sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Avslutningsvis vill jag nämna att det finns forskare som menat att de inte kan påvisa diskriminering inom det svenska rättväsendet. (1994, s 18) menar att kriminalstatistiken antyder att diskrimineringseffekter av vikt inte tycks föreligga inom rätts- systemet. Jag finner det dock lite oklart hur detta framgår. Inte heller (1999) menar att det inom det projekt om rätt och främmande rättskulturer som han ansvarar för kan påvisas någon faktisk diskriminering av invandrare.6 I denna undersökning ingår samtliga anmälningar för våldtäkt och försök till våldtäkt mellan –2000 samt grov misshandel i , och . Därutöver ingår samtliga anmälningar om eget bruk av narkotika anmält i . Geografiska avgränsningar har skett i samtliga områden. Områdena har bland annat avgränsats utifrån tillgänglig- het, vilket är avhängigt arkiveringsförhållanden. Detta innebär att i materialet ingår , centrala samt . Materialet har samlats in genom en läsning av samtliga anmäl- ningar.7 Totalt omfattar grundmaterialet 2 150 anmälningar. Infor- mationen i anmälningarna har sedan kodats i en mängd variabler, bland annat mått på brottets grovhet och andra omständigheter kring brottet. Även vissa uppgifter kring misstänkt och målsägan- den har kodats, så som alkoholpåverkan vid brottet. Dessutom har det noterats vilken typ av ingripanden som skett (anhållan, häkt- ning m.m.), om den misstänkte förhörts osv. 6Projektet, som var i slutskedet, presenterades i BRÅ:s tidskrift . Jag har tyvärr inte hittat någon mer publicering kring projektet , förutom i en publikation från (2002) men denna tillför inget till just detta resonemang. 7Cirka hälften av dessa har jag läst själv och andra hälften har eller läst. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Därefter har information från lagföringsregistret lagts till i mate- rialet. Denna information rör för de misstänkta tidigare lagfö- ring(ar) och antal fängelsedomar samt eventuell lagföring och straff för det brott som ingår i undersökningen.8 Efter detta har materia- let kompletterats med individuella uppgifter för misstänkta och målsäganden om medborgarskap, födelseland samt föräldrars födel- seland och medborgarskap från () longitudinella databas . Även socioekonomiska och andra sociala variabler, som inkomst, arbetslöshet, socialbidrag mm har hämtats från . Efter att SCB fört på uppgifter har materi- alet avidentifierats, varför ytterligare uppgifter efter detta alltså inte är möjligt att lägga till. Materialen i denna rapport utgörs av misstänkta gärningspersoner där uppgifter om svensk och/eller utländsk bakgrund förekommer i LOUISE.9 dömda för grövre sexualbrott10, grov misshandel eller misshan- del. Av Tabell 1 framgår hur många misstänkta personer som ingår i materialet från de olika områdena. Tabell 4.1 Antal misstänkta gärningspersoner. Avser anmälda våldtäkter i , och –2000, grov misshandel i , och samt eget bruk av narkotika i Eget bruk av narkotika 8Även uppgifter om tidigare lagföring(ar) och fängelsedomar för målsäganden finns med i materialet men används inte i denna undersökning. Anledningen till att dessa uppgifter finns med är för att det kan antas att även offrets status kan påverka hur ett ärende hanteras (se exempelvis 2001; 2001). brottslighet kan ha med offrets status att göra på så sätt att en tidigare lagförd person inte betraktas som ett idealiskt offer i terminologi. 9I 131 fall, det vill säga av de misstänkta som förekommer i undersökningen, saknas dessa uppgifter. 10Se sidan 120 under rubriken . Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund För uppgifter om lagföringar har vissa avgränsningar varit nödvän- diga av praktiska skäl. En anmälan går inte att identifiera i lagfö- ringsmaterialet utifrån anmälningsnummer eller liknande. Därför måste detta granskas manuellt. Identifieringsmöjligheter utgörs av brott i domen och anmälan samt brottsdatum. Vad gäller brott i domen har denna identifiering utgått från kunskap om att en an- mälan om ett visst brott under sin väg genom rättsystemet ofta omdefinieras, inte sällan till en mindre allvarlig brottslig handling. Exempelvis kan en anmäld våldtäkt senare identifieras som en dom för sexuellt ofredande som skett som den anmälda våldtäkten. Det dömda brottet behöver således inte utgöras av samma brott som det i anmälan. Om huvudbrottet eller något av de två första bibrotten kunnat bindas till anmälan på ovan beskrivet sätt har anmälan kodats som att den misstänkte dömts för något brott i anslutning till händelsen. Detta innebär ett problem, främst för kategorin eget bruk av narkotika. Eget bruk av narkotika är inte ett grovt brott och det är fullt möjligt att det inte kommer upp som vare sig huvudbrott eller något av de två första bibrotten i domen. Detta innebär för eget bruk av narkotika att inga analyser av domar respektive påföljder genomförs på denna brottstyp. För de betyd- ligt grövre brotten våldtäkt och grov misshandel torde detta utgöra ett mindre problem.11 I analysen av domar har endast inkluderats de domar där en misstänkt för våldtäkt dömts för något grövre sexualbrott misstänkt för grov misshandel dömts för grov misshandel eller misshandel En anledning till att avgränsa materialet till dessa brottstyper är att det blir problematiskt med jämförelser om de personer som det jämförs emellan dömts för allt för olika brott. Därför begränsas analysen till någorlunda likartade brottskategorier. Detta innebär att både minde allvarliga brott och grövre brott (såsom försök till dråp) utesluts. De grövre är dock få till antalet. Av Tabell 2 framgår antalet domar i respektive kategori som ingår från de olika stä- derna. För att få ett material som är stort nog för meningsfulla analyser genomförs analysen gemensamt för samtliga vars huvud- 11 Av de lagföringar som skulle kunna vara lagföringar kopplade till de anmälningar som in- går i undersökningen, dvs. lagföringar och framåt, innehåller endast 1–3 lagförda brott. Detta innebär att i av de lagföringsavsnitt som granskats för att identifiera domar utgör detta inget problem, eftersom samtliga brott i lagföringen funnits med vid identifieringen. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund brott eller något av de två första bibrotten avser grövre sexualbrott, misshandel eller grov misshandel. Personer med svensk, europeisk respektive utomeuropeisk bakgrund skiljer sig inte signifikant mellan varandra med avseende på andel dömda för respektive brottstyp.12 Inte heller vilken typ av grövre sexualbrott personerna dömts för visar på några betydelsefulla skillnader mellan grup- perna.13 Tabell 4.2 Antal domar för grövre sexualbrott, grov misshandel respektive miss- handel som ingår i analysen av domar Som framgår av tabellen är det få domar i förhållande till antalet anmälda brotten. En orsak till detta är givetvis att många av de misstänkta personerna aldrig döms, men det finns ytterligare en anledning i denna undersökning till den stora skillnaden. Eftersom jag enbart analyserar domar för vissa brottstyper har fler av de misstänkta dömts för brott kopplade till anmälan än vad som fram- går här. Ett fåtal har dömts för grövre brott (så som mordförsök) medan ett större antal har dömts för mindre grova brott. Nedan definieras några uttryck och variabler som används i under- sökningen. Grövre sexualbrott: Sexualbrott där fängelse finns i straffskalan. De brott som förekommer är våldtäkt, försök till 12Signifikanstest genomfördes med Chi2 test på signifikansnivån 0,1. Materialet utgör en totalundersökning (av vissa geografiskt och tidsmässigt avgränsade områden) så de sta- tistiska grundförutsättningarna för ett signifikanstest föreligger inte. Testet skall i stället ses som ett sätt att få vägledning i hur stora skillnader mellan grupperna är. 13Av dem som dömts för grövre sexualbrott är våldtäkt den klart dominerande brotts- kategorin. Inga avgörande skillnader finns heller mellan grupperna. En klar majoritet har dömts för våldtäkt i samtliga grupper. En högre andel av personer med europeisk bakgrund än med svensk respektive utomeuropéer har dömts för våldtäkt, men denna grupp är som helhet mycket liten. Fördelningen mellan olika brottstyper för personer med svensk respek- tive utomeuropeisk bakgrund är mycket lika. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund våldtäkt, sexuellt tvång, sexuellt utnyttjande samt sexuellt utnytt- jande av underårig. De flesta brotten, , avser våldtäkter. Våldsanvändning: Vid genomgången av förundersökningarna har materialet kodats utifrån hur grovt våld gärningsmannen anses ha använt sig av vid brottet (gäller enbart våldtäktsbrotten och grov misshandel) enligt de uppgifter som förekommer i förundersök- ningen. Kategorierna: inget våld, ringa våld, grovt våld samt mycket grovt våld, följer i stort de förarbeten som finns kring hur våldet ska bedömas vid misshandelsbrott (Ds Ju 1986:11). Det innebär bland annat att till mycket grovt våld hör sådana falla där våldet varit förenat med livsfara eller gärningsmannen använt vapen eller tillhygge. Till ringa våld hör exempelvis fall där gärningsmannen knuffat, eller dragit i offret, förutsatt att detta inte fått några ska- dor. Ett problem med variabeln är, vid analysen av domar, att det inte är säkert att domstolen bedömt våldet som förekommit så grovt som det beskrivs i förundersökningen. Detta är dock bara av betydelse om dessa skillnader skulle fördela sig olika mellan de un- dersökta grupperna. Svensk bakgrund: Personer födda i som är svenska medborgare samt har svenskfödda föräldrar som är svenska med- borgare. Europeisk bakgrund: Personer som antingen själva är födda i eller medborgare i ett europeiskt land (utom ) eller har minst en förälder som är född eller medborgare i ett europeiskt land. Utomeuropeisk bakgrund: Personer som antingen själva är födda i eller medborgare i ett utomeuropeiskt land eller har minst en förälder som är född eller medborgare i ett utomeuropeiskt land. Indelningen i utländsk bakgrund är hierarkisk i det avseendet att utomeuropeisk bakgrund har ansets viktigare för indelningen än eventuell europeisk eller svensk bakgrund. Personer som kategori- serats till exempelvis den utomeuropeiska gruppen kan alltså även ha exempelvis svensk bakgrund genom att de är födda i . Den hierarkiska indelningen görs mot bakgrund av att annan svensk forskning om upplevelse av diskriminering visar att utomeu- ropeiska grupper både upplever sig mer diskriminerade och tycks vara mer diskriminerade än exempelvis personer med europeisk bakgrund (Kamali 2005; m fl. 1997; 1995; SOU 2005:56). Indelningen ska alltså inte ses som en form av avgräns- ning av vilka som är svenskar och vilka som inte är det, utan som ett analysverktyg för just detta syfte, att se om personer med olika Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund former av utländsk bakgrund behandlas annorlunda än personer med helt svensk bakgrund. av dem som katego- riserats som européer är födda i och motsvarande för ut- omeuropéer är . I den europeiska gruppen är medborgare i medan av den utomeuropeiska gruppen är svenska medborgare. En stor grupp av dem som kategoriserats till andra grupper än svenskar är alltså föda i , och/eller svenska medborgare. Social situation: Vanligen mäts socioekonomisk tillhörighet i studier av denna typ, men enligt SCB förekommer inga bra upp- gifter för detta analysen avser. I stället har jag med ett an- tal variabler som kan sägas mäta social situation för den misstänkte. Dessa är följande: Utbildningsnivå, vilken är mest lik den traditionella socioeko- nomisk tillhörighet. Kategorierna 2 och 3 kan tyckas mäta samma sak, men så är inte fallet. En person kan exempelvis ha varit arbetslös under delar av året och förvärvsarbetat under andra tider. Det visar sig dock i regressionsmodellerna att endast om personen uppburit social- bidrag har något effekt på de olika beroende variablerna i materialet. Därför används endast den i de slutliga regressions- analyserna. Huvudfokus för analysen är att studera om den extra-legala faktorn utländsk bakgrund påverkar dels graden av ingripande, dels straffet. Graden av ingripande studeras genom variablerna: misstänkt för- hörd, misstänkt anhållen, misstänkt häktad samt andel nedlagda förundersökningar.14 Dessa variabler analyseras var och en för sig, där det förväntade utfallet utifrån en hypotes om diskriminering är 14 Även frågan om personen blivit gripen eller inte vore intressant att studera i samband med frågan om graden av ingripande. Tyvärr är uppgifterna kring detta så pass osäkra att bort- fallet i variabeln blir högt. Om endast fall där den misstänkte förhörts analyseras blir bort- fallet något lägre. En sådan analys visar inte på några större skillnader mellan grupperna. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund att personer med annan än helt svensk bakgrund utsätts för mer ingripande åtgärder från rättsväsendets sida. Alltså att dessa oftare förhörs, anhålls och häktas samt att förundersökningen mer sällan läggs ned. Graden av ingripande studeras dessutom genom att jämföra vilken den mest ingripande åtgärden varit mot en person. Straffet studeras genom analys av om personen fått fängelse eller inte. Ett tänkbart mått på straffen är fängelsestraffens längd. En analys av dessa visar dock att så väl median som medeltal fängelse- månader är påfallande lika för gruppen,15 något som ligger i linje med resultatet från en tidigare studie av våldtäktsdomar (Petters- son 1996). Analyserna görs huvudsakligen genom bivariat logistisk regres- sionsanalys. Logistisk regressionsanalys är lämpligt att använda då den beroende variabeln är dikotom (1990, s 322; 2003, s 173). Variablerna misstänkt förhörd, misstänkt anhållen, misstänkt häktad, om förundersökningen är nedlagd eller inte samt om personen är dömd till fängelse eller inte är samtliga lämpade för logistisk regression. Mest ingripande åtgärd analyseras däremot enbart genom redovisning av frekvenstabeller. Vid logistisk regressionsanalys studeras oddset för att en hän- delse ska inträffa jämfört med en vald referenspopulation och med kontroll för andra variabler. Oddset för att en händelse ska inträffa beräknas för de grupper som ska jämföras mellan. Därefter relate- ras oddsen till varandra. I denna undersökning utgör exempelvis svensk bakgrund referenspopulation i variabeln som mäter svensk eller utländsk bakgrund. Nedan visas hur oddskvoter beräknas i ett fiktivt exempel: Andel som döms till fängelse av vuxna: . Andel som döms till fängelse av ungdomar: . Odds för vuxna att dömas till fängelse: 60/40 = 1,5 Odds för ungdomar att dömas till fängelse: 20/80 = 0,25 Om därefter ungdomar väljs som referenspopulation dividerar vi både ungdomars och vuxnas odds med ungdomars odds. Ungdomars oddskvot blir då 1. Vuxnas oddskvot (i relation till ungdomars odds): 1,5/0,25 = 6 15 Med undantag för européer i samband med grövre sexualbrott. Dessa får längre fängelsestraff än svenska och utomeuropéer. Av Européerna har dock samtliga dömts för våldtäkt, vilket är det grövsta brottet i kategorin, medan de andra två grupperna även innehåller personer som dömts för mindre grova sexualbrott. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Eftersom det blir krångligt att uttrycka vad detta exakt betyder (antalet dömda till fängelse per person som inte döms till fängelse är sex gånger större för vuxna än för ungdomar) brukar man använda sig av begreppet risk i stället för odds och överrisk (eller underrisk) för att beteckna oddskvoter (1994). Man skulle då uttrycka ovan resultat som att vuxna har sex gånger så stor risk som ungdomar att dömas till fängelse. När ordvalet i texten är överrisker respektive underrisker är det alltså oddskvoter som avses. De skillnader som man får fram genom att beräkna odds och oddskvoter är något större än vid jämförelser av procenttal, trots att de beskriver samma sak. Hur ingripande åtgärder som riktats mot personer med svensk, eu- ropeisk respektive utomeuropeisk bakgrund framgår av Tabell 3 och Tabell 4. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Tabell 4.3 Grad av ingripande uppdelat efter brottstyp och utländsk bakgrund. Avser anmälda våldtäkter i , och –2000, grov misshandel i , och samt eget bruk av narkotika i . 16Tabellen anger fall där uppgift finns om exempelvis förhörd eller inte. I vissa fall saknas uppgifter. Värdena ska alltså förstås som minimiandelar, då det kan förekomma att personer exempelvis förhörts även i de fall uppgifter saknas. Det vanliga torde dock vara att förhör eller andra ingripanden inte skett i dessa fall. Observera även att kategorierna inte är ömse- sidigt uteslutande. 17En analys av skälen till varför förundersökningen lagts ned visar på stora likheter mellan grupperna, vilket gäller för både våldtäkt, grov misshandel och eget bruk av narkotika. 18Det kan framstå som märkligt att inte alla misstänkta förhörs, särskilt vid så grova brott som våldtäkt eller misshandel. Vid genomläsningen av anmälningarna uppfattade jag just detta som synnerligen märkligt i vissa fall, dock inte alla. Exempelvis är vissa av anmäl- ningarna är så röriga och svåra att få grepp om att jag antar att polisen insett redan på ett tidigt stadium att det inte kommer att gå att utreda brottet varför man inte anser att det finns någon anledning till det extra arbete det innebär att kalla in och förhöra den misstänkte (som kanske inte heller är skäligen misstänkt). 19De personer som häktats i dessa anmälningar är även misstänkta för andra, grövre brott, för vilka de häktats. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Tabell 4.4 Mest ingripande kända åtgärd uppdelat efter brottstyp och utländsk bakgrund. Avser anmälda våldtäkter i , och –2000, grov misshandel i , och samt eget bruk av narkotika i . 20 Anger mest ingripande som är känt. I kategorin okänt förekommer alltså inga uppgifter alls om något ingripande från polisens sida. Det troliga är att i majoriteten av dessa fall före- kommer inget ingripande, även om viss del av bortfallet beror på att exempelvis handlingar saknats i akten. Till kategorin inget ingripande har fall där det finns uppgifter om att den misstänkte inte förhörts, men där det saknas uppgifter om gripande, anhållan samt häktning, hänförts. Anledningen till detta är att det troliga är att vare sig gripande, anhållan eller häktning har förekommit i dessa fall även om uppgifter härom saknas i förundersökningen. I denna analys tas uppgifter om gripen med trots det höga bortfallet i variabeln eftersom analysen utgår ifrån kända ingripanden. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Som framgår av tabellerna är graden av ingripande mycket lika mellan de olika grupperna. De enda skillnader som är något större (mer än 10 procents skillnad) är a) att förundersökningen oftare läggs ned för personer med utomeuropeisk bakgrund jämfört med personer med svensk bakgrund vid grov misshandel, och b) att per- soner med europeisk bakgrund grips mer sällan än personer med svensk respektive utomeuropeisk bakgrund vid våldtäktsanmäl- ningar. Den generella slutsatsen är alltså att graden av ingripande är påfallande lika för samtliga grupper vid samtliga jämförelser.21 Detta trots att det kunde förväntas att exempelvis personer med utländsk bakgrund häktades oftare då de emellanåt har utländskt medbor- garskap (se exempelvis Diesen 2005, s 278–279). Det är dock tänkbart att dessa stora likheter trots allt är imagi- nära. Det kan vara så att någon av grupperna generellt har begått grövre brott och därför borde, utifrån juridiska principer, utsättas för mer ingripande åtgärder. Även andra extra-legala faktorer kan orsaka att en skenbart lika behandling visar sig. Om exempelvis kvinnor behandlas mindre ingripande av rättsväsendet, något som emellanåt framförts (se exempelvis Diesen 2005 och du Rees i denna volym), skulle en skev könsfördelning mellan grupperna kunna resultera i likheter som egentligen inte föreligger. För att undersöka detta har ett antal logistiska regressionsanalyser ge- nomförts för de olika ingripandegraderna.22 I dessa modeller har följande variabler ingått: Modell 1: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder samt utländsk bakgrund Modell 2: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder, utländsk bak- grund samt bekantskap mellan offer och misstänkt Modell 3: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder, utländsk bak- grund, bekantskap mellan offer och misstänkt samt om personen uppburit socialbidrag . 21Antalet dagar som försökningen pågick är i huvudsak lika för de olika grupperna, dock inte för grov misshandel. Jämförelsen görs med måttet på medianen (mittenvärdet) eftersom materialet är skevt fördelat, vilket gör att medelvärdet blir missvisande då extremvärden snedvrider medelvärdet. För våldtäktsanmälningar pågår förundersökningen längre för personer med europeisk eller utomeuropeisk bakgrund jämfört med svenskar. Vid grov misshandel utreds anmälningar där européer är misstänkt klart längst () och anmälningar där utomeuropéer är misstänkta klart kortast (). Svenskar hamnar ungefär mitt emellan (). Vid eget bruk av narkotika är grupperna helt lika. 22Valet av variabler har föregåtts av att en mängd olika modeller och variabler testades. De variabler som ingår i de slutliga regressionerna är de variabler som antingen hade signifikant över eller underrisk eller anses juridiskt viktiga. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Modell 1: Våldsanvändning23, tidigare lagförd, ålder och utländsk bakgrund. Modell 2: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder, utländsk bak- grund samt bekantskap mellan offer och misstänkt. Modell 3: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder, utländsk bak- grund, bekantskap mellan offer och misstänkt samt uppburit soci- albidrag . Modell 4: Våldsanvändning, tidigare lagförd, ålder, utländsk bak- grund, bekantskap mellan offer och misstänkt, om personen upp- burit socialbidrag samt kön på misstänkt. Eget bruk av narkotika Modell 1: lagförd, ålder samt utländsk bakgrund. Modell 2: lagförd, ålder, utländsk bakgrund samt miss- tänkts kön. Modell 3: lagförd, ålder, utländsk bakgrund, misstänkts kön samt om personen uppburit socialbidrag . Som framgår lyfts variabler in successivt i modellerna för att se hur detta påverkar tidigare resultat. I redovisningen nedan tas endast över- eller underrisker som är signifikanta (nivå) upp. I de fall regressionerna är särskilt intressanta och visar på flera olika signifi- kanta samband redovisas de i tabellbilagan. Observera att då jag hänvisar till att någon grupp har en över eller underrisk för något är detta jämfört med referensgruppen! Alltså, när jag nedan skriver Då den misstänkte använt grovt eller mycket grovt våld läggs förun- dersökningen mer sällan ned innebär detta alltså vid jämförelse med dem som använt mindre grovt våld. De enda faktorer som visa på över- eller underrisker för om förun- dersökningen lagts ned vid våldtäktsanmälningar är graden av våldsanvändning och om den misstänkte tidigare varit lagförd för brott. Då den misstänkte använt grovt eller mycket grovt våld läggs förundersökningen mer sällan ned och det samma gäller för tidigare 23 Eftersom graden av våld skulle kunna vara missvisande i dessa fall, då det handlar om anmälningar om grov misshandel redan från början, har alla modeller testats utan vålds- variabeln. Resultatet blir samma oavsett om våld är med eller inte i modellerna, förutom att våldsanvändningen i vissa modeller innebär signifikanta skillnader. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Det förekommer alltså inga skillnader mellan svenskar, européer respektive utomeuropéer i detta avseende även då ett antal andra faktorer kring brottet kontrollerats för. I modell 1 och 2 har personer som tidigare lagförts en överrisk för att förhöras i samband med misstanke om brott. De som tidi- gare lagförts löper också större risk för att anhållas i samband med förundersökningarna och denna överrisk återfinns i samtliga mo- deller.