sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — Däremot är medlemskap i en internationell organisation för stu- denter som vill ägna sig åt annan verksamhet något som faller utanför begreppet utbildningsbevakning. Sammanfattningsvis kan sägas att studentkårernas syfte och än- damål skall avse all utbildningsbevakande verksamhet som kan härledas till den enskilde studentens faktiska utbildningssituation. Lokal, nationell eller internationell verksamhet som saknar kopp- ling till detta faller däremot utanför studentkårernas syfte och än- damål. För att alla studenter, som har vitt skilda behov och förvänt- ningar på sin studietid, skall kunna må bra, känna motivation och kunna tillgodogöra sig sin högskoleutbildning krävs en god ar- betsmiljö. Detta innefattar specifikt det systematiska arbetsmiljö- arbetet enligt arbetsmiljölagen. Här är det viktigt att betona att det är lärosätet som har det hu- vudsakliga ansvaret för studenternas arbetsmiljö. Studentkåren har endast en påtryckande funktion och ett ansvar att, gentemot läro- sätet, hjälpa enskilda studenter som hamnat i problem. När det gäller högskolornas arbete med systematiskt arbetsmil- jöarbete finns betydande problem. riktar i rap- porten, En kartläggning av studenternas medverkan i arbetsmiljö- arbetet på landets universitet och högskolor (2006), skarp kritik mot landets universitet och högskolor. En slutsats beträffande stu- denterna är att de i de flesta fall inte är integrerade i det arbetsmil- jöarbete som pågår. Studentkårers syfte och ändamål Flera rapporter, t.ex. Doktorandspegeln från , har aktualiserat doktorandernas mycket bristfälliga arbetsmiljö. Både lärosätenas och studentkårernas arbete med detta är eftersatt och kräver stort fokus framöver. För att alla studenter, som har vitt skilda behov och förvänt- ningar på sin studietid, skall kunna må bra, känna motivation och kunna tillgodogöra sig sin högskoleutbildning krävs förutom en god arbetsmiljö även en god allmän studiesituation. Begreppet den allmänna studiesituationen är bredare än arbets- miljö och innefattar en rad sociala trygghetsfaktorer från ett gott bemötande från lärarna och frihet från diskriminering och trakasse- rier, till goda försäkringar och skyddsnät, ändamålsenliga lokaler och tillgång till bostäder. Här är det viktigt att betona att det är lärosätet som har det hu- vudsakliga ansvaret för studenternas allmänna studiesituation. Stu- dentkåren har endast en påtryckande funktion och ett ansvar att, gentemot lärosätet, kommunen eller annan aktör, hjälpa enskilda studenter som hamnat i problem. För att en verksamhet skall omfattas av den allmänna studiesitu- ationen måste den vara kopplad till den faktiska utbildningssitua- tionen. Verksamhet som klubb-, fest-, café-, restaurang-, teater- verksamhet och liknande kan därför inte falla under begreppet den allmänna studiesituationen. Även om sådan verksamhet är oerhört viktig för studenternas välmående ingår den inte i studentkårernas huvudsakliga syfte och ändamål. Detta innebär ingalunda ett för- bud mot att bedriva denna verksamhet, snarare tvärtom. Däremot kan verksamheten inte finansieras med den obligatoriska kåravgif- ten. Studenters rättigheter stadgas i lagar och förordningar. Dessa ger studenterna ett antal rättigheter gentemot sitt lärosäte, rättigheter som inte alltid respekteras. finns lagen om likabehandling av studenter i högsko- lan. Dess ändamål är att på högskoleområdet främja lika rättigheter Studentkårers syfte och ändamål för studenter och att motverka diskriminering på grund av köns- tillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning, sexuell läggning och funktionshinder. Studentkårernas roll i detta sammanhang kan knappast över- skattas. Inom detta verksamhetsområde ligger ett tydligt uppdrag för studentkårerna att verka för att de lagar och som ger studenter rättigheter respekteras av lärosätet och att detta arbetar aktivt och förebyggande med studenternas rättigheter samt att det informerar sina studenter om vilka rättigheter de har. Studenter befinner sig i beroendeställning till lärare och andra lä- rosätesföreträdare. Många vill inte stöta sig med lärarna, andra kän- ner inte till vilka rättigheter de har och hur de ska agera när de bli- vit orättvist behandlade. Studentorganisationer och fackliga organi- sationer har i olika rapporter, t.ex. som doktorand (2003), beskrivit de brister med diskriminering och trakasserier som finns inom högskoleområdet. Inom begreppet studenternas rättigheter ingår även att hjälpa en- skilda studenter som fått sina rättigheter kränkta. Denna ombuds- roll är central för studentkårernas syfte och ändamål. För- enade Gaystudenter () har i en skrivelse till utredningen belyst brister i studentkårernas arbete med detta. Vi på SFG har mött kränkta studenter som inte fått den hjälp som de eftersökt och rimligtvis borde kunna kräva av sin studentkår. Student- kåren har försökt bagatellisera det inträffade, hävdat att inget går att göra, sagt att det inte är deras bord eller helt enkelt ställt sig på lärosä- tets sida. Naturligtvis finns det alltid olika omständigheter att ta hän- syn till i det enskilda fallet, men som vi ser det så borde studentkårer- nas självklara utgångspunkt vara sina medlemmars intressen – vem den enskilda medlemmen än är. SFG:s synpunkter aktualiserar vikten av att studentkårerna arbetar starkt och systematiskt med att försvara studenters rätt till likabe- handling. Med hänsyn till att studentpopulationen blivit alltmer heterogen och att diskrimineringsfrågorna fått större aktualitet har denna uppgift växt i betydelse för landets studentkårer. En viktig fråga som uppkommer och som vi stött på i samtal med studentkårer är hur gränsdragningen skall göras mellan å ena sidan den verksamhet som skall finansieras av den obligatoriska kårav- Studentkårers syfte och ändamål giften och å andra sidan den verksamhet som skall vara frivillig. Vissa menar exempelvis att det behövs en fest för att rekrytera per- soner till utbildningsbevakningen eller att studentkåren behöver satsa pengar på en festlokal eller en studentbokhandel eftersom man då minskar kostnaderna för studenter och därmed värnar deras rättigheter eller arbetsmiljö. Dessa typer av verksamheter må ha sådan effekt men kan ändå enligt vårt förslag inte finansieras med den obligatoriska kåravgiften. Då verksamheten till dess innehåll och natur varken berör studentens faktiska utbildningssituation eller faller inom studentkårens finansieringsansvar faller sådan verksamhet utanför studentkårernas syfte och ändamål. Gränsdragningsfrågorna är många och emellanåt svåra. Dessa kommer alltid att finnas för alla institutioner som finansierar sin verksamhet med människors uttaxerade pengar. Vårt förslag måste ses som en ram för denna avvägning. Sammanfattningsvis kan sägas att det är två huvudprinciper som skall tillämpas när man skall fastställa om verksamheten skall finan- sieras med den obligatoriska avgiften. Den första principen handlar om att det måste vara verksamhet som kan härledas till studentens faktiska utbildningssituation. Den andra principen är att konstatera att finansieringsansvaret för verksamheten inte vilar på en annan aktör så som t.ex. lärosätet eller kommunen. När dessa principer tillämpade på ett enskilt fall leder till jakande svar så är det en verk- samhet som ligger inom ramen för studentkårernas syfte och än- damål och därmed skall den finansieras med den obligatoriska av- giften. Vårt förslag kommer förmodligen att få större konsekvenser för vissa studentkårer medan andra studentkårer redan bedriver sin verksamhet i enlighet med förslaget. Det kommer att leda till att vissa studentkårer inte kommer att kunna fortsätta med vissa verk- samheter. Budgeten måste bli tydligare så att det klart framgår hur man administrerar den obligatoriska kåravgiften. Men kommer det bli lättare att fokusera och prioritera verksamheten. Det blir tydligt vad en studentkår är till för, det blir tydligare vilka beslut som en studentkår skall fatta och inte fatta. Studentkå- rerna får ett tydligare mandat och ett tydligare uppdrag. Därmed stärks dessas legitimitet. Studentkårers syfte och ändamål 1 § En studentkår skall bevaka och bidra till att utveckla studenter- nas utbildning, arbetsmiljö och allmänna studiesituation samt värna studenters rättigheter. 7 § Studentkårer får ta ut obligatoriska och frivilliga avgifter av de studenter som tillhör studentkåren. Den obligatoriska avgiften får användas endast för att bedriva verksamhet i enlighet med 2 kap. 1 §. 6Överklagande av studentkårers beslut Enligt utredningens direktiv behöver möjligheterna att överklaga studentkårernas beslut stärkas så att studenternas möjlighet till kontroll och inflytande vitaliseras. Gällande regelverk gör det svårt att få beslut som kan anses strida mot studentkårernas ändamål prövade, något som framhållits från flera håll. studentkårers centralorganisation har i en skrivelse till (U2004/2773/UH) föreslagit att enskilda studenter skall kunna överklaga en studeran- dekårs beslut. Organisationen menar att förstärkta möjligheter att få kårernas beslut överprövade skulle kunna tydliggöra kårernas befogenheter och bidra till att stärka kårernas demokratiska legiti- mitet bland medlemmarna. Organisationen hänvisar till rätten att överklaga kommunala beslut som en tänkbar förebild. Även i riks- dagsdebatten har man diskuterat en besvärsordning likartad den kommunala. kan en student som anser att ett beslut fattat av stu- dentkåren uppenbart strider mot studentkårens ändamål få beslutet prövat och eventuellt undanröjt av lärosätets styrelse. Detta kan dock endast ske om det begärs av antingen minst en tiondel av kå- rens medlemmar eller minst 100 medlemmar från den dag beslutet gavs till känna. Detta framgår av 21 § förord- ningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföre- ningar vid universitet och högskolor. Enligt 22 § får beslut av ett lärosätes styrelse överklagas till skolan. Beslut av nämnden får inte överklagas. Överklagande av studentkårers beslut I den stadgeanalys som vi gjort har i princip alla studentkårer citerat ovanstående reglering och ger således inte studenter andra möjligheter att överpröva studentkårernas beslut. Ett undantag ut- gör studentkår som utöver denna möjlighet ger studenter möjligheten att få till stånd en medlemsomröstning. Enligt stu- dentkårens stadgar skall en rådgivande medlemsomröstning hållas om fullmäktige så beslutar eller av studentkå- rens medlemmar så begär. Fullmäktige skall behandla begäran om medlemsomröstning senast efter att begäran kommit in och medlemsomröstning skall hållas . Våra efterforskningar visar att frågor om överprövning inte är något som helst kvantitativt problem. Det förefaller snarare vara oerhört sällsynt. Konkret har vi hört talas om ett enda ex- empel – 1998 överklagades ett val av studentkårsordförande. har i totalt fyra rättsfall haft att göra med studentkårsärenden. Inget av dessa rättsfall handlar om överklagande av ett beslut fattat av studentkåren. Anledningarna till detta kan naturligtvis vara många. Bristande insyn, engagemang eller att det tar alldeles för mycket kraft att samla ihop 100 namnunderskrifter. En annan anledning kan vara att eftersom syftet och ändamålet är oklart är det svårt för en student att veta vilka typer av beslut som faktiskt överskrider studentkårens syfte och ändamål. Vid utformningen av utökade överklagandemöjligheter för stu- denter finns det flera intressen som i vissa situationer tenderar att stå i konflikt. Å ena sidan finns ett starkt intresse av att stärka stu- dentkårernas legitimitet och studenternas rättssäkerhet. får dessa intressen inte leda till förslag som förlamar studentkårens verksamhet och undergräver studentkårens interna demokrati. Vid utformningen av utökade överklagandemöjligheter måste man göra en avvägning mellan rättssäkerhet och effektivitet. Denna avvägning är närvarande i våra resonemang kring över- klagande. Vi föreslår att varje enskild student som tillhör studentkåren ges rätten att överklaga ett beslut fattat av kåren. Om beslutet till- kommit i strid mot studentkårens stadga eller om beslutet innebär ett överskridande av studentkårens syfte och ändamål upphävs be- Överklagande av studentkårers beslut Överklagandet görs direkt till från det att beslutet tillkännagivits på studentkårens anslagstavla att protokollet över beslutet justerats. Överklagandets huvudsakliga funktion är att erbjuda en slags medborgartalan för studenter med ändamål att tillse att studentkå- rens verksamhet utövas på ett rättsenligt sätt. Denna funktion för- utsätter att studenterna aktivt utövar viss övervakning och kontroll av studentkårens verksamhet. Denna besvärsprövning är inskränkt till att gälla endast legali- tetsfrågor och innebär inte en allsidig överprövning av studentkå- rens beslut. Det rör sig sålunda om att pröva om studentkåren har gått utöver sitt ändamål och syfte eller brutit mot sin egen stadga och inte huruvida beslutets innehåll är rimligt. Detta bör ses som en avvägning mellan å ena sidan ett erkän- nande av den interna kårdemokratin som ett representativt sätt att fatta beslut på och å andra sidan en möjlighet för obligatoriskt an- slutna studenter att, när studentkåren går utanför sitt syfte och än- damål eller bryter mot sin stadga, få beslutet överprövat. Vilka beslut kan överklagas? Det som man som student kan överklaga är ett beslut fattat av stu- dentkåren. En fråga är således vilka beslut som innefattas i detta begrepp. Vårt syfte är att omfatta samtliga beslut som en student- kår fattar och som kan innebära ett överskridande av studentkårens syfte och ändamål. Sålunda bör detta begrepp tolkas vidsträckt. Fullmäktigebeslut, styrelsebeslut samt alla beslut som fattats pga. delegation från dessa organ innefattas i begreppet beslut fattat av studentkåren. Det centrala är att beslutet upptagits i ett protokoll. Först då är det möjligt att överklaga. Att det endast är protokollförda beslut som kan överklagas lig- ger i överklagandets natur, men kan ses som en kraftig begräns- ning. Partipolitiska uttalanden eller t.ex. att täcka en kårpubs un- derskott med den obligatoriska avgiften är två exempel på hand- lingar som strider mot studentkårens ändamål, men som sällan är uttryckta som formella beslut i ett protokoll. Trots att studentkårerna bör protokollföra samtliga viktiga eko- nomiska och politiska beslut vet vi att detta inte alltid sker. Detta drabbar enskilda studenter hårt. För att ändå tillse att studentkå- Överklagande av studentkårers beslut rerna inte går runt sina förpliktelser enligt vårt förslag till förord- ning föreslår vi i kapitel 7 att granskar kvaliteten i studentkårernas verksamhet (se kap. 7). På vilka grunder kan ett beslut upphävas? Varje enskild student ges rätten att överklaga ett beslut fattat av studentkåren. Beslutet upphävs om det tillkommit i strid mot stu- dentkårens stadga eller om beslutet innebär ett överskridande av studentkårens syfte och ändamål. I strid med studentkårens stadga Den första besvärsgrunden, om beslutet tillkommit i strid med studentkårens stadga, rör felaktigheter i tillkomsten av ett beslut fattat av studentkåren. När tillkomsten av ett beslut angrips kan det röra sig om ärendets beredning eller de närmare omständighe- terna vid själva beslutstillfället. Vilka anmärkningar det kan röra sig om beror helt på hur stadgan ser ut och vilka skyldigheter som krävs av de beslutande organen. Ofta rör det sig om kallelseförfa- rande, jävsituationer eller felaktigheter vid själva beslutstillfället. I strid med studentkårens syfte och ändamål Störst betydelse för prövningens innehåll har den andra besvärs- grunden. Den blir tillämplig när studentkåren genom ett fattat be- slut överskrider sitt ändamål och syfte. Grunden för prövningen blir då den s.k. ändamålsparagrafen, dvs. den paragraf där student- kårernas syfte och ändamål fastställs. Hur denna paragraf skall tol- kas och hur man skall dra gränsen till den verksamhet som faller utanför studentkårens syfte och ändamål har vi beskrivit i tidigare kapitel. Den reella tolkningen i de specifika fallen gör för högskolan. Överklagande av studentkårers beslut Treveckorsperioden är allmänt förekommande och väl inarbetad i besvärstidssammanhang. Vi har inte funnit anledning att föreslå förändringar i besvärstiden. En fråga som dock uppkommer är hur denna skall beräknas. Be- svärstiden börjar löpa från den dag då det tillkännagivits på stu- dentkårens anslagstavla att protokollet över beslutet justerats. An- slaget om protokolljusteringen måste vara uppsatt på anslagstavlan för att tiden skall löpa ut. Det är här viktigt att betona att protokollen måste vara tillgäng- liga för samtliga studenter oavsett om man rent fysiskt befinner sig på campus eller inte. I dagens reglering kan ett beslut fattat av studentkåren överklagas till högskolestyrelsen och vidare överklagas till för högskolan (ÖNH). En viktig fråga för utredningen har varit om denna ordning har varit ändamålsenlig. Det som talar för högskolestyrelsen är att man håller frågan inom lärosätet, vilket skulle vara konsekvent med vår syn på stu- dentkårer som intimt sammankopplade med lärosätet. Dessutom skulle högskolestyrelsen med sin kännedom om studentkårens lo- kala förutsättningar på ett bättre sätt kunna fatta rimliga avgöran- den än om en instans utanför lärosätet fattar avgörandet. När man resonerar kring lämplig överprövningsinstans är det av vikt att instansen upplevs som opartisk och oberoende av dem som är parter i ett eventuellt överklagande. Ur detta per- spektiv ser vi uppenbara problem med att låta högskolestyrelsen fatta ett avgörande i en enskild students överklagande. I högskole- styrelsen har studentkåren tre representanter, studentkåren har ofta kontakter med lärosätets ledning som har en tung position i styrelsen. Det finns således en relation, både personlig och politisk, mellan studentkåren och högskolestyrelsen. Ur den enskilde stu- dentens perspektiv kan högskolestyrelsens prövning riskera att upplevas som partisk och föga oberoende. ÖNH måste ur detta perspektiv anses vara oberoende och opar- tisk. Studentkåren har inte den institutionella kopplingen till ÖNH som den har till högskolestyrelsen. Överklagande av studentkårers beslut överklaganden av studentärenden av olika slag och har den kom- petens som behövs. Dessutom kan ÖNH:s avgöranden vara preju- dicerande och åstadkomma nationell likhet angående var gränserna går för studentkårernas syfte och ändamål. Av ovan anförda skäl föreslår vi att överklagandet skall göras di- rekt till ÖNH. ÖNH kan enligt vårt förslag endast upphäva eller undanröja det klandrade beslutet men inte sätta något nytt beslut i dess ställe eller annars göra någon ändring i beslutet. Rättsläget återställs sålunda, i den mån det är möjligt, som det var innan det överklagade beslutet fattades. Så länge ett avgörande inte har kommit från ÖNH, äger stu- dentkåren rätt att verkställa sitt beslut. Vi föreslår således inte ett förbud för studentkåren att verkställa sitt beslut när ett överkla- gande kommit in till ÖNH. Vi är medvetna om att detta kan försvaga studentens reella möj- ligheter att påverka studentkårens verksamhet. Studentkårernas mandatperioder är oftast begränsade till , besluten tämligen kortsiktiga och verkställda ganska snabbt. kan ett avgö- rande från ÖNH dröja. När ÖNH väl kommer med ett avgörande kan det vara , skadan redan skedd och det kan vara prak- tiskt mycket svårt att upphäva beslutet. Att å andra sidan införa ett förbud för studentkåren att verkställa sitt beslut när ett överklagande har inkommit har betydande nack- delar. Rätten att överklaga skulle riskera att bli ett politiskt makt- medel för att förhala och försvåra beslut som ogillas av enskilda studenter. Detta skulle vidare urholka den interna demokratin och bidra till betydande ineffektivitet i studentkårens viktiga verksam- het. Vid en avvägning mellan rättssäkerhet och effektivitet anser vi att ett införande av ett verkställighetsförbud skulle medföra stora olägenheter för studentkårerna. Istället är det viktigt att studentkå- rerna och ÖNH bidrar till att få till stånd snabba avgöranden. Överklagande av studentkårers beslut En rimlig avvägning mellan rättssäkerhet och effektivitet har re- sulterat i detta förslag, som vi menar både stärker studenternas rättssäkerhet som det stärker studentkårernas demokra- tiska legitimitet. I vårt förslag spelar dokumentationen av ett beslut stor roll. För att ett fattat beslut skall kunna genomdrivas och bli föremål för överklagande fordras att det har blivit dokumenterat. För att be- svärsprövning skall äga rum måste klaganden ange mot vilket beslut denne riktar sin talan och ÖNH måste förvissa sig om att det verk- ligen finns ett dokumenterat beslut. Dessa omständigheter innebär ett ökat krav på studentkårerna att dokumentera sina beslut, att de snabbt kommer upp på en an- slagstavla och att de blir tillgängliga för samtliga studenter oavsett om dessa rent fysiskt befinner sig på campus eller inte. Många stu- dentkårer har redan rutiner som motsvarar dessa krav men långt ifrån alla. Denna konsekvens är dock enbart positiv då det ökar transparensen i studentkårens verksamhet och stärker studentkå- rernas legitimitet. Vårt förslag kan vidare leda till att studenter utnyttjar denna möjlighet för att blockera beslut de ogillar. Rädslan för s.k. rättsha- verister är stor bland många av de studentkårer vi talat med. Även om detta kan vara ett möjligt scenario tror vi att i takt med att ÖNH fattar viktiga avgöranden och gränserna för vad man fram- gångsrikt kan överklaga fastställs, kommer antalet överklaganden att minska. Vårt förslag kan vidare leda till ökad arbetsbörda för studentkå- rer som blir utsatta för ett överklagande. Trots dessa konsekvenser menar vi att förändringarna är viktiga för att de stärker studentkårernas legitimitet bland såväl studenter som allmänhet. Detta intresse är så pass starkt så att det överväger de olägenheter det på kort sikt kan skapa för landets studentkårer. Slutligen kommer vårt förslag att leda till konsekvenser för ÖNH. Dessa är dock svåra att förutsäga eftersom det är svårt att förutsäga mängden av överklagandeärenden. Sannolikt kommer mängden att stabiliseras . Överklagande av studentkårers beslut Överklagande av studentkårs beslut 15 § Varje student som tillhör en studentkår har rätt att få ett beslut fattat av studentkåren prövat genom att överklaga det hos . 16 § Ett beslut överklagas skriftligt och skall ges in till för högskolan. I sina klagomål skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och de omständigheter som denne stöder sitt överklagande på. 17 § Överklagandet skall ha inkommit till Överklagandenämn- den från den dag då det tillkännagavs att proto- kollet över beslutet justerats. 18 § Om överklagandet före klagotidens utgång har kommit in till lärosätet eller studentkåren istället för till för högskolan skall överklagandet ändå prövas. 19 § Ett överklagat beslut skall upphävas, om 1.beslutet tillkommit i strid med studentkårens stadga, 2.beslutet strider mot det ändamål som anges i 2 kap. 1 § eller mot bestämmelsen i 2 kap. 7 §. får inte sätta något annat beslut i det överklagade beslutets ställe. 20 § Vid prövningen av överklagandet får inte andra omständig- heter beaktas än sådana som klaganden har hänvisat till före kla- gotidens utgång. 21 § Om ett beslut har upphävts genom ett avgörande som har vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall det organ som har fattat beslutet se till att verkställigheten rättas i den utsträckning som det är möjligt. Överklagande av studentkårers beslut Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:404) med instruktion för 1 § har till uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut inom universitetens och högskolornas område. Vilka beslut som får överklagas till nämn- den anges i föreskrifter som meddelas av regeringen.