sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessa synpunkter kan avse behovet att inhämta ytterligare uppgifter, att vissa invändningar bör dras till- baka eller att ytterligare invändningar bör framställas.TPF62FPT När förhöret är genomfört har också kommissionens case-team att upprätta en rapport som skall tillställas den ansvariga kommis- sionsledamoten. Dessa rapporter utgör sedan utgångspunkten för diskussionen vid ett senare möte där ställning tas till ärendets fort- satta handläggning.TPF63FPT På grundval av det utkast till beslut som lämnas till den rådgi- vande kommittén i ärendet skall förhörsombudet utarbeta en skriftlig slutrapport om iakttagandet av rätten att bli hörd. Rapporten skall lämnas till den behörige kommissionsledamoten, till generaldirektören för och till den direktör som ansvarar för ärendet. Vidare skall rapporten sändas till bl.a. de nationella konkurrensmyndigheterna. Förhörsombudets slut- rapport skall dessutom bifogas det slutliga utkastet till beslut så att kommissionen (dvs. kollegiet av kommissionärer) har full känne- dom om alla relevanta uppgifter om förfarandet och iakttagandet av rätten att bli hörd när den går till beslut. Rapporten skall även bifo- gas det slutliga beslutet när detta skickas till dem som beslutet rik- 61TP PT Artiklarna 4–12 i kommissionens beslut om kompetensområdet för förhörsombudet samt Durande och , s 26 not 2 62TP PT Artikel 13 i kommissionens beslut om kompetensområdet för förhörsombudet. Denne kan lämna synpunkter avseende alla frågor som uppstår i samband med kommissionens konkurrensförfaranden till den behörige kommissionsledamoten. 63TP PT Durande och s 27 tar sig mot samt publiceras tillsammans med beslutet i Europeiska unionens officiella tidning, EUT.TPF64FPT Innan kommissionen fattar beslut avseende en överträdelse av någon av förbudsbestämmelserna i skall den också samråda med den rådgivande kommittén för kartell- och mono- polfrågor. Vid diskussion av enskilda ärenden skall kommittén bestå av företrädare för de nationella konkurrensmyndigheterna. Kommissionen skall ta hänsyn till rådgivande kommitténs ytt- rande, och kommittén skall informeras om hur dess synpunkter har beaktats. Om den rådgivande kommittén lämnar ett skriftligt ytt- rande, skall detta bifogas utkastet till beslut. För det fall kommittén rekommenderar att yttrandet offentliggörs, skall kommissionen svara för detta, med beaktande av företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas.TPF65FPT Slutligen kan noteras att det finns särskilda bestämmelser avse- ende tidsfrister. När sådana frister bestäms skall kommissionen beakta både den tid som krävs för att utarbeta inlagan och hur brådskande ärendet är. Som huvudregel skall tidsfristerna vara minst . Avseende interimistiska förfaranden får fristen emellertid förkortas till . Tidsfristerna får förlängas, om det är lämpligt och om en motiverad begäran om detta framställs innan den ursprungliga tidsfristen löpt ut.TPF66FPT Olika former av beslut och sanktioner Om kommissionen finner att någon av förbudsbestämmelserna i har överträtts, kan den ålägga de berörda företagen att upphöra med överträdelsen.TPF67FPT I fall som är brådskande kan kommissionen även förordna om interimistiska åtgärder.TPF68FPT Om de berörda företagen erbjuder åtaganden för att undanröja de betänk- ligheter som kommissionen har delgett dem i sin preliminära bedömning, får kommissionen, i stället för att gå vidare med ett beslut om åläggande, genom beslut göra dessa åtaganden bindande för företagen. Ett sådant beslut får fattas för en bestämd period och 64TP PT Artiklarna 15–16 i kommissionens beslut om kompetensområdet för förhörsombudet 65TP PT Artikel 14 i förordning nr 1/2003 66TP PT Artikel 17 i förordning nr 773/2004 67TP PT Artikel 7 i förordning nr 1/2003 68TP PT Artikel 8 i förordning nr 1/2003 skall fastställa att det inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa.TPF69FPT Kommissionen får förena beslut om åläggande, interimistiska åtgärder eller åtagande för ett företag med vite. Ett sådant vite kan uppgå till av den genomsnittliga dagsomsättningen under föregående räkenskapsår för varje dags dröjsmål.TPF70FPT Kommissionen kan också genom beslut ålägga företag böter, om de uppsåtligen eller av oaktsamhet överträder någon av förbuds- bestämmelserna i , åsidosätter ett beslut om interi- mistiska åtgärder eller inte iakttar ett åtagande som gjorts bindande genom beslut. Sådana böter kan uppgå till av företagens omsättning föregående räkenskapsår.TPF71FPT Sanktioner i form av vite eller böter kan också åläggas företag som överträder procedurregler avseende kommissionens utred- ningar, bl.a. genom att lämna oriktiga, ofullständiga eller vilsele- dande uppgifter eller inte underkasta sig en inspektion.TPF72FPT Kritik mot kommissionens beslutsfattande Det EG-rättsliga systemet har inte gått fritt från kritik utan det har förekommit – och förekommer alltjämt – kritik mot kommissio- nens förfarande och formerna för dess beslutsfattande. I grunden förefaller denna kritik bestå av ett principiellt ifrågasättande av den omständigheten att samma organ, dvs. kommissionen, utreder och fattar beslut om sanktioner avseende överträdelser av konkurrens- reglerna.TPF73FPT Detta argument har inte varit framgångsrikt när det åberopats inför EG:s domstolar. Domstolarna har i stället framhållit att det inte finns något som hindrar att det i princip är fråga om ett inkvi- sitoriskt förfarande hos kommissionen eftersom det EG-rättsliga systemet tillhandahåller möjligheten till överprövning i två dom- stolsinstanser där förfarandet är kontradiktoriskt.TPF74FPT Däremot har 69TP PT Artikel 9 i förordning nr 1/2003 70TP PT Artikel 24.1 i förordning nr 1/2003 71TP PT Artikel 23.2 i förordning nr 1/2003 72TP PT Artiklarna 23.1 och 24.1 d–e i förordning nr 1/2003 73TP PT Se , The Case for a Radical Reform of the Infringement Procedure under Regulation 17, , 1996, s 428 ff och . , The Combination of the Investigative and Prosecutorial Function and the Adjudicative Function in EC Antitrust Enforcement: A Legal and Economic Analysis, , 2004, s 201 ff. Jfr dock och , Why go to court in Europe? An analysis of cartel appeals 1995–2004, , 2005, s 349 ff 74TP PT Se t.ex. mål T-348/94 , 1998, s II-01875, punkterna 57–65 domstolarna i flera fall, helt eller delvis, ogiltigförklarat kommis- sionens beslut på den grunden att företagens rätt till försvar åsido- satts av kommissionen. Kommissionens sätt att bemöta såväl den kritik som framförts i doktrinen som den kritik som ligger i att domstolarna helt eller delvis ogiltigförklarar dess beslut på processuella grunder synes vara att på olika sätt öka transparensen och införa kvalitetssäkrande moment i sitt förfarande. Enligt vår uppfattning synes kommissio- nen inte vara särskilt bekymrad över den principiella kritiken mot dess beslutsfattande. Tvärtom synes drivkraften i kommissionens interna reformarbete vara att så långt möjligt höja kvaliteten på sina beslut för att säkerställa att dessa står sig när de utsätts för rättslig kontroll av domstolarna. Dåvarande kommissionären, professor , uttryckte saken på följande sätt när han redovisade ett antal interna reformer som kommissionen genomförde i samband med moderniserings- arbetet.TPF75FPT All these improvements should contribute to a better decision- making process and guarantee that the relevant elements and points of view are properly taken into account in the final decision on individual cases. An appropriate decision making process at the Commission is, indeed, the best guarantee that our decisions, ultimately aiming at protecting the consumers from anti-competitive practices, will always meet the strict standards required by the CFI (förstainstansrätten, vår anm.) and the ECJ (, vår anm.). 4.3.5Den rättsliga kontrollen av kommissionens beslut – förfarandet i förstainstansrätten och Regler som styr gemenskapens domstolar De grundläggande reglerna om domstolarna finns i EG-fördraget. Dessa regler kompletteras av domstolens stadga som fastställts i ett protokoll. I en avdelning i stadgan ges närmare regler om förfaran- det i domstolen, och i en annan avdelning finns kompletterande regler avseende förstainstansrätten. Dessa regler kompletteras av domstolarnas rättegångsregler. Dessutom har domstolarna antagit praktiska anvisningar för parter och ombud vilka även dessa kom- 75TP PT Anförande hållet i inför on International Antitrust and Policy. Talet (policy after 2004) finns publicerat på kommissionens webbplats. pletteras av särskilda vägledningar som går att hämta på domstolar- nas webbplatser.TPF76FPT Kommissionens beslut på konkurrensområdet överklagas till förstainstansrätten. När det gäller beslut om påföljder är domsto- lens prövningsrätt oinskränkt. Den kan således undanröja, sänka eller t.o.m. höja påförda böter.TPF77FPT Andra kommissionens beslut kan helt eller delvis ogiltigförklaras. Domstolen har att på eget initiativ pröva eventuella överträdelser av regler som syftar till att säkerställa nödvändiga processuella krav. I andra fall krävs åberopande av part.TPF78FPT Även om förstainstansrätten i strikt mening överprövar och inte omprövar kommissionens beslut, är det möjligt att åberopa nya omständigheter under förfarandet vid förstainstansrätten. I vissa undantagsfall har kommissionen tillåtits läka brister i sitt beslut under förfarandet vid förstainstansrätten. I de allra flesta fall torde dock åberopandet av nya omständigheter och bevis från kommis- sionens sida innebära att beslutet ogiltigförklaras, varefter kommis- sionen kan fatta ett nytt beslut med beaktande av de nya omstän- digheterna och bevisen. För de berörda parterna torde det inte finnas några hinder mot att åberopa nya omständigheter och bevis. Som en följd av att dessa inte har någon skyldighet att svara på kommissionens meddelande om invändningar har de nämligen ansetts inte kunna hindras från att föra fram nya invändningar och bevis under förfarandet vid förstainstansrätten. Däremot har förstainstansrätten framhållit att ett sådant agerande kan få bevis- verkan mot de berörda parterna.TPF79FPT 76TP PT Artiklarna 220–245 i EG-fördraget och protokoll om domstolens stadga, avdelningarna III och IV i domstolens stadga, Rättegångsregler för Europeiska Gemenskapernas första- instansrätt av och Domstolens rättegångsregler av samt förstainstansrättens praktiska anvisningar till parterna, EGT L 87/48 och Europeiska Gemenskapernas Domstols praktiska anvisningar för direkt talan och överklagande, EUT L 361/15. På domstolarnas webbplatser finns dessutom publicerade dels en vägledning för ombud och advokater avseende det skriftliga och muntliga förfarandet vid , dels en vägledning för ombud inför den muntliga förhandlingen i förstainstansrätten. 77TP PT Artikel 229 i EG-fördraget. Såvitt vi kunnat utröna har förstainstansrätten aldrig höjt de böter som kommissionen beslutat om. 78TP PT Se Bellamy & Child, European Community of Competition, 5 uppl., 2001, 12–133 79TP PT A a 12–144 Ett överklagande till skall vara begränsat till rätts- frågor. Det kan grundas endast på bristande behörighet hos förstainstansrätten, på rättegångsfel som kränker den överklagades intressen eller på att förstainstansrätten har åsidosatt gemenskaps- rätten. Ett överklagande får inte avse endast rättegångskostnader- nas storlek och fördelning.TPF80FPT Det är inte tillräckligt att i ett överklagande upprepa samma argument som framförts vid förstainstansrätten. Ett överklagande måste sätta i fråga skäl som förstainstansrätten anfört i sin dom. En klagande är inte heller berättigad att förlita sig på rättslig argumentation som inte har framförts inför förstainstansrätten.TPF81FPT Om ett överklagande till är välgrundat, skall domstolen upphäva förstainstansrättens avgörande. Domstolen kan antingen slutligt avgöra ärendet, om detta är färdigt för avgörande, eller återförvisa ärendet till förstainstansrätten. Om ett ärende återförvisas till förstainstansrätten, är denna självfallet bunden av avgörande i rättsfrågor.TPF82FPT Vid gemenskapernas domstolar råder advokattvång för privata parter.TPF83FPT Förfarandet består som huvudregel av en skriftlig och en muntlig del. Möjligheterna att ge in rättegångsskrifter är begrän- sade. I förstainstansrätten är huvudregeln att parterna tillåts ge in två rättegångsskrifter, dvs. förutom överklagande och svarsskrift tillåts även en skriftlig replik respektive duplik. I är utgångspunkten i överklagade mål att parterna endast får ge in en rättegångsskrift. När det skriftliga förfarandet är avslutat upprättar referenten en förberedande rapport. I denna föreslår referenten, efter samråd med generaladvokaten, vilka ytterligare förberedande åtgärder som behöver vidtas, t.ex. att ta upp bevisning eller att anmoda parterna att precisera yrkanden och grunder eller att särskilt belysa vissa problemställningar. 80TP PT Artikel 58 i domstolens stadga 81TP PT Bellamy & Child 12–160 82TP PT Artikel 61 i domstolens stadga 83TP PT Artikel 19 i domstolens stadga När förfarandet innefattar en muntlig förhandling upprättas en förhandlingsrapport som tillställs parterna före förhandlingen. Rapporten innehåller en sammanfattande beskriv- ning av relevanta faktiska omständigheter och tillämpliga bestäm- melser. Vidare redovisas parternas yrkanden och grunder. Dess- utom finns i rapporten ett sammandrag av de argument som parterna anfört till stöd för åberopade grunder. Därefter vidtar det muntliga förfarandet. Vanligtvis inleds detta av inlägg från parternas ombud. Den tid som varje part har till sitt förfogande är normalt begränsad . Därefter ställer domstolens ledamöter frågor till parternas ombud. Förhandlingen avslutas med att de ombud som så önskar får möjlighet att avge en kort replik. Rätten överlägger bakom stängda dörrar, och den mening som omfattas av majoriteten av domarna blir rättens beslut. Skiljaktiga meningar redovisas inte. Innan rätten överlägger till dom har generaladvokaten offentliggjort sitt förslag till avgörande. Huvudregeln är att förlorande part skall ersätta motpartens rättegångskostnader. Domstolen kan emellertid beroende på omständigheterna besluta att parterna själva skall bära sina rätte- gångskostnader, helt eller delvis, eller t.o.m. förordna att den vinnande parten skall ersätta rättegångskostnader. Ett beslut om rättegångskostnader förutsätter yrkande av part, och beslut härom skall meddelas i den slutliga domen eller i det beslut varigenom förfarandet avslutas.TPF84FPT Domstolarna kan i vissa fall förordna om rättshjälp. 84TP PT Se t.ex. artiklarna 69–75 i domstolens rättegångsregler. Reglerna påminner i mångt och mycket om reglerna i 18 kap. . 4.4Genomgång av utvalda länder 4.4.1Några länder som tillämpar den EG-rättsliga modellenTPF85FPT Den nuvarande italienska konkurrenslagen utfärdades . fanns det inga egentliga konkurrensrättsliga regler i . I samband med att konkurrenslagen infördes inrättades den italienska konkurrensmyndigheten (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) som är organiserad som en fristående myndighet. arbete leds av en generalsekreterare och har cirka 200 medarbetare. Den är organiserad med ett generaldirektorat och sex underställda direktorat med ansvar för särskilda sektorer av ekonomin. När konkurrensmyndigheten har mottagit ett klagomål eller fått information om en misstänkt överträdelse förs ärendet till det berörda direktoratet. Efter en inledande bedömning beslutar konkurrensmyndigheten om en fullständig utredning av ärendet skall äga rum. Om en full- ständig utredning skall genomföras, underrättas berörda företag. Under utredningen kan myndigheten inhämta information från berörda företag, som är skyldiga att samarbeta med myndigheten, konkurrenter samt andra departement och myndigheter. Det är också möjligt att göra inspektioner hos berörda företag. har infört ett leniency-program. Myndighetens slutliga avgö- randen tas av ett organ bestående av fem personer. Dessa personer förordnas för en period , och förordnandena kan inte för- längas. beslut överklagas hos en regional för- valtningsdomstol i . Förvaltningsdomstolens domar får överklagas hos en högre förvaltningsdomstol (Consiglio di Stato). 85TP PT Framställningen avseende de enskilda länderna bygger på uppgifter ur A Practical Guide to Rules Across Europe, sammanställd av och , 2004, The 2005 Handbook of , utgiven av Global Compe- tition Review, de olika konkurrensmyndigheternas och domstolarnas webbplatser samt svar på ett antal frågor vi ställt till konkurrensmyndigheterna i de utvalda medlemsstaterna och . Den nederländska konkurrenslagen antogs och följer huvudsakligen EG-rättens systematik. Utöver denna lag finns det bestämmelser i den allmänna förvaltningslagen som är av betydelse för förfarandet i konkurrensrättsliga mål. Den nederländska konkurrensmyndigheten (Nederlandse Mededingingsautoriteit) omvandlades till en fristående administrativ myndighet som representeras och styrs av ett verk- ställande organ bestående av tre medlemmar. Detta organ leds av myndighetens generaldirektör som förordnas av regeringen för . Övriga medlemmar förordnas . har drygt 300 anställda, varav de flesta är jurister eller ekonomer. Myndigheten är indelad i fem administ- rativa direktorat och fyra operativa avdelningar. Två operativa avdelningar arbetar med utredningar av misstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Dessa avdelningar kan inleda en undersökning med anledning av ett klagomål eller på eget initia- tiv, t.ex. till följd av information som tillhandahållits genom ansök- ningar om leniency. bestämmer själv om ett klagomål skall tas upp till prövning. Omständigheter av betydelse för den bedöm- ningen är bl.a. konsumentintresset, den påstådda överträdelsens allvar, utsikterna till framgång och den berörda avdelningens arbetsbelastning. Det finns inget speciellt förfarande i konkurrens- lagen beträffande myndighetens hantering av klagomål, utan den allmänna förvaltningslagens bestämmelser är tillämpliga. Avdelningens direktör är ansvarig för preliminära bedömningar och beslut. Om den utredande avdelningen har anledning att miss- tänka att företag har överträtt konkurrensreglerna och att beslut om åläggande eller böter bör fattas, skall en rapport upprättas. Avdelningen skall överlämna rapporten och akten till den juridiska avdelningen. Om det fortsatta utredningsarbetet utvisar att det finns tillräcklig misstanke för att en överträdelse av konkurrens- reglerna har begåtts och att böter kan komma att åläggas de berörda företagen, skall ytterligare en rapport upprättas, den holländska motsvarigheten till SOB. Denna rapport avslutar själva utredningsarbetet. Innan ett formellt beslut fattas får de som är berörda av förfarandet tillfälle att lämna sina synpunkter, antingen skriftligt eller muntligt. I det senare fallet arrangerar konkurrens- myndigheten en hearing. Det slutliga beslutet varigenom företagen åläggs böter fattas av det verkställande organet. När det gäller beräkningen av böter tillämpar konkurrensmyndigheten riktlinjer som myndigheten utarbetat.TPF86FPT Slutliga beslut och vissa beslut under förfarandet, t.ex. avseende rätt till insyn i akten, kan överklagas. Innan beslutet kan överklagas till domstol måste en begäran om omprövning ges in till myn- digheten. I samband med omprövningsförfarandet arrangeras vanligt- vis en hearing. Om beslutet avser sanktioner med anledning av ett otillåtet samarbete mellan företag, måste konkurrensmyndigheten höra en rådgivande kommitté. Kommittén, som är ett av myndigheten oberoende organ bestående av en ordförande och minst två övriga medlemmar, gör en fullständig bedömning av det ifrågasatta beslutet. När kommittén har lämnat sitt skriftliga yttrande upprättar den juridiska avdelningen ett beslut och presenterar det för det verkställande organet. Kommitténs yttrande är inte bindande, men eventuella avvikelser i det slutliga beslutet i omprövningsärendet måste vara motiverade, och yttrandet skall fogas till det slutliga beslutet. I komplexa mål tar omprövnings- förfarandet omkring . Därefter kan beslutet över- klagas till den förvaltningsrättsliga avdelningen hos domstolen i . och beslut från domstolen i kan överklagas till en specialdomstol som utgör sista instans. Beslut om böter är inte verkställbara förrän de vunnit laga kraft. När det gäller rättegångskostnader är huvudregeln att förlorande part skall bära dessa, dock kan fysiska personer endast i undan- tagsfall åläggas att betala rättegångskostnader. i (Bundeskartellamt) är en fristående federal myndighet som är organiserad under den tyska motsvarigheten till . Myndigheten har cirka 260 medarbetare och en budget om till sitt 86TP PT Enligt konkurrensmyndighetens uppfattning kan inte de riktlinjer som kommissionen tillämpar föras över direkt på nederländska förhållanden. De nederländska riktlinjerna är utformade för att kunna tillämpas på såväl stora som medelstora och små företag. Tanken är att riktlinjerna skall vara anpassade till nationella förhållanden så att de kan tillämpas i det enskilda fallet utan att böterna, å ena sidan, förlorar sin avskräckande effekt eller, å andra sidan, blir oproportionerliga, jfr och , The Nether- lands Competition Authority and its Policy on Fines and Leniency, , 2003, s 25 ff. Bundeskartellamt är behörig att pröva konkurrens- rättsliga frågor med effekt på den tyska marknaden. För det fall de konkurrensbegränsande effekterna är begränsade till en delstat, kan ett förfarande i stället prövas av konkurrensmyndigheten i den del- staten.TPF87FPT Förutom Bundeskartellamt finns även en kommission som har till uppgift att bevaka konkurrensen på federal nivå. Kommissionen består av fem medlemmar som tillsätts av den federala regeringen. Dess primära uppgift är att, på begäran av den federala regeringen, utarbeta rapporter avseende en viss sektor av ekonomin, t.ex. beträffande marknadens koncentration och tillämpningen av den tyska konkurrenslagen och, om nödvändigt, lämna förslag till reformer. Besluten i Bundeskartellamt fattas i någon av elva olika besluts- enheter. Varje enhet har ansvar för ett antal branschsektorer. En enhet fattar beslut i de ärenden som rör någon av de branscher som enheten ansvarar för, dvs. oavsett om fråga är om en företags- koncentration eller en överträdelse av konkurrensreglerna. Beslu- ten fattas av enhetschefen tillsammans med två av handläggarna. Enhetssystemet har dock ändrats något . Det finns numera en specialenhet med huvuduppgift att bistå handläggarna i de olika enheterna vid utredning av kartellärenden. De personer som tjänstgör vid specialenheten fattar inga beslut. Vidare har en beslutsenhet omvandlats till en renodlad kartellenhet. Enheten handlägger samtliga kartellärenden, oavsett vilken bransch ärendet avser. Den skapades eftersom vissa enheter saknade resurser för att handlägga kartellärenden på ett tillfredsställande sätt. Bundeskartellamt får besluta om ålägganden och om böter vid överträdelser av konkurrensreglerna. Böter kan uppgå till eller ett belopp motsvarande den obehöriga vinst som företag åtnjutit. Myndigheten tillämpar ett leniency-program som i väsentliga delar liknar kommissionens program. Beslut av Bundeskartellamt överklagas till en regional överrätt i . Därifrån kan överklagande ske till den högsta förvalt- ningsdomstolen i . 87TP PT Landeskartellbehörden är organiserade som avdelningar inom departementet och har begränsade personella resurser till sitt förfogande (mellan en och åtta medarbetare). I de fall ett visst förfarande prövas av Bundeskartellamt är den lokala myndigheten inte längre behörig att pröva förfarandet. 4.4.2Några länder som tillämpar en strikt ackusatorisk modell samlades den irländska konkurrenslagstiftningen i en enda konkurrenslag. återfanns bestämmelserna på konkur- rensrättens område i flera lagar. Den irländska konkurrensmyndigheten (the Competition Authority) inrättades . Styrelsen består av en ordförande och ytterligare fyra ledamöter vilka utses av den ansvarige ministern.