sou · GUB355 · 2007-01-01 00:00:00 — Motsvarande generalklausul för ömsesidiga försäkringsbolag i 9 kap. 19 § FRL innehåller de tilläg- gen att inte heller en garant får otillbörligt gynnas eller missgynnas samt att den skyddar även försäkringstagare eller andra ersätt- ningsberättigade som på grund av försäkringsavtal har rätt till en Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag andel av de ackumulerade vinster som har uppstått i rörelsen. Utredningen har ovan i avsnitt 10.6 bedömt att motsvarande bestämmelse i generalklausulen för bolagets ställföreträdare inte skall behållas. På de skäl som där anförts föreslås inte heller någon särregel för den nu aktuella generalklausulen. 9 kap. 1 § FRL Som angetts ovan kan även garanter ges rösträtt på bolagsstämman. Det skall då enligt 2 kap. 5 § FRL anges i bolagsordningen. Garanter får utöva sin rösträtt genom ombud och kan även ha biträde vid stämman, men det finns inte reglerat vem som kan vara ombud eller biträde. Utredningens bedömning i avsnitt 8.3.7 när det gäller garanter innebär att deras möjlighet till inflytande skall gälla även i en ny försäkringsrörelselag. 9 kap. 4 § FRL Bolagsstämman skall hållas på den ort där styrelsen har sitt säte, men bolagsordningen kan ange annan ort. Stämman får också hållas på annan ort om utomordentliga omständigheter föranleder det. FL saknar reglering i frågan om var stämman skall hållas. Det torde saknas skäl att fortsatt ställa upp krav som avviker från FL om platsen för stämman. En lämplig ordning är att frågan regleras i bolagsordningen. 9 kap. 15 § FRL Beslut om att ansöka om förlängning av koncession skall fattas av den ordinarie bolagsstämman. Beträffande försäkringsaktiebolag har utredningen i avsnitt 9.6 föreslagit att det inte längre skall krävas att ordinarie bolagsstämma fattar ett sådant beslut, utan att även en extra bolagsstämma skall kunna fatta beslut i den frågan. För ömsesidiga försäkringsbolag gör sig samma skäl gällande som för försäkringsaktiebolagen, varför det även för ömsesidiga bolag bör anges att beslut fattas av bolagsstämman. Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag 9 kap. 20 § FRL Av bestämmelserna framgår bl.a. att ett bolagsstämmobeslut kan klandras om det strider mot bolagets försäkringstekniska riktlinjer eller placeringsriktlinjer. Utredningen har i avsnitt 9.6 för försäk- ringsaktiebolag föreslagit att detta inte längre skall gälla. Samma skäl gör sig gällande även för ömsesidiga försäkringsbolag varför någon särregel i detta avseende inte bör finnas. 10.8Revision och särskild granskning Utredningens förslag: Bestämmelserna i 8 kap. FL om revision samt om särskild granskning skall tillämpas av ömsesidiga försäkringsbolag. I ett sådant bolag skall gälla de ytterligare kraven att minst en revisor måste vara utsedd av bolagsstämman, att endast auktoriserade eller godkända revisorer kan väljas samt att minst en revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som har avlagt revisorsexamen. Om en sådan revisor inte är utsedd skall göra det. Både en revisor och en särskild granskare skall ha viss rapporteringsskyldighet till . Nuvarande bestämmelser om revisorer utsedda av skall bestå i sak oförändrade. Det klargörs att sådana revisorer, oavsett stämmans anvisningar, skall följa den instruktion som inspektionen utfärdat. Bestämmelserna om revision och särskild granskning finns i 8 kap. En ekonomisk förening skall ha minst en revisor, vars uppdrag gäller för den tid som anges i stadgarna. Revisorerna väljs av föreningsstämman om inte annat föreskrivs i stadgarna. Varje röstberättigad har rätt att föreslå att utseendet av en medrevisor påkallas hos . Om minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller en tredjedel av de närvarande röst- berättigade biträder förslaget skall styrelsen göra en sådan fram- ställning. Medrevisorn deltar i revisionen tillsammans med övriga revisorer. Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag Minst en revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen om förenings tillgångar har en viss storlek om inte regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medger annat. En revisor med vissa kvalifikationer skall även utses på begäran av en minoritet av de röstberättigade i en förening. Om det är påkallat av särskilda omständigheter får besluta att minst en kvalificerad revisor skall utses. Ett revisorsorgan hos en sammanslutning med ändamål att ha hand om gemensamma uppgifter för föreningar, eller en sådan samman- slutning, får utses till revisor. Om en revisor avgår skall han anmäla det hos registre- ringsmyndigheten och lämna en avskrift av anmälan till styrelsen. I anmälningen skall revisorn lämna en redogörelse för iakttagelser vid den granskning han har utfört. I revisionsberättelsen skall revisorn anmärka om han eller hon har funnit att föreningen inte har fullgjort vissa skyldigheter och i sådana fall lämna en kopia av revisionsberättelsen till . Revisorerna får inte obehörigen lämna upplysningar om föreningens angelägenheter, om det kan vara till nackdel för föreningen. Revisorerna är skyldiga att lämna upplysningar till stämman, om det inte skulle vara till väsentlig nackdel för föreningen. Revisorerna har även vissa andra upplysningsskyldigheter. Varje röstberättigad kan väcka förslag om att skall utse en granskare för särskild granskning av föreningens förvalt- ning och räkenskaper under viss förfluten tid eller av vissa åtgärder eller förhållanden i föreningen. Det finns närmare regler om förfarandet för detta och hur många röster som krävs på stämman. För kreditmarknadsföreningar finns fyra särbestämmelser beträf- fande revision. En särregel är att minst en revisor skall utses av föreningsstämman. En annan särregel är att bara den som är auktoriserad eller godkänd revisor får vara revisor och att minst en revisor som stämman utsett skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor som avlagt revisorsexamen. Den tredje särregeln är tillkommen med hänsyn till reglerna om sekretess i kreditverksam- het och innebär att upplysningar endast får lämnas om det kan göras utan nämnvärd olägenhet för enskild. Den sista särregeln innebär viss rapporteringsplikt för revisorn till . Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag Bestämmelserna om revision finns i 10 kap. FRL. Bestämmelserna överensstämmer nära med motsvarande reglering i FL. Av samma skäl som för försäkringsaktiebolag saknas dock bestämmelser om medrevisor och särskild granskning. Däremot finns det regler om allmän granskning i 11 kap. FRL. Alla revisorer får inte utses av annan än stämman. Endast auktoriserad eller godkänd revisor kan utses och minst en av de revisorer som stämman utser skall vara auktoriserad om till- gångarnas bruttovärde (balansomslutningen) överstiger gränsvärdet 1 000 basbelopp. , eller i vissa fall regeringen, kan besluta att en viss godkänd revisor i visst fall kan utses i stället för en auktoriserad. Krav på auktoriserad revisor gäller också för vissa moderbolag. skall förordna en eller flera revisorer om inte inspektionen med hänsyn till rörelsens ringa omfattning eller av andra skäl anser det obehövligt. Det saknas regler om redogörelse för iakttagelser vid förtida avgång, skyldighet att i revisionsberättelsen anmärka vissa skatte- frågor, skyldighet att i vissa fall sända kopia av revisionsberättelsen till samt om granskare. Däremot är revisorerna skyldiga att rapportera vissa förhållanden till . Det saknas för ömsesidiga försäkringsbolag möjlighet att utse sammanslutning eller revisorsorgan till revisor. Förbudet att lämna upplysningar om de kan vara till nackdel för bolaget gäller också för uppgifter till delegerade och garanter. 8 kap. 1 § FL Revisorerna väljs av föreningsstämman, om det inte föreskrivs i stadgarna att en eller flera revisorer skall utses på annat sätt. I ett ömsesidigt försäkringsbolag kan inte, enligt 10 kap. 1 § FRL, alla revisorer utses av annan än stämman och dessutom skall utse en eller flera revisorer, om inte Finans- inspektionen anser det obehövligt. Behovet av konsumentskydd gör sig gällande här. Det bör därför, på samma sätt som för försäkringsaktiebolagen, behållas en särregel om att inte alla revisorer utses av annan än stämman. Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag samma skäl bör bestämmelserna om revisorer utsedda av Finans- inspektionen behållas, liksom de för dessa gällande bestämmel- serna. 8 kap. 2 § FL Bestämmelserna innebär bl.a. att varje röstberättigad har rätt att på en föreningsstämma föreslå att utseende av en medrevisor påkallas hos . En medrevisor deltar i revisionen tillsammans med övriga revisorer. En framställan till skall ske om förslaget har biträtts av minst en tiondel av samtliga röstberättigade eller en tredjedel av de på stämman närvarande röstberättigade. Även förlagsandelsinnehavare har rätt att hos styrelsen begära att en medrevisor skall utses. En medrevisor är ett skydd för minoriteten och kallas ibland även minoritetsrevisor. Även om försäkringsrörelse är särskilt reglerad och står under tillsyn kan en minoritet av delägare i ett ömsesidigt försäkringsbolag inte anses i sådant mindre behov av skydd än minoriteten i ekonomiska föreningar att ett särskilt undantag från möjligheten till minoritetsrevisor är befogat. 8 kap. 4 § FL I vissa fall får en sammanslutning eller ett revisionsorgan utses till revisor. Något skäl att inte tillåta detta även i ömsesidiga försäk- ringsbolag finns inte. 8 kap. 5 § FL Minst en revisor skall vara auktoriserad eller godkänd med avlagd revisorsexamen om nettovärdet på föreningens tillgångar överstiger 1000 basbelopp eller om föreningen har i medeltal mer än 200 anställda. I försäkringsbolag kan enligt 9 kap. 3 § FRL endast auktorise- rade eller godkända revisorer väljas. Minst en av de bolagsstämmo- valda revisorerna måste dessutom enligt 9 kap. 4 § FRL vara aukto- riserad om bruttovärdet på tillgångarna över- stiger 1 000 basbelopp. Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag Kraven på revisorernas kvalifikationer är alltså högre för försäk- ringsbolag än för ekonomiska föreningar, vilket har motiverats av behovet av konsumentskydd. För försäkringsaktiebolag har i avsnitt 9.8 föreslagits att bestämmelserna i med vissa undantag skall gälla. Samma konsumentskyddsskäl gör sig gällande för ömsesidiga försäkringsbolag som för försäkringsaktiebolag, varför samma höga krav som föreslås gälla för försäkringsaktie- bolag också föreslås för ömsesidiga försäkringsbolag. 8 kap. 7 § FL Bestämmelserna som anger i vilka fall jäv föreligger för en revisor är i huvudsak desamma för ekonomiska föreningar och ömsesidiga försäkringsbolag. För ömsesidiga försäkringsbolag finns emellertid i 10 kap. 5 § FRL ett undantag om att låneskuld genom belåning av livförsäkringsbrev inte grundar jäv. För försäkringsaktiebolag har ovan i avsnitt 9.8 föreslagits att den särbestämmelsen inte skall behållas. På samma skäl som där anförts bör den inte behållas för ömsesidiga försäkringsbolag. 8 kap. 8 § FL Om en revisor i en ekonomisk förening avgår skall denne lämna en redogörelse för iakttagelserna vid den granskning som utförts. Motsvarande krav saknas för försäkringsbolag. Något skäl att inte detta skall gälla även för ömsesidiga försäkringsbolag finns inte utan innebär en förstärkning av skyddet för försäkrings- tagarna. 8 kap. 17 § FL skall i vissa fall skall utse en granskare för särskild granskning. Motsvarande bestämmelse saknas för försäkringsbolag. För försäkringsaktiebolagen har ovan föreslagits att bestämmel- serna i ABL om allmän och särskild granskning skall gälla. Det finns inte anledning att göra andra bedömningar för ömsesidiga försäkringsbolag avseende motsvarande bestämmelser i om särskild granskning. Allmän granskning är inte särskilt reglerat för ekonomiska föreningar eftersom det är möjligt att ha s.k. lekman- Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag narevisorer i föreningarna, dvs. personer som inte är godkända eller auktoriserade revisorer. Mot bakgrund av att det ovan föreslagits att endast vissa kvalificerade revisorer skall få vara revisor i ett ömsesidigt försäkringsbolag skulle det kunna vara motiverat att införa särregler om allmän granskning. Något behov av sådana regler för att skydda försäkringstagarna har dock inte kunnat påvisas, varför några sådana inte föreslås. 10 kap. 8 a § FRL Bestämmelserna ålägger revisorerna skyldighet att rapportera vissa förhållanden till . Rapporteringsskyldigheten för revisorer innebär ett genomförande i svensk lagstiftning av EG- krav (se prop. 1995/96:173 s. 107 ff.), varför den bör kvarstå. 10.9Överskottsutdelning och annan användning av bolagets egendom Utredningens förslag: Bestämmelserna om utbetalning till medlemmar i 10 kap. FL skall gälla för ömsesidiga skadeförsäk- ringsbolag, men inte för ömsesidiga livförsäkringsbolag. Bestämmelserna om vinstutdelning skall gälla för vinstutdelning till garanter. För vinstutdelning till garanter skall dock krävas bestämmelser i bolagsordningen, vilka endast får godkännas om det inte kan antas försämra rätten för försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade på grund av försäkringar. En särregel föreslås om återbetalning av garantikapital. En särregel behålls om att återbäring i livförsäkringsbolag skall gottskrivas försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade med en fördelning som utgår från försäkringens bidrag till överskottet, om inte annat reglerats i avtal eller bolagsordning. gällande övergångsregler om krav på skälighet för äldre försäkringar skall alltjämt gälla. Ömsesidiga försäkringsbolag föreslås inte behöva göra avsättningar av vinsten till reservfond. Särregler behålls om konsolideringsfond i ömsesidiga livförsäkringsbolag. Särregler införs om tjänster till en jävskrets motsvarande dem som gäller Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag Återbetalningsskyldighet skall gälla vid olagliga utbetalningar till garanter och för skadeförsäkringsbolag även till delägare. Nuvarande bestämmelse om att ett försäk- ringsbolag inte får förespegla framtida återbäring som saknar grund i försäkringsavtalet behålls. Reglerna om överskottsutdelning och annan användning av före- ningens egendom finns i 10 kap. Hos de ekonomiska förening- arna är avsikten att föreningen inte skall tillgodogöra sig överskott utan att dessa skall föras tillbaka till de medlemmar som har deltagit i verksamheten och bidragit till överskottet. Här bortses då från att föreningarna naturligtvis måste täcka sina kostnader, ha en erforderlig konsolidering och avsätta medel för eventuell utvidg- ning. Fördelningen av överskott sker vanligen genom olika former av gottgörelse, t.ex. som återbäring i förhållande till gjorda inköp. Gottgörelsen innebär en merprestation från föreningens sida i förhållande till den prestation som redan skett vid t.ex. medlem- mens köp av en vara och beror på att föreningens resultat gör en sådan merprestation möjlig. Gottgörelse kan beslutas såväl under som efter ett räkenskapsår. Det är även möjligt att ge i princip samma typ av merprestation som vinstutdelning. Sådan vinstutdelning sker även den ofta i förhållande till hur mycket medlemmarna utnyttjat föreningens tjänster, men den kan baseras på inbetalda medlemsinsatser. Det senare kallas ibland för insatsränta. För kreditmarknadsföreningar gäller såsom för banker bestäm- melser om tillhandahållande av tjänster till en jävskrets (se därom avsnitt 9.11). Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag 12 kap. FRL innehåller regler om vinstutdelning och annan använd- ning av ett försäkringsbolags egendom. Regleringen avviker väsent- ligt från den som gäller för föreningar. För ömsesidiga försäkrings- bolag gäller reglerna om utbetalning av bolagets medel endast för vinstutdelning och återbetalning till garanter. När det gäller livförsäkringsbolag regleras delvis även försäkringstagarnas rätt till återbäring. Årsvinsten i sådana bolag och belopp som förs över från bundet eget kapital till fritt eget kapital skall användas för återbäring i den utsträckning det inte får tas i anspråk för vinstut- delning eller för att täcka förluster enligt bestämmelser i bolags- ordningen eller annat följer av FRL eller av ÅRFL. Återbäring skall gottskrivas till försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade med en fördelning som utgår från försäkringens bidrag till överskottet om inte annat följer av bestämmelser i försäkrings- avtalet eller bolagsordningen. För försäkringar som har tecknats före , eller som har förnyats efter utgången av , gäller fortfarande skälighetsprincipen om inte annat avtalats. Det är även i skadeförsäkringsbolag vanligt att försäkrings- tagarna får del av överskott i form av återbäring, men några närmare bestämmelser om detta finns inte. För ömsesidiga försäkringsbolag gäller förbud att till vissa personer lämna lån, med en möjlighet för att i vissa fall medge dispens. Det s.k. förespeglingsförbudet bör också nämnas i detta sam- manhang. Ett försäkringsbolag får inte förespegla framtida åter- bäring som saknar grund i försäkringsavtalet. I avsnitt 9.10 ovan har bestämmelsen behandlats närmare. 10 kap. 1–5 §§ FL och 12 kap. 1–6 §§ FRL En förenings medel får enligt 10 kap. 1 § FL betalas ut till medlemmarna endast i form av överskottsutdelning, återbetalning av medlemsinsatser enligt 4 kap., utbetalning vid nedsättning av medlemsinsatsernas belopp och utskiftning vid föreningens likvidation. Stadgarna skall enligt 2 kap. 2 § FL innehålla bestäm- Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag melser om användning av vinst och av behållna tillgångar vid före- ningens likvidation. Överskottsutdelning får inte ske med så stort belopp att utdel- ningen med hänsyn till föreningens eller koncernens konsolide- ringsbehov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god affärssed. Med överskottsutdelning avses gottgörelse och vinstut- delning. Gottgörelse sker i form av efterlikvider, återbäringar eller liknande som grundas på rörelsens resultat utan att ha räknats in i redovisade årsresultat. Gottgörelse får enligt 10 kap. 3 § FL inte lämnas i vidare mån än att föreskriven avsättning kan göras till reservfonden. Vinstutdelning är utdelningar från redovisade årsresultat i form av medlemsåterbäring eller på annat sätt. Vinstutdelning får enligt 10 kap. 2 § FL inte överstiga vad som i den fastställda balans- räkningen och, i fråga om moderförening, i den fastställda koncernbalansräkningen för det senaste räkenskapsåret redovisas som föreningens eller koncernens fria egna kapital med avdrag för 1.det belopp som enligt lag eller stadgarna skall avsättas till bundet eget kapital eller, i fråga om moderförening, det belopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom denna skall föras över till det bundna egna kapitalet och 2.belopp som annars enligt stadgarna skall användas för något annat ändamål än utdelning till medlemmarna. Belopp som kan bli föremål för vinstutdelning får enligt 10 kap. 2 a § FL överföras till medlemsinsatser genom insatsemission. I vissa fall får medel även betalas till annan än medlem. Det gäller enligt 10 kap. 4 § FL gottgörelse och sådan vinstutdelning som beräknas i förhållande till den omfattning i vilken någon har deltagit i föreningens verksamhet eller i övrigt har tagit denna i anspråk. Vinstutdelning som beräknas på annat sätt får även lämnas till innehavare av förlagsandelar och till avgången medlem i förhållande till innestående insatser. Föreningsstämman beslutar enligt 10 kap. 5 § FL om överskotts- utdelning, men den får uppdra åt styrelsen att fatta beslut om gottgörelser. För ömsesidiga försäkringsbolag gäller reglerna om utbetalning av bolagets medel i 12 kap. 1 § FRL endast i förhållande till garanter. Sådan utbetalning får ske endast enligt bestämmelserna om vinstutdelning, återbetalning av garantikapital och utskiftning vid bolagets likvidation. Vinstutdelning i livförsäkringsbolag får Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag enligt 12 kap. 2 § FRL ske endast om det följer av bestämmelser i bolagsordningen. Vinstutdelning får inte överstiga vad som i den fastställda balansräkningen, och i fråga om moderbolag som skall upprätta koncernredovisning, i den fastställda koncernbalans- räkningen för det senaste räkenskapsåret redovisats som bolagets respektive koncernens nettovinst för året, balanserade vinst och fria fonder sedan avdrag gjorts för belopp som skall användas för återbäring, redovisad förlust, belopp som enligt lag eller bolagsord- ning skall avsättas till bundet eget kapital eller i fråga om moder- bolag belopp som av det fria egna kapitalet i koncernen enligt årsredovisningarna för företag inom denna skall föras över till det bundna egna kapitalet samt belopp som enligt bolagsordningen på annat sätt skall användas för något annat ändamål än vinstutdel- ning. Vinstutdelning får inte ske med så stort belopp att utdel- ningen med hänsyn till bolagets eller koncernens konsoliderings- behov, likviditet eller ställning i övrigt står i strid med god affärs- sed. Det är enligt 12 kap. 3 § FRL bolagsstämman som fattar beslut om vinstutdelning till garanter. Stämman får besluta om utdelning av större belopp än styrelsen föreslagit eller godkänt endast om den har skyldighet till det enligt bolagsordningen. Beslut om att återbetala garantikapital skall enligt 12 kap. 4 § FRL beslutas av bolagsstämman. Beslutet får inte registreras av innan har gett tillstånd till åter- betalningen. En återbetalning får inte ske förrän efter registre- ringen. Utredningens förslag om garantikapital medför att vinstutdel- ning till garanter skall kunna ske på samma sätt som . Bestäm- melserna om vinstutdelning i FL överensstämmer huvudsakligen med dem som gäller för möjligheterna att till garanter såsom vinstutdelning betala ränta. De bör därför tillämpas även för vinstutdelning till garanter. En särregel krävs emellertid för att sådan vinstutdelning även fortsättningsvis bör kunna ske endast om det stadgas i bolagsordningen. Även för återbetalning av garantikapital krävs en särregel. Utbetalning av ett ömsesidigt livförsäkringsbolags medel till delägarna är inte reglerat annat än genom vissa regler om åter- bäring. Årsvinsten i sådana bolag och belopp som förs över från bundet eget kapital till fritt eget kapital skall enligt 12 kap. 5 § FRL användas för återbäring i den utsträckning det inte får tas i anspråk för vinstutdelning eller för att täcka förluster enligt bestämmelser i Associationsrättsliga särregler för ömsesidiga försäkringsbolag bolagsordningen eller annat följer av FRL eller av ÅRFL. Åter- bäring skall enligt 12 kap. 6 § FRL gottskrivas till försäkrings- tagarna och andra ersättningsberättigade med en fördelning som utgår från försäkringens bidrag till överskottet om inte annat följer av bestämmelser i försäkringsavtalet eller bolagsordningen. För försäkringar som har tecknats före , eller som har förnyats efter utgången av , gäller fortfarande skälighets- principen om inte annat avtalats. Livförsäkringsbolag som inte får dela ut vinst skall enligt 12 kap. 9 § FRL inrätta en konsolideringsfond. Den får endast sättas ned för att täcka förluster eller för annat ändamål enligt bolagsord- ningen. Som tidigare angetts är det normalt att bolagsordningen i ett ömsesidigt livförsäkringsbolag innehåller bestämmelser om att konsolideringsfonden får användas för återbäring till försäkrings- tagarna. Nedsättningsbeslut fattas av stämman. I kapitel 4 har utredningen närmare redogjort för hur återbäring hanteras och betalas ut beroende på vilken typ av försäkring som meddelats och att summan av de eventuellt preliminärt fördelade återbäringarna inte alltid stämmer överens med det överskott som framgår av årsredovisningen.