sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — En studie av svenska valrörelser 1988–2002 Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Utredningen om Makt, integration och strukturell diskriminering tillsattes efter ett regeringsbeslut och har i upp- drag att identifiera och kartlägga mekanismer bakom strukturell/ institutionell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhö- righet. Resultaten ska redovisas successivt i syfte att ge underlag för en fördjupad diskussion om och åtgärder mot strukturella hin- der för att alla medborgare ska kunna delta i samhällslivet på lika villkor och med samma möjligheter. Föreliggande rapport är utredningens åttonde rapport och den andra inom området politik. I denna studie undersöks strukturell diskriminering inom den svenska valrörelsen. Syftet är att kartlägga förekomsten av sådan diskriminering riktad mot människor som uppfattas som icke-svenska i de senaste fem valrörelserna. Internationella studier visar att valrörelser är en viktig institution som reproducerar och i vissa fall förstärker diskursiv diskrimine- ring av personer med invandrarbakgrund. Det inte är bara rasistiska partier som rider på den existerande strukturella och institutionella diskrimineringen och dess diskursiva sammanhang. Också väletablerade partier ser här en möjlighet att mobilisera röster och förstärka sin position i det politiska fältet. Att framställa invandrare som problem och deras föreställda kulturella tillhörighet som en avvikelse från oss görs till ett valstrategiskt redskap. Ett sådant partipolitiskt ställningstagande och sådana diskursiva handlingar är i sig antidemokratiska eftersom det stig- matiserar vissa samhällsgrupper som problem och exkluderar dem från politiskt deltagande på likvärdiga villkor. Diskurserna som dominerar det offentliga rummet utgör ett avgörande inslag för formandet av den allmänna opinionen. Hur vi talar och skriver följer, liksom andra former av social handling, vissa mönster. Dessa mönster utgör tankestrukturer som spelar en central roll för tolkningen och uppfattningen av grupper i samhället. Vissa etablerade rasistiska och diskriminerande diskurser använder exempelvis kulturell tillhörighet som en indelnings- grund för människor för att hierarkisera och legitimera att männi- skor utsätts för olika behandling. Ett genomgående drag i alla valrörelserna är den återkommande uppdelningen i svenskar och invandrare. Den senare gruppen framställs oftast som mindre värdig och underlägsen gruppen svenskar. Detta är ett känt fenomen i många andra länder. Från till har man i valrörelserna framställt gruppen invandrare som både ett hot och ett ekonomiskt, socialt och kulturellt problem för gruppen vi. Dessa diskurser sprids av både politiker i nyckelpositioner och andra debattörer som genom sin frekventa tillgång till medier gör sina ideologiska budskap kända. Denna ojämlika tillgång till medialt utrymme leder också till, som författaren till denna rapport påpekar, exkludering av röster från personer med invandrarbakgrund. De lyser med sin frånvaro i viktiga positioner som toppolitiker och inflytelserika journalister. Om personer med invandrarbakgrund syns i valrörelserna framställs de oftast som intervjuobjekt. Men även, som författaren till denna rapport påpekar, när enstaka invandrade personer framträder i centrala roller betyder det inte nödvändigtvis något för innehållet i det budskap de kommer att framföra. En viktig fråga för den kommande valrörelsen är dock den sociala och substantiella representativiteten av andrafierade grupper, det vill säga, representativiteten av röster mot rasism, diskriminering och exkludering i valrörelsen. rapport är ett viktigt bidrag till debatten om den diskursiva rasism och diskriminering som dominerar många euro- peiska länders valrörelse. Hon menar att ett medvetet ickediskri- minerande ställningstagande i den politiska debatten handlar om politiskt mod i då rasism och diskriminering är utbredda i och partier kan lockas av möjligheten att vinna vissa väljare genom en retorik som pekar ut invandrare som en problematisk grupp på vilken hårdare krav bör ställas. Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser .................. Forskningsfrågor och material ......................................................... 1988: Generös flyktingpolitik men flyktingfientlighet i periferin ........................................ Frågor i valrörelsen .................................................................. Perspektiv på flyktingpolitiken ........................................................ Perspektiv på diskriminering och rasism ......................................... Vi och dom ................................................................................. Diskursiv diskriminering i valrörelsen ? 1991: Generös flyktingpolitik mot beskrivningen av flyktingar som hot .................................................. Rasism och flyktingmotstånd i flera tappningar ............................. Greven och betjänten........................................................................ Frågor i valrörelsen .................................................................. Perspektiv på flyktingpolitiken ........................................................ Perspektiv på diskriminering och rasism ......................................... Vi och dom.................................................................................. Diskriminering i valrörelsen ?................................................... Reaktioner på Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik ...... 1994: Stramhet gentemot de många .................... Hets mot flyktingar och invandrare, hårdnande politik ................. Greven och betjänten snubblar .............................. Frågor i valrörelsen ................................................................... Perspektiv på flyktingpolitiken ........................................................ Perspektiv på diskriminering och rasism ....................................... Vi och dom................................................................................ Diskriminering i valrörelsen ?................................................. Inflytandet av Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik .... 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna .119 Tystnad om flyktingpolitiken......................................................... Frågor i valrörelsen ................................................................. Perspektiv på flyktingpolitiken ...................................................... Perspektiv på diskriminering och rasism ....................................... Vi och dom ............................................................................... Diskriminering i valrörelsen ? Inflytandet av Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik.... 2002: Integrationsproblem i fokus..................... Frågor i valrörelsen ................................................................ Perspektiv på flyktingpolitiken ...................................................... Perspektiv på diskriminering och rasism ....................................... Vi och dom ............................................................................... Diskriminering i valrörelsen ? Inflytandet av Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik.... Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den Invandrare och flyktingar i fem valrörelser................................ Perspektiv på flyktingpolitiken ...................................................... Perspektiv på diskriminering och rasism ....................................... Vi och dom ............................................................................... Diskursiv diskriminering i fem valrörelser .................................... Strukturell diskriminering i fem valrörelser................................... Ny Demokratis roll ......................................................................... Hur kan man motverka diskursiv diskriminering i valrörelser? Demokrati på svenska?.................................................................... Analysfrågor valmanifest/valplattformar/debattartiklar/annat 1Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser1 I en lokal valbroschyr från inför de samtidiga svenska riksdags-, kommunal- och landstingsvalen 2002 kunde man under rubriken läsa vad några boende i med omnejd ansåg vara Trygghet för mig: att kunna transportera sig från en plats till en annan utan att känna mig otrygg, samt att känna mig trygg i mitt hem. För att skapa en trygg miljö i stadskärnan anser jag att man ska fortsätta arbetet med Vuxna på stan och det krävs ett engagemang från alla invånare. Fler vuxna i city och fler poliser – även för ett brottsförebyggande arbete. Ett behövs i stadskärnan. Jag tror också att för att kunna integrera invandrare med svenskar på ett bra sätt måste vi ge en bra start och ett bra omhändertagande till alla invandrare när de kommer till landet. (Sagt av 55-årig internationell marknadsförare) För en annan person innebar trygghet: att ha ett arbete att gå till, familj och vänner att umgås med och en social sfär. Ett utbud för ungdomar är viktigt – en miljö där de känner sig trygga och jämlika, Fritidsgårdar som kan erbjuda det ungdomar vill ha. För en lyckad integration måste vi tala om för invandrare vad som gäller här i . (43-årig fritidsledare) För ytterligare en Sundsvalls-bo var trygghet: att få känna mig trygg i mitt hem, i stadskärnan och på andra platser, men också att få rätt att påverka min egen situation, och ha rätt att få erkännande för mina egna personliga åsikter och planer. Att integrera invandrare med svenskar innebär inte bara svenskunder- visning, utan även att invandrare får möjlighet att träffa svenskar i var- 1 Jag vill tacka Adrián Groglopo och för synpunkter på rapportmanuset. Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser dagliga situationer och att svenska människor har en förståelse för hur det är att komma till ett nytt land. (58-årig psykolog) I broschyren kopplades – dels genom rubriken integ- ration, dels genom det Sundsvalls-borna sade – två problem sam- man: vad som skapar trygghet eller otrygghet och hur den grupp som kallas invandare ska integreras. För två av personerna fanns hoten mot tryggheten uppenbarligen bland annat i stadskär- nan och på offentlig plats. Trygghet måste skapas på gator och torg och invandrare måste integreras. Men vad har dessa två fråge- komplex med varandra att göra? Varför kopplades de samman med ett &? Jag tror associationen är klar för dem som följt svensk offentlig debatt . Ett budskap har varit att integrationen av invandrare med svenskar, som Sundsvalls-borna uttryckte det, misslyckats. Vissa invandrare har inte förstått vad som gäller här i . Följaktligen är ointegrerade invandrare ett hot mot tryggheten. Inte minst kan ointegrerade invandrarungdomar skapa otrygghet i stadskärnor och på andra offentliga platser. I broschyren skedde, vill jag hävda, en negativ särbehandling av dem som kallas invandrare2 genom den systematiska kopplingen mellan problemet att integrera invandrare med svenskar och problemet otrygghet i . På detta sätt, och många andra som jag ska återkomma till, kan människor diskrimineras med språkets hjälp, i tal och text, vad jag i fortsättningen kallar diskur- siv diskriminering. Negativ särbehandling kopplad till att man sorteras in i en viss grupp, är det jag här kallar diskriminering. Sådan negativ särbe- handling kan vara av många olika slag: människor kan sorteras bort ur anställningsprocessen för att de har fel namn, förföljas och bevakas av personalen på för att de har fel klädsel, eller bli stoppade i krogkön för att de har fel hudfärg. Men den kan alltså också göras med språkliga medel. Denna forskningsrapport handlar specifikt om diskursiv diskriminering, såsom i de inledande citaten, som riktas mot grupper som framställs som icke-svenska. Diskriminering kan ske institutionaliserat, som en del av veder- tagna sätt att handla i samhället, det som i Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering kallas för strukturell diskriminering. I denna studie inom utredningens ram undersöks 2 Och kanske även av dem som benämndes ungdomar. Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser strukturell diskriminering med språkliga medel inom den institu- tion som svenska valrörelser utgör. Det övergripande syftet är att kartlägga förekomsten av sådan diskriminering riktad mot männi- skor som uppfattas som icke etniskt svenska i de senaste fem val- rörelserna och att speciellt undersöka det kortlivade partiet Ny Demokratis roll för eventuell förekomst av diskriminering. I detta inledande kapitel presenteras forskningsprojektets analys- ram i form av en genomgång av vissa centrala begrepp, av forsk- ningsfrågor, av det undersökta materialet och av tillvägagångssättet. Med diskriminering avses här alltså negativ särbehandling av män- niskor, kopplad till deras (tillskrivna) grupptillhörighet. Negativ särbehandling syftar på behandling som är på något sätt sämre än den som personer som räknas till den diskriminerande partens egen grupp, utsätts för. Att den negativa särbehandlingen är kopplad till grupptillhörighet betyder bland annat att begreppet inte täcker mobbning, det vill säga förföljelse av någon som inte kan knytas till denna persons (föreställda) grupptillhörighet. Med tillskriven grupptillhörighet avses att den negativa särbehandlingen kan drabba människor utan att de själva känner någon samhörighet med andra som av den diskriminerande parten räknas till samma grupp: man kan till exempel utsättas för antisemitism oavsett om man betraktar sig själv som jude eller inte. Diskriminering kan vara en medveten handling men också utgö- ras av sociala praktiker, det vill säga handlingsmönster hos sam- verkande människor, där en grupp systematiskt utsätts för negativ särbehandling utan att individer behöver uppfatta att de behandlar andra sämre. Diskursiv diskriminering är normalt en aspekt av diskriminering som en vidare social praktik. Studien tar avstamp i talhandlingsteo- rin. Enligt denna tar man fasta på att den som yttrar eller skriver något handlar; enligt lingvisten . S. kända bok gäller analy- sen How To Do Things With Words (1975). Genom olika slags tal- handlingar kan man till exempel fråga, beordra, beskriva, skämta eller smickra. Det är vissa sorters talhandlingar, vissa saker vi gör med ord, som återkommer vid diskursiv diskriminering. Det hand- lar bland annat om att benämna eller referera till, eller att avstå från att referera till grupper av människor. Vidare handlar det om att Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser beskriva människor, tillskriva dem egenskaper. Det handlar även om att argumentera, ge skäl för önskvärdheten av vissa handlings- alternativ. Hur vi talar och skriver följer mönster, liksom annan social praktik. Min tolkning av Sundsvalls-broschyren är att anledningen till att ointegrerade invandrare och trygghetsproblem kunde föras samman på detta sätt var att dessa ämnen redan för många uppfattades som associerade. Detta därför att det finns ett mönster i den offentliga debatten enligt vilket svenskar och invandrare ofta framställs som olika sorter och invandrarsorten, speciellt den ointegrerade, förknippas med allehanda problem, bland annat brottslighet (, 1998; , 2000; , , 2002, samt Göttel, 2001 är studier som visar hur invandrare förknippats med problem). Detta sätt att offentligt tala om fenomenen är en integrerad del av andra sociala praktiker, såsom de ovan nämnda där människor på grund av sin (tänkta) grupptillhörighet sorteras ut på mer fysiska sätt, för att övervakas eller hållas borta från en restaurang eller en arbetsplats. Sådana praktiker, både de språkliga och andra, kan kallas för strukturell diskriminering. Enligt kommittédirektiven (Dir. 2004:54) ska strukturell diskriminering förstås som regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för att i praktiken uppnå lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös tillhörig- het. Den strukturella diskrimineringen kan alltså vara en integre- rad del såväl i institutioner av det slag som finns inom exempelvis den politiska sfären (partier, statliga verk, riksdag) som i vedertagna beteenden i mindre reglerade sammanhang: hur man umgås i fikarummet på arbetsplatsen eller hur man i allmänhet age- rar som kund i snabbköpet. I alla sådana sammanhang kan det man gör med språkets hjälp, till exempel delar in människor i olika sor- ter, på viktiga sätt påverka det man gör för övrigt. Struktur är med andra ord ett nyckelbegrepp, vilket, har det hävdats, är ett i samhällsvetenskapen underteoretiserat begrepp (Sewell 1992). Här används ett begrepp som bygger på Sewell (Ibid.), i sin tur inspirerat av förståelse av struktur som både hindrande och möjliggörande för individer. Sewell föreslår ett tudelat begrepp enligt vilket strukturer består av schemas och resources. Schemana är olika sätt som tillvaron för- stås, kategoriseras och värderas på, liksom normer för hur grupper av människor bör bete sig i olika sammanhang. Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser kan exempelvis förstås som scheman (grammatiska regler, ord och så vidare) som tillåter människor att uttala eller skriva sådant som kan begripas av andra. Resurserna är allt som människor kan utnyttja för att handla i enlighet med dessa scheman, det vill säga olika scheman skapar olika resurser. Men resurserna inverkar också på schemana. Scheman i diskriminerande strukturer består av vissa sätt att kategorisera och värdera människor, samt föreställningar om vad som är en adekvat behandling av dem som anses avvika från den egna gruppen. Sådana scheman kan exempelvis göra det till en resurs att tillhöra eller likna majoritetsbefolkningen. I enlighet med dessa scheman kan personer ur majoritetsbefolkningen utnyttja den resurs som tillhörigheten till majoritetsgruppen utgör för att nå sina syften. Men för att en sådan tillhörighet ska fortsätta att utgöra en resurs måste de diskriminerande schemana upprätthållas. Om det inte är tillräckligt vanligt att tillhörigheten utnyttjas som en resurs kommer småningom schemat att förlora sin styrande effekt. Enligt rasistiska och etniskt diskriminerande scheman är egen- skaper som kulturell tillhörighet och fenotyp viktiga indelnings- grunder av människor som kan användas för att hierarkisera grup- per och som också kan motivera olika behandling. Fullskalig biolo- gisk eller kulturell rasism, enligt vilken olika grupper av människor faktiskt är olika mycket värda och inte bör ha samma rättigheter, är inte något dominerande schema i dagens . Men brottstycken av sådana scheman delas av många, till exempel föreställningen att en kategoriseringsgrund som kan kallas svensk/icke-svensk är legi- tim och viktig och att svenska värderingar och handlingssätt tende- rar att vara överlägsna icke-svenska, till exempel genom att de betraktas som moderna och rationella i förhållande till värderingar och handlingssätt i andra delar av världen (, 2005: 151). Schemana kommer till manifest uttryck i gruppers eller enskildas handlande, vilka alltså kan vara talhandlingar eller handlingar av andra slag. Det är här resurserna kommer in. Diskriminerande strukturer kan ta sig uttryck till exempel i att människor som tänks ha vissa egenskaper (en viss hudfärg, en brytning, en viss sorts uppväxt, ett bestämt sätt att klä sig eller vissa värderingar) regel- mässigt behandlas sämre. Detta kommer också till uttryck i enskil- das handlande. De nämnda exemplen på negativ särbehandling illu- strerar detta. Enligt ett schema som delas av vissa affärsanställda (och andra) tenderar kvinnor med långa och vida kjolar av viss typ Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser att gömma varor under dem i stället för att betala för varorna. Detta aktualiserar ett handlingssätt där de affärsanställda utnyttjar sin resurs att vara varornas legitima bevakare genom att följa efter och iaktta kvinnorna ifråga. Vid anställningsproceduren aktualise- ras ett schema, enligt vilket personer med vissa namn troligen är olämpliga för jobbet, av dem som besitter resursen att kunna välja vilka som ska anställas. I krogkön aktualiseras vaktens juridiska rättigheter och fysiska resurser tillsammans med ett allmänt före- kommande schema som utgörs av en norm för vilken sorts utse- ende som är lämpligt på krogen, och han eller hon utför en diskri- minerande handling. Strukturell diskursiv diskriminering i valrörelser förekommer i den mån diskriminerande scheman förenas med resurser på ett sådant sätt att diskrimineringen kommer till uttryck i text, tal eller bilder producerade som en del av valrörelsen. De resurser som är aktuella är tillgången till medier för att sprida ett visst budskap, må det vara möjlighet att publicera sig på inflytelserika tidningars debattsidor, den lätthet med vilken man drar till sig TV:s nyhets- rapportering, personer som kan stå i valstugor, eller möjlighet köpa sig bra design på affischer. När Sundsvalls-broschyren sattes sam- man kombinerades ett schema gällande invandrare, svenskar, integ- rationsbrist och otrygghet på gator och torg med möjligheten att bestämma över innehållet i en valbroschyr. Studiens övergripande syfte är dels att kartlägga diskursiv diskri- minering i de senaste fem valrörelserna, dels att analysera betydel- sen för sådan diskriminering av ett högerpopulistiskt och så kallat främlingsfientligt parti, Ny Demokrati. Följande frågor ställs. 1.I vilken form och omfattning förekom diskursiv diskriminering av grupper som uppfattades som etniskt icke-svenska i valrörel- serna 1988, 1991, 1994, 1998 och 2002? 2.På vilket sätt påverkade Ny Demokratis deltagande i valrörel- serna 1991 och 1994 innehållet i övriga partiers propaganda i dessa båda valrörelser? 3.Förutsatt att en påverkan av Ny Demokrati kan spåras, kvar- stod den i valrörelserna 1998 och 2002? Diskursiv diskriminering i svenska valrörelser 4.Baserat på undersökningsresultaten, vilka rekommendationer kan ges för att motverka framtida diskursiv diskriminering i valrörelser och mer allmänt? Den första frågan är av kartläggande och jämförande natur. Den gäller form och omfattning av eventuell diskursiv diskriminering av grupper som har invandrat eller förknippas med invandring, som exempelvis muslimer eller andra religiösa grupper då de omtalas i sammanhang som har med invandring att göra, eller asylsökande. Den besvaras bland annat med hjälp av en typologi för diskursiv diskriminering som presenteras i det följande. Den form som åsyftas gäller vilket slags diskursiv diskriminering enligt typologin (om någon) som förekommer i materialet. Omfattningen förstås på ett grovt kvantifierande sätt. Den andra och tredje frågan rör kausalsamband och undersökningen liksom svaren blir av annan karaktär. I fokus för undersökningen står diskriminerande scheman som aktualiseras i det undersökta valmaterialet. Möjlighet att fram- ställa, bestämma innehållet i och sprida valmaterialet och dess bud- skap är de viktiga resurserna här, men det görs ingen systematisk studie av kontrollen över dessa resurser. Däremot förs vissa reso- nemang om resursernas betydelse i slutkapitlet. Det material som analyseras består av ett urval av olika slags texter och bilder från valrörelserna 1988, 1991, 1994, 1998 och 2002. Materialet gäller huvudsakligen riksdagsvalet även om det inte alltid gått att skilja sådant material från det som var avsett för kommu- nal- och landstingsvalen.