gifter på – dvs. om de förskole- och skolgrupper som besöker museerna kommer från alla delar av respektive län eller om de främst kommer från orten där museet ligger. hade de överlägset högsta besökssiffrorna och hade även det högsta antalet skolbesök: över 81 000 besök från förskolor och skolor 2003 (av samtliga 1,3 miljoner besök). kom på andra plats med 53 531 besök från förskolor och skolor och på tredje plats i besöksstatistiken kom ett regionalt museum: Jön- läns museum, med 33 000 besök. Barn och unga är alltså en stor och viktig grupp av museernas besökare. Men hur man fördelar sina resurser för att ta emot denna grupp varierar – särskilt mellan de statliga och de regionala museer- na.