sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Här finns uppgifter om kostnader för vissa verksamheter för barn och ungdom, t.ex. kommunernas utgifter för musik- och kulturskolorna – men en sammanfattning av hur stor andel av de offentliga kulturutgifterna som går till barn och unga finns inte. gav därför ut en särskild statistikrapport om barn- och ungdomskultur: Barns och ungdomars kultur, Kulturen i siffror 1998:1. Siffrorna i rapporten är /95 – har ingen sådan samlad rapportering gjorts. I rapporten påpekas dock att beräkningar av vilka samlade offentliga resurser som på barn- och ungdomskultur måste ske med hjälp av schablonupp- skattningar och att resultaten måste ses som räkneexempel som antyder nivåer och grova proportioner. Det mest intressanta är kanske fördelningen av resurserna. 1995/96 beräknades staten stå för av resurserna till barn- och ungdomskultur, landstingen stod för och kom- munerna för . I rapporten görs också ett försök att se fördelningen av resurser uppdelade på olika konstområden. Mer- parten gick till biblioteken: , följt av musik , teater , museer/utställningar och film 2 pro- cent. Litteratur/tidskrifter och övrig kultur fick dela på mindre än en procent av resurserna. I siffrorna ingår då stöd till statliga och regionala kulturinstitutioner, skolbibliotek, musik- och kultur- skola, fria teatergrupper, fonogram- och litteraturstöd samt stöd till barn- och ungdomsfilm. Här ingår t.ex. inte det stöd till för- eningsliv och folkbildning som också kommer barn- och ungdoms- kulturen till del, eller det stöd till barnkulturprojekt som utgår från Allmänna arvsfonden och andra bidragsgivare. Kulturens pengar 2002, Kulturen i siffror 2003:6 är den senaste sammanställningen från om offentliga kulturutgifter. När man räknar på kulturområdet i stort (alltså utgifter för både barn- och vuxenkultur) blir fördelningen av kulturutgifter mellan stat, kommuner och landsting en annan. I den här samman- Styrning och finansiering av barnkulturen ställningen ingår även utgifter för folkbildning, ungdomsorganisa- tioner, mediefrågor m.m. vilket gör att uppgifterna från de båda rapporterna blir svåra att jämföra. I Kulturens pengar finns ett diagram som visar att de totala statliga kulturutgifterna uppgick till drygt 8 miljarder, kom- munernas kulturkostnader var 7,6 mdr och landstingen bidrog med 1,7 mdr. De största utgifterna stod dock hushållen själva för: drygt 38 miljarder betalade hushållen för varor och tjänster inom kultur- och medieområdet, t.ex. tidningar, böcker, cd-skivor, biljetter till bio, teater och konserter, TV-apparater, musikinstrument m.m. Vid sidan av de offentliga medel som satsas på löpande kultur- verksamhet för barn- och ungdom – allt från musik- och kultur- skola till museipedagogisk verksamhet och barnteater – så finns det några större bidragsgivare som delar ut projektmedel. Det kan både vara medel som kan sökas av det professionella kulturlivet och av organisationer där i viss mån barn, men framför allt ungdomar, själva tar initiativ till kulturprojekt. En stor del av det statliga stöd som går till barns och ungas egen kulturverksamhet fördelas till föreningar och ideella organisationer. Stödet till nationella ungdomsorganisationer har ökat kraftigt . fördelar det statliga stödet till nationella ungdomsorganisationer (utanför idrotten). En del av stödet är ett statsbidrag och fördelar också en del av överskottet från . När fick uppdraget att fördela en del av överskottet från , kom det enbart från de s.k. . Men infördes ett vinstdelningssystem avseende överskottet från Svenska Spels verksamhet. Efter avdrag för ett grundbelopp som tillfaller staten öronmärktes en andel av överskottet för barn- och ungdomsverksamhet. Dessa medel fördelas med av och av . fördelade 9,3 mnkr från men har summan legat på runt . Styrning och finansiering av barnkulturen hade ca att fördela till nationella ungdomsorganisationer. Ca var statsbidrag, resten överskott från . Organisationerna kan vara politiska och religiösa, hobby- och kulturorganisationer eller andra typer av intresseorganisationer. Många av organisationerna bedriver kulturverksamhet även om de inte är renodlade kulturorganisationer. Ojämförligt störst är Sverok, , som får 17,2 mnkr i stöd . får 5,7 mnkr – vilket är mer än något av de politiska ungdomsförbunden – för att göra en jämförelse. minskade antalet medlemmar i ungdomsorganisationer (idrott ej medräknat). Enligt de siffror redovisar på sin webbplats minskade antalet medlemmar från 706 1990/91 till 553 2002 – en minskning . har dock märkt en ökning av antalet medlemmar igen. Det gäller framför allt organisationer som styrs och drivs av unga – den största ökningen finns hos Sverok – roll- och konflikt- spelsförbund. Den största minskningen har skett inom kategorierna allmänna, politiska och nykterhetsorganisationer. I likhet med stödet från ska stödet från All- männa arvsfonden gå till ideella organisationer. Regeringen har beslutat att öronmärka ur Arvsfonden för stöd till barns och ungdomars kulturengagemang, 2007. Pengarna kan sökas av ideella organisationer med en verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar och där barn och unga själva får möjlighet att utveckla sitt kulturengagemang och egna skapan- de. Projekten kan genomföras i samarbete med lokala och centrala kulturinstitutioner. Projekt som skapar bestående samverkan mellan ideella aktörer och kulturinstitutioner bör ges särskild upp- märksamhet. Projekt som uppfyller något eller några av följande villkor ska prioriteras: Styrning och finansiering av barnkulturen bryter etnisk och /eller social segregation utvecklar föreningsbaserad kulturverksamhet i kommuner som saknar nationella, regionala eller kommunala kulturinstitutioner lyfter fram de kulturella uttryckens betydelse i en demokratisk process involverar barn och unga med funktionshinder utvecklar nya konstnärliga eller kulturella uttryck stärker ungdomars demokratiska deltagande och rätt att ut- trycka sig involverar barn och ungdomar som generellt inte deltar i kultur- och samhällsliv. Även när Arvsfonden inte har öronmärkta medel till kulturprojekt, går en del av medlen till sådana projekt: 2004 fick sju kulturprojekt för barn dela på ca 5,9 mnkr från Arvsfonden. För ungdomar mellan 13 och 25 fick 9 kulturprojekt dela på 3,8 mnkr. Den största delen av stöd till barn- och ungdoms- kultur betalas ut via verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag till fria grupper och institutioner, men vi har inte kunnat räkna fram en siffra på hur stor andel det rör sig om. Barnkulturen är en del av de flesta institutioners och gruppers verksamhet, men hur stor andel av deras budget som går till denna verksamhet redovisas inte. har också medel som är öronmärkta till insatser för barn och unga. I anslaget är avsatta för att främja barn- och ungdomsteater. Större delen av den summan går till lönen för en tjänsteman. I budgeten finns också medel för års- avgiften till , inköpsstöd till folk- och skolbibliotek 28,8 mnkr, stöd till läsfrämjande verksamhet 6,7 mnkr, Litteraturpriset till minne , klassikerstöd för skolans behov, stöd till En bok för alla samt till läsfrämjande verksamhet för barn och ungdomar. stöder via produktionsstödet till kulturtidskrifter tidskriften , en tidskrift som innehåller litterärt material och illustra- tioner av ungdomar i åldrarna 15 21 och produceras av en ung- domsredaktion. Tidskriften har sin hemvist på ungdomsbiblioteket Styrning och finansiering av barnkulturen ska 7,5 mnkr fördelas i syfte att permanenta och integrera den musei- pedagogiska satsningen på de regionala museerna. Målet i regleringsbrevet för stöd till barnkultur lyder: Målet är att barns och ungdomars rätt till yttrandefrihet tas till vara liksom deras rätt och möjligheter att delta i det kulturella och konst- närliga livet, till kulturupplevelser samt till eget skapande. årsredovisning redovisar i stort sett bara verksamhet som leder till kultur för barn – i någon mån med men inte av. Årsredovisningen innehåller ingenting om medbestämman- de och inflytande. Det enda tydliga exemplet på projekt som har fått stöd där barn själva är medskapande är Barnens bibliotek, en webbplats med boktips m.m. för och av barn. Stiftelsen bildades med pengar från de ned- lagda löntagarfonderna. Ursprungligen var tanken att stiftelsen skulle förbruka sitt kapital , men har förlängts på grund av den gynnsamma utvecklingen av stiftelsens fonder. Framtidens kultur ger stöd till konstnärligt och kulturellt ny- skapande projekt, med ett ansökningstillfälle . Handlägg- ningstiden är förhållandevis lång eftersom ansökningarna också granskas av myndigheter med expertkompetens inom stiftelsens verksamhetsområde, t.ex. . har Framtidens kultur haft olika prioriterade om- råden för sin bidragsgivning. gäller följande priori- teringar: projekt som bidrar till regional utveckling stöd till konst- och kulturlivets utvecklings- och förnyelse- arbete samt förnyelse av kulturinstitutioner och kulturorga- nisationer projekt som verkar för att närma kulturliv och skola till var- andra projekt med ett tydligt medborgarperspektiv Styrning och finansiering av barnkulturen fördelade Framtidens kultur 9,8 mnkr till 28 barn- och ungdomsprojekt (av 296 sökande). Totalt fördelade stiftelsen 44,5 mnkr . har stiftelsen fått fler ansökningar där skolan är involverad eller sökande (på grund av att kultur i skolan är ett prioriterat område), målgruppen är oftare ungdomar än mindre barn, fler kommuner och organisationer söker. De van- ligaste konstområdena är musik, dans och teater. En tendens är också att ansökningarna inte handlar om kultur som medicin och att fler projekt har ungdomarna som medskapande. Landstingens kulturutgifter består i första hand av stöd till de regionala kulturinstitutionerna, annan regional kulturverksamhet som t.ex. konsulenter inom olika konstområden samt stöd till folkbildningens regionala nivå. De mest aktuella siffrorna kommer från rapport Kulturens pengar 2002, Kulturen i siffror 2003:6. låg landstingens totala driftkostnader för kultur på drygt 1,7 mdkr. Scenkonstområdet stod för den största andelen: till teater och dans och till musik. Museer och utställningar stod för av utgifterna, studieförbund och bibliotek . Bild och form, film och AV, länsbildningsförbund och ungdomsorganisationer stod för sam- manlagt av utgifterna. Det regionala stödet till kulturarbetare är mycket litet: av de totala kostnaderna. Om man slår ut landstingens driftkostnader för kultur per invånare ser man att det finns stora regionala skillnader. län hade den lägsta nivån: /invånare och Västra Göta- lands län hade den högsta: /invånare. Genomsnittet låg på /invånare. Hur stor andel som gick till kultur för barn och ungdom framgår inte av Kulturens pengar. Styrning och finansiering av barnkulturen I SCB:s statistik om den offentliga sektorn kan man se hur kommunernas utgifter för kultur och fritid fördelas mellan olika verksamhetsområden: gick till idrotts- och fritids- anläggningar, till allmän fritidsverksamhet, till musik- och kulturskola, till bibliotek, till studieorganisationer, till allmän kulturverksamhet och övrigt, till fritidsgårdar. Sammanlagt låg kommuner- nas utgifter på 14,8 mdkr. Siffrorna är hämtade ur Om kultur- och fritidssektorerna, kostnader, PM från . gjordes stora nedskärningar inom både kultur- och fritidssektorn i kommunerna. Kultursektorn sparade ca 5 pro- cent och fritidssektorn gjorde besparingar på . började kulturutgifterna åter öka. hade de stigit så att de översteg nivån 1990. De största ökningarna har skett på biblioteksområdet, närmare och inom musik- och , . Kommunerna stödjer också föreningslivet och studieförbundens cirkelverksamhet. Stödet till studieförbunden minskade och låg då på . skickade Svenska kommunförbundets kultur- och fritidssektion ut en enkätundersökning till samtliga kommuner för att ta reda på om kommunerna stödjer ungdomsverksamhet som inte är föreningsbaserad eller äger rum på fritidsgård. av kommunerna svarade på enkäten. Enkäten visar att av de svarande kommunerna stödjer ungdomsaktiviteter som inte är föreningsbaserade. Stödet vänder sig främst till verksamhet för barn från mellanstadiet och uppåt, med tonvikt på de äldre åldrarna. Stödet kan vara kontantstöd eller att kommunen stöder med lokal eller material till en grupp. av de kommuner som har stöd saknar kriterier för stödet. frågade också hur kommunerna uppfattade syftet med stödet. Svaren blev bl.a. att man ville skapa meningsfulla Styrning och finansiering av barnkulturen aktiviteter för ungdomar i riskzonen, påverka värderingar och attityder, stötta initiativ där kraven på föreningsbildning troligen skulle leda till att projektet inte blev av, få ungdomar mer enga- gerade i demokrati samt öka utbudet av verksamheter för ung- domar. Många av kommunerna har ingen särskild budget för stöd till projekt utanför föreningslivet och där det finns en budget avsatt är skillnaderna mycket stora mellan olika kommuner. Spannet går från ca till . I av kommunerna som har den här typen av stöd be- hövs det inget nämndbeslut för att bevilja stödet. Gemensamt för de flesta kommuner är att de inte har någon särskild strategi för att informera om att stödet finns. Bara 19 pro- cent informerar om stödet på kommunens webbplats. är en av de kommuner som valt att samla stödet till ung- domsverksamhet i en pott som unga kan söka pengar från – även utan att vara medlemmar i en förening. I har man gått längre än i de flesta kommuner när det gäller att satsa på ungdoms- verksamhet som är initierad av ungdomarna själva. Påpp () är resultatet av en utredning om ungdomsfrågor som i gjorde 1996. Då kom man bl.a. fram till att det fanns en stor mångfald av intressen bland ungdomar och att den fritidsverksamhet som fanns för unga ofta var ett resultat av att man ville lösa ett problem. Målet för Påpp var istället att bygga på nyckelbegrepp som eget ansvar, växande, möten mellan människor, delaktighet och fokus på det positiva. Grundtanken i Påpp är att ge unga möjlighet att göra det de själva vill och att ge dem förtroendet att genomföra det. Kom- munens fyra ungdomskonsulenter kan bistå med det stöd som behövs. Påpp går vid sidan av både fritidsgårdar och föreningsliv, istället har man försökt att nå direkt fram till intresserade ungdomar. Den som söker pengar från Påpp måste också ange på vilket sätt projek- tet engagerar andra ungdomar – även utanför den grupp som står för ansökan. Ungdomar mellan 13 och 20 kan söka pengar från Påpp. Det tar från inlämnad ansökan till beslut om stöd. Om pro- jektet beviljas stöd kan man få hjälp att utveckla sin idé och genomföra projektet. När projektet är klart måste man lämna in en dokumentation och en finansiell rapport. Styrning och finansiering av barnkulturen projekt är disco, spelningar, poesikvällar, skateboardramper och fiskeläger. finns det i påsen – vilket är en stor summa med tanke på att det bor drygt 40 000 personer i kommun – varav ca 3 500 (grovt uppskattat) är . 3 Barn och medier Medierna står för en stor del av barns och ungdomars kultur- konsumtion. I kapitel tre har vi också ett särskilt avsnitt som handlar om kultur för, med och av barn med funktionshinder. Vi tar också upp de insatser som görs för att barn som tillhör någon av de fem nationella minoriteterna ska få utveckla sin kultur och ta del av kultur på sitt minoritetsspråk. Mediebarometern 2003, utgiven av Nordicom, mäter befolkningens medievanor. Undersökningen baseras på telefonintervjuer – sam- manlagt intervjuas ca 3 500 personer. Av dem är 298 personer 9 , 245 personer är 15 19 och 182 är 20 . I tabellerna är barn- och ungdomsgruppen indelad i grupperna 9 14 och 15 24, vilket är en grov indelning om man tänker på barns skiftande vanor i olika åldrar. Om man delar upp antalet svarande per årskull blir det färre än 50 barn som har svarat i varje årskull. Mätningarna ger trots det en fingervisning om vilka medier som används och hur användningen fördelas tidsmässigt. Enligt Mediebarometern använder så här många 9 14-åringar olika medier en genomsnittlig dag: Sammanlagt använder 9 14-åringar per dag* åt olika massmedier. av tiden går åt till TV-tittande. Ungdomar mellan 15 och 24 har andra vanor: Sammanlagt använder 15 24-åringar per dag* åt olika massmedier. av tiden går år till TV-tittande, följt av radiolyssnande, . * Observera att mätningarna inte tar hänsyn till att olika medier kan användas . Summan består alltså av den tid varje enskilt medium har använts – i själva verket kan den faktiska tiden vara kortare eftersom många t.ex. lyssnar på musik och använder internet . kommer (se mer om nedan) att publicera en kvantitativ studie gjord bland 2 000 barn och unga mellan 9 : Ungar och Medier 2005. Syftet med studien är att få en stabil grund när det gäller kun- skap om barns och ungas medievanor, t.ex. hur länge och hur ofta de använder olika medier (film, video, TV, datorspel, Internet), varför de spelar datorspel, tittar på såpor etc. samt hur de upplever det de möter i medierna. Det finns också flera frågor om hur man hanterar medier inom familjen. Eftersom resultaten från den undersökningen ännu inte är till- gängliga väljer vi att referera till en aktuell norsk studie, som enligt bör vara giltig även för svenska förhållanden. NOVA, Norsk institutt for forskning om opvekst, velferd och aldring, har kartlagt användningen av nya medier bland 1 112 7 12-åringar på 6 skolor i . Rapporten1 är en del av projektet digital barndom som syftar till att öka kunskapen om tekno- logins betydelse för 7 12-åringars uppväxt. Undersökningen visar att nästan alla barn har tillgång till datorer och Internet hemma men när forskarna delar upp barnen i fyra 1 En digital barndom? En spørreundersøkelse om barns bruk av medieteknologi, (NOVA rapport 1/04) av m.fl. grupper efter hur de använder medierna visar det sig att den största gruppen är ointresserade, dvs. de använder nya medier endast i liten utsträckning. av barnen tillhör denna grupp, majoriteten av dem är flickor. av barnen är underhållningsinriktade och använder i första hand TV-spel. är teknikinriktade datoranvändare med stor kunskap om datorer. De gör egna program, skapar musik eller egna webbplatser. Den fjärde gruppen är nyttoinriktade – – och använder medierna som verktyg, t.ex. genom att leta information på nätet för att lösa skoluppgifter. Den här gruppen tittar mindre på TV än de övriga grupperna. Undersökningen visar också att barn som använder nya medier är lika fysiskt aktiva som andra barn när det gäller bollspel, idrott och utelek. Den dominerande medieformen för 7 12-åringar är fortfarande TV – alla barn i undersökningen använder mycket tid till TV- tittande, de flesta mer än . 3.2Public service: Radio och TV för barn Radio- och TV-apparater finns i de flesta svenska hem och om det är någon kulturyttring som verkligen når nästan alla barn så är det TV. Barn lyssnar och tittar förstås både på sådant som är pro- ducerat för dem och på sådant som egentligen är avsett för vuxna. Men eftersom kartläggningen koncentreras kring den offentligt finansierade kultur som vänder sig just till barn och unga så väljer vi att främst ta upp barn- och ungdomsutbudet även när det gäller public service-TV och -radio. Inledningsvis tar vi upp i hur stor utsträckning barn i olika åldrar ser på TV och lyssnar på radio. Siffrorna kommer från Barnbaro- metern och Mediebarometern och i den mån det finns med i statistiken har vi också tagit med i hur stor utsträckning barn och ungdomar väljer det utbud som finns i public servicekanalerna. Därefter går vi närmare in på public service-radio och TV och vilka uppdrag de tre public serviceföretagen har på barn- och ungdomsområdet. Vi har också träffat de ansvariga för barnredaktionerna på alla tre företagen för att få veta mer om hur de ser på sina uppdrag och på de möjligheter och svårigheter de ser i sitt arbete just . Aktionsgruppens kartläggningsuppdrag omfattar inte det rent kommersiella kulturutbudet och vi har därför inte gått närmare in på utbudet för barn och unga i de kommersiella TV-kanalerna. För den som vill veta mer om det rekommenderar vi läsning av skrift Mer tecknat? där medieforskaren gör en studie av marknad och utbud av animerade TV- program och om vad barn och deras föräldrar tycker om utbudet . Framtiden för public service har utretts och i slut- betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1) skriver utredarna också om framtiden för barn- och ungdomsprogrammen i de svenska public servicekanalerna: Vi konstaterar att egenproduktion av barn- och ungdomsprogram på svenska språket i mycket stor utsträckning är något som public service-företagen är ensamma om. Studier visar att SVT har betydligt större mångfald i sitt utbud för barn och unga än kommersiella TV- kanaler och att kvaliteten genomgående är högre i SVT, om man med kvalitet menar exempelvis pedagogiskt innehåll och en balanserad bild av förhållandet mellan män och kvinnor eller olika etniska grupper. Inom svensk radio har SR mycket begränsad konkurrens när det gäller barn och ungdomsprogram vid sidan av musikutbudet. Kommittén anser att det är av stor betydelse att public serviceföretagen fortsätter att vara en förebild när det gäller program riktade till barn och unga och även fortsätter att låta barn och ungdomar själva medverka i programmen. Detta är inte minst viktigt för barn med teckenspråk som förstaspråk eftersom dessa har sämre möjligheter att ta del av andra barnprogram. I Barnbarometern och Mediebarometern mäts barns TV-tittande och radiolyssnande. Observera att siffrorna inte gäller specifikt barnprogram utan tittande och lyssnande generellt. Barn tittar och lyssnar förstås på många program som inte är avsedda för dem. Barnbarometern 2002/2003 visar att av 3 6-åringarna tittar på TV en genomsnittlig dag. Andelen tittare har gått ner sedan mätserien startade . Då tittade av 3 6- åringarna en genomsnittlig dag. Å andra sidan har tittartiden för dem som tittar gått upp. 1984 tittade 3 6-åringarna i genomsnitt per dag, 2002/03 hade tiden stigit per dag i genomsnitt. Barnen tittar mest på – i genomsnitt per dag. Barnbarometern innehåller också en 20-i-topplista över vilka program som har flest tittare i åldern 3 respektive 7 . Listan innehåller endast program som är . För gruppen 3 sändes samtliga program på topplistan i och alla var avsedda för barn. Högst tittarsiffror hade och hans vänner, som lockade av målgruppen. På andra plats kom julkalender och sjömansmöss. För gruppen 7 10-åringar ser listan annorlunda ut. SVT domi- nerar fortfarande, men flera vuxenprogram finns med på 20-i-topplistan. Även här ligger i topp, av målgruppen som tittare, men redan på andra plats kommer Expedition , av målgruppen som tittare. Andra vuxen- och familjeprogram som finns med på listan är Gladiatorerna (på tredje plats) och . Några av de SVT-program som är gjorda för just den här mål- gruppen visar sig ha en betydligt större andel tittare i småbarns- gruppen. Vetenskapsprogrammet Hjärnkontoret har t.ex. av småbarnstittarna men kommer inte med på 7 10- åringarnas 20-i-topplista. Och gör-det-själv-programmet vänder sig till barn i mellanstadieåldern har av småbarnstittarna, men av tittarna 7 . Äldre barn och ungdomar är de allra flitigaste TV-tittarna. av pojkarna tittar på TV en genom- snittlig dag och något färre av flickorna – , enligt Medie- barometern. TV-tittare i åldern 9 14 tittar i genomsnitt och 15-24-åringar tittar i genomsnitt . Bland 15 24- åriga tittare finns också en rätt stor grupp högkonsumenter av TV Äldre barn och ungdomar är de som tittar minst på och 2. Istället är det som lockar flest tittare – av de 9 24-åriga tittarna ser på en genomsnittlig dag. SVT kommer på andra plats bland 9 14-åringarna av tittarna och kommer trea av tittarna. 15 24-åriga tittare ser oftast på – , på andra plats kommer tittare ur målgruppen en genom- snittlig dag. 9 24-åringar tittar mer på utländska satellitkanaler än den övriga befolkningen.