sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Lärosätena är fria att själva söka extern finansiering. Från gåvor, avgifter, externa uppdrag och olika sorters ägande har sektorn inkomster i storleksordningen 6 miljarder. Från olika forskningsfonder och enskilda företag som kan få skattelätt- nader för forskningssamverkan får läroverken ungefär 4 miljarder. Men till övervägande del fördelas de stagliga medlen till högskolor och universitet i via myndigheten (). Av de som kanaliseras via denna organisation är cirka 4 miljarder kopplade till antalet inskrivna studenter. Drygt en miljard är forskningsmedel.TPF2FPT Resterande miljard fördelas i form av medel som är bundna till projekt och olika satsningar på infrastruktur. Den finansiella styrningen mot ökad fokusering på anställningsbarhet har i stor utsträckning skett med denna typ av medel. har oftast krävts speciella ansökningar från lärosätena för att få tillgång till pengarna (se t.ex. HEIFTPF3FPT 2002-08). Men det har förändrats sista åren och kommer även dessa medel att i stor utsträckning delas ut på basis av uppnådda resultat. Man ska alltså bedöma presterad samverkan på olika sätt istället för att bedöma ansökningshand- lingar. Dock kommer fortfarande till exempel olika branschorga- nisationer att kunna ansöka om projektmedel direkt från myndig- heten. Ett exempel på detta är HERO (Opportunities in the ) som samman- ställer och publicerar information om alla delar av sektorn. För att sätta siffrorna i sitt sammanhang ska nämnas att det finns drygt två miljoner inskrivna studenter i , inklusive de som läser på distans och/eller på deltid. En het fråga som jag här bara nämner helt kort, är att lärosäten kan ta ut en avgift även från studenter på grundnivå. Det är något som bara gällt utländska studenter. 2TP från HEFCE läsåret 2002-03. I tre omgångar har det riktats medel till projekt som ökar lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Centrala aktörer och projekt har drivit förändringen av sektorns arbete med anställningsbarhet åtminstone . Då kom den översikt av högskolesystemet, Dearings rapport, som nästan alla parter nämner som en avgörande startpunkt. På olika sätt uppma- nades där sektorn att föra in frågan om studenters fortsatta karriär högre upp på dagordningen. Den har indirekt påverkat också högskoleväsendet i , via Bolognaprocessen som har främ- jande av anställningsbarhet som ett av sina tre övergripande mål. rapport som kom 2001 var nästa, från departementet, väl tajmade steg. En bred sammanslutning – med representanter från departement, näringsliv, vägledarorganisationer, universitet och studenter – skrev ihop sig om vad som behövde göras för att koordinera och utveckla den karriärservice som redan fanns. Särskild vikt lades vid förslag till lärosätena att formulera dokument som beskriver vilken service de förbinder sig att ge studenter, före detta studenter och företag.TPF4FPT Tanken är att dessa dokument ska användas som underlag för en minsta gemensamma standard och individuellt anpassade kvalitetsuppföljningar, samti- digt som de kan ge riktmärken och sprida goda exempel inom högskolesektorn. Flera organisationer har använt sig av Dearings och rapporter för att i ökad utsträckning sätta fokus på studenters anställningsbarhet. Det finns centrala aktörer hos alla parter som engagerar sig och driver frågan. Några framträdande exempel: HEA () är en samordnande organi- sation för att utveckla lärandet inom den högre utbildningen. De har satt anställningsbarhet i fokus och ingick bland annat ett samarbete med myndigheten för dokumentering av meriterTPF5FPT för att stödja den nationella implementeringen av lärandeportföljer i högre utbildning. SSCs () är väldigt aktiva parter i utbildningsfrågor. Det är ett tjugofemtal branschvisa kompe- tensråd som leds av arbetsgivarrepresentanter och godkänns av . representerar de som arbetar med vägledning och karriär- 4TP PT Från engelskans Statements of Entitlement. 5TP (). information inom högre utbildning. De karriärcentra som finns ute på lärosätena är ofta spindlar i det nya nät som växer fram runt begreppet anställningsbarhet. HECSU (Unit) och deras kommersiella systerorganistation GP (Graduate ) sammanställer information om akademikers arbetsmarknad och stödjer på andra sätt de karriärcentra som är anslutna. HECSU ägs av lärosätenas gemensamma organisationer Universities UK och SCOP (Standing Conference of Principals of Colleges and institutions of higher education in the UK). AGR () representerar drygt 600 organisationer som anställer akademiker. Organisationen ger på olika sätt stöd åt sina medlemmar i rekryterings- processen och förmedlar deras åsikter till lärosäten och politiker. I kölvattnet av rapport bildades JIG (Joint Imple- mentation Group) på initiativ av Universities UK för att stödja organisationer och enskilda universitet eller högskolor i arbetet med de förslag som rapporten gav. finansierade HEFCE ett sektorsgemen- samt projekt kallat (Enhancing Student ). Det har resulterat i ett antal seminarier, guider, verktyg och rapporter riktade till olika huvudaktörer: framförallt studenter, företag och yrkesverksamma inom högre utbildning. Projektets rapporter och den fortsatta utvecklingen av verktyg och guider är nu sammanlänkat med HEA:s ansträngningar (se ovan). Problemet i är inte brist på verktyg och information för arbetet med anställningsbarhet och karriärplanering. Snarare ligger svårigheten i att få en överblick och hitta en lämplig kategorisering av allt material. Jag kan varken göra anspråk på fullständighet eller slutgiltighet i den följande kartläggningen. Som bäst är detta en vägvisare in i ett föränderligt och stort kunskapsfält. I den pågående processen finns en hel del information som riktar sig till dem som på olika håll jobbar med förändringsarbete. En bra ingång till både projekt, rapporter och material finns på HEA:sTPF6FPT hemsida. Där finns också en sökbar databas med kortfattade beskrivningar och länkar till resurser som handlar om anställ- ningsbarhet. En kort genomgång av något av det som man kan hitta där, får tjäna som blixtbelysning av området. Briefings on Employability är en serie kortare presentationer av anställningsbarhet som riktar sig till några identifierade huvud- intressenter: arbetsgivare, studenter, karriärvägledare och skolled- ning på olika nivåer. Både den serien och en serie som heter Learning and Employability har sitt ursprung i ESECT:sTPF7FPT arbete. I synnerhet den senare rapportserien argumenterar för, beskriver och försöker underlätta det breda anpassningsarbete som behövs för att anställningsbarhet ska bli ett integrerat mål i alla utbildningar. På mer konkret nivå finns en stor mängd exempel på olika arbetsmaterial. Det finns exempel på kursplaner både för fristående och integrerade moment som stödjer utvecklingen av studentens anställningsbarhet. Det finns sammanställningar av verklighets- baserade gruppuppgifter, så kallade cases, och hur man arbetar med dessa. Det finns mallar för kvalitetssäkring och enkäter till alumner. Det finns mer eller mindre färdiga card sorts, bland annat för att stödja och inspirera till diskussioner om anställningsbarhet. Det är en metod som använder en uppsättning textkort för att reflektera över egna eller en grupps värderingar och/eller färdig- heter. Det finns också mycket skrivet och samlat om lärande- portföljer och PDP (Personal Development Planning), något som jag återkommer till i ett senare stycke. Ökade insatser för anställningsbarhet betyder också att frågor som rör vägledning hamnar på en central plats. kom de första av en rad dokument från som satte upp nya riktlinjer och mål för rådgivning, vägledning och informa- tion i alla åldrar. För en kortfattad och gedigen 7TP PT Enhancing Student . genomgång av det som gjorts se rapportTPF8FPT inför den konferens som hålls i ämnet under EU- ordförandeskap . En stor mängd resurser riktar sig följaktligen till dem som har intresse av vägledning i vid mening. En väg in till detta material är NRS () hemsida. Den är framförallt tänkt som en källa till stöd för professionella vägledare. Delar av materialet, exempelvis CV-guider och färdighetstester, kan dock användas direkt av en intresserad allmänhet. En kraftansträngning görs här och på andra håll för att höja nivån på den arbets- marknadsinformation som når människor i deras karriärbeslut. Dels finns det sidor som beskriver den kompetens som behövs för att söka, värdera och hantera informationen. Dels finns det listor med rekommenderade källor; som till exempel Nomis – en ingång till officiell statistik – och Sector Skills Matrix – en sammanställ- ning av sektoriell information, producerad av SSDATPF9FPT. Trying to place an evolving person into the changing work environment . is like trying to hit a butterfly with a boomerang. (1996, s. 263). Viss information är framtagen speciellt med tanke på vägledning av dem som siktar mot en akademisk examen. HEATPF10FPT har gjort så kallade Employability profiles för varje utbildningsämne. Profilerna beskriver för presumtiva studenter och arbetsgivare de färdigheter man kan förväntas ha efter genomgången utbildning. AGCASTPF11FPT och har gått samman om publicering av Signpost sheets, en serie faktablad för varje ämne som beskriver de möjligheter och utmaningar som väntar den som studerar. AGCAS har också samlat en stor mängd länkar om arbetsmarknaden för akademiker. AGR publicerar en undersökning av marknaden för rekrytering av akademiker.TPF12FPT Som sagt finns det mycket information för den som tar sig tid att leta. Som komplement till de lokala vägledarna finns det också 8TP PT Update on progress made in implementing the 2004 Council Resolution on guidance throughout life // UK Country Report for (), , 12TP – Graduate Recruitment Survey. automatiserade tjänster som matchar individen mot en eller flera karriärer. På ams hemsida finns exempel på en svensk sådan tjänst. I tillhandahåller en populär variant för studenter under namnet What jobs would suit me? Vare sig det handlar om kommersiella program eller tjänster som ligger fritt tillgängliga på nätet, så bygger de på en sammankoppling av databaser som inne- håller utbildnings- och jobbprofiler med olika sorters tester av färdigheter och attityder. De mer kvalificerade varianterna erbjuder också interaktivitet i urvalsprocessen så att användaren själv kan undersöka hur dennes svar påverkar resultatet. För att stödja diskussionen om karriärvägledning öppnades en omfattande portal på nätet för att öka utbytet mellan praktik och forskning. Sidan underhålls av NGRF () och satsningen har sin upprinnelse i ett samarbete mellan två forskningsinstitut vid universiteten i och som försökt få till stånd en IT-baserad kollektiv kunskapsutveckling. Där har man sammanställt information, expertkommenterade länkar och diskussionslistor utifrån olika perspektiv på vägledning. Målet är att skapa ett forum där intresserade kan mötas kring viktiga frågor. startade arbetet med att skapa en systerportal på europeisk nivå. Hitintills är det fem länder, bland annat och , som med representanter från olika expertgrupper utvecklar forumet inför den officiella lanseringen . Kvalitet på informationen om utbildningar Metoden för kvalitetssäkring av lärosätenas arbete har reviderats.TPF13FPT Större tyngd läggs på det egna ansvaret för uppföljning och insamling av information. I revisionen har man också sett över kvalitetskrav, gemensamma standarder och hur obligatorisk informationshantering förenas med minsta möjliga arbetsbörda. En viktig drivkraft för revisionen har varit studenternas ökade behov av uppdaterad, tillförlitlig och jämförbar information. Frågan om något sådant alls låter sig göras på ett bra sätt finns naturligtvis ständigt närvarande. För en initierad problempresentation och något om möjligheterna se Yorke Longden (2005).TPF14FPT Den akade- 13TP PT HEFCE 02/15 - Information on quality and standards in higher education: Final report of the (). 14TP PT Significant figures – Performance Indicators and League Tables, SCOP. miska kritiken är särskilt hård mot de så kallade League Tables. Det är rankinglistor på utbildningar och lärosäten som publiceras i olika tidningar. finns nu en officiell hemsida under HEROTPF15FPT som ger studenter möjlighet att jämföra kvaliteten mellan olika utbildningar. TQI (Teaching Quality Information) som sidan heter, utgår från att studenten först gör en lista med olika alternativ. Varje alternativ innebär ett val av både lärosäte och ämne. Upp till sex alternativ kan jämföras . Förutom länkar till gjorda externa rapporter och universitetens egna sidor finns här i huvudsak information från två källor. Den första är officiell statistik sammanställd av HESA (). Denna är uppdelad på antagningskvalifika- tioner, genomströmning, betyg och fortsatt karriär. Uppföljnings- studien (DLHETPF16FPT) görs 4–12 månader efter fullgjord utbildning. Den andra informationskällan är en nationell enkätundersökning (NSSTPF17FPT) som mejlas ut en gång till alla som då är inne av en utbildning. Enkäten innehåller lite drygt 20 frågor indelade i sex kategorier, plus en fråga om övergripande tillfredsställelse. En viktig poäng jämfört med de listor som publiceras i tidningarna är att TQI inte ger några sammanvägda värden där olika kvaliteter ges en mer eller mindre dold vikt. Det närmaste man kommer ett sammanlagt värde är studenternas enkätsvar på frågan om vilket generellt betyg de ger åt sin utbildning. Det ska också nämnas att lärosätena ges utrymme att kommentera all information och att enstaka institutioner har valt att ställa sig utanför vissa delar. Något om vad som händer på lärosätena Det finns naturligtvis en stor variation mellan olika lärosäten. Något förenklat kan man säga att mönstret liknar det som finns i men på en genomsnittligt högre nivå. De nyetablerade universiteten har ofta hunnit lite längre än de traditionella. Förändringen som sker är visserligen både stor och genom- gripande, men mycket handlar om att tydliggöra och lyfta fram de 15TP Opportunities in the . Som nämnts sammanställer och publicerar de information om hela högskolesektorn. 16TP PT Destinations of Leavers from Higher Education. kopplingar mellan innehållet i högre utbildning och arbetslivet som redan finns. QAA () är den myndighet som ansvarar för utvecklingen av branschens uppförandekoder och benchmarks. De samarbetar med HEFCE när det gäller kvalitetsgranskning och har stort genomslag i lärosätenas egna styrdokument.TPF18FPT Code of Practice for CEIG (Careers Education, Information and Guidance) infördes av QAA 2001 som en av tio uppförandekoder som syftar till att upprätthålla en hög standard i utbildningen. Därmed blev CEIG i högre grad centralt för skolledningen i termer av ansvar för planering och uppföljning av det arbete som sker. Uppföljningsarbetet har också utvecklats. Efter en mycket uppmärksammad rapport av LambertTPF19FPT förväntas lärosätena använda sig av tidigare studenter i arbetet med att utveckla utbild- ningen. I linje med detta har lärosäten på vissa håll systematiskt börjat använda data från DLHETPF20FPT för att utveckla relationen med de organisationer som rekryterar deras studenter. Utöver de uppföljningsstudier som nämnts gör HEFCE också årliga enkätundersökningar om lärosätenas samverkan med det övriga samhället. De karriärcentraTPF21FPT som stödjer studenternas arbete med sin karriärplanering ute på lärosätena har generellt sett fler anställda än i . De har också fått en större betydelse, ofta med ansvar för samordningen av lärosätets arbete med CEIG. Där finns ett traditionellt arbete med studievägledning, förmedling av informa- tion om arbetsmarknaden, inbjudna gäster, arbetsmarknadsdagar, CV-kurser och intervjuträning. Till det har på vissa håll tillkommit ansvar för att ordna praktikplatser, för att matcha studenter med små och medelstora företag och för mer samarbete med lärare och institutioner för utveckling av kursinnehållet. Det förekommer även att karriärcentra håller i kurser för företagens mentorer och rekryterare. 18TP PT Som kuriosa kan nämnas att QAA ingick formellt samarbete med sin Danska motsvarighet . 19TP PT (2003), Collaborations. 20TP PT Destinations of Leavers from Higher Education. 21TP PT I kallas de för . Till det övergripande som görs kan man också foga att olika priser delas ut på nationell och lokal nivå för att bana väg för medial uppmärksamhet. Till exempel finns det ett pris till den praktise- rande student som betytt mest för sitt företag. I takt med att arbetslivet förändras mot en ökad rörlighet förändras också arbetsmarknaden för akademiker. Akademiker anställs nu i stor och ökande utsträckning på grund av generella kompetenser såsom förmåga att lösa problem, effektiv hantering av information och förmåga att arbeta i projektgrupper. Därför har man uppmärk- sammat hur dessa egenskaper utvecklas i lärprocessen. På vissa lärosäten erbjuder man valbara moduler som specifikt tränar sådana egenskaper. Andra har lagt redan existerande kurser i en ram som tydliggör de generiska kompetenser som ingår i ämnet. Det kan också handla om att införa nya pedagogiska metoder. Trenden går mot de två senare alternativen och att väva in anställningsbarhet som en obligatorisk del av akademisk skolning. Eftersom HEFCE ställer krav på lärosätena att de måste ge kurser som ökar studenternas möjligheter på arbetsmarknaden är det mer regel än undantag att det ges någon form av sådana kurser. The key is to see empoyability not as training, nor as developing core skills for employment, but as the holistic development of the individual. Good employability is synonymous with good learning in general. DfES, Research Report: CR2003, s. 120. gör HEFCE en stor satsning på skapandet av specialiserade nationella centrum för utveckling av lärandet inom den högre utbildningen. Totalt 74 centra har bildats och får sammanlagt . Ett antal lärosäten har därmed fått medel för att bygga upp centrum för 22TP PT CETLs – Centres for Excellence in Teaching and Learning. utveckling av karriärplanering och anställningsbarhet. För att nämna några: I pågår ett projekt för att utveckla anställ- ningsbarhet inom humaniora. I Reading utvecklas kurser, material och ett nationellt nätverk för karriärplanering och i Middlesex studeras vilka möjligheter som finns med lärande i arbete. Det kanske allra viktigaste för att öka chansen att få en tillfreds- ställande anställning är erfarenhet av arbete. Idealt så ska en praktikplats vara välplanerad med identifierbara resultat och inkludera parallell reflektion över vad man lär sig.TPF23FPT Poänggivande så kallade sandwich kurser används på många håll. Begreppet syftar på att en praktikperiod inleds och avslutas med teori och reflektion. De är dock fortfarande mer populära hos studenter än hos arbets- givare och konkurrensen om platser kan vara hård. Många andra varianter av arbetsplatsförlagd undervisning finns. Förutom den som organiseras inom utbildningens ram finns det externa varianter som är mer eller mindre organiserade. Det pågår också försök med ett nationellt system för att erkänna och validera det lärande som sker i arbete som utförs vid sidan av studierna. Som arbete räknas då både volontärsarbete och betalda deltids- jobb.TPF24FPT Volontärarbete dokumenteras redan enligt en nationell standard och är väldigt vanligt förekommande. Lärandeportföljer för planering och reflektion Sedan Dearings rapport pågår en process för att i all högre utbildning införa det som kommit att kallas Progress Files. Ambi- tionen är världsunik, även om metoden har funnits tidigare. I figur 2 sammanfattas på engelska de delar som ingår och tankarna bakom konceptet. Det består av tre delar, som på svenska närmast kan beskrivas i termer av ett examensbevis, en personlig dokumentation och en understödd strukturerad planering och reflektion. 23TP PT NCWE (). 24TP PT CRAC () och deras initiativ InsightPlus. Figur 2 Konceptet med Progress Files inom högre utbildning Källa: (2001), UUK et. Det unika är att det på nationell policynivå görs en samman- koppling av dessa delar, men också att reflektionen över det egna lärandet och studentens planeringsarbete betonas. Delen som handlar om ett enhetligt system för examensbevis (transcript) är i stor utsträckning redan genomförd. Det nya utöver generella minimikrav för vad som ska ingå, är att också de som avbryter sina studier ska få ett officiellt intyg. Den strukturerade planeringen och reflektionen (personal deve- lopment planning) framstår ofta som det gyllene ägget i samman- hanget. Det är den som ska ge ännu fler studenter styrka att ta ett kvalitativt språng i och med sin utbildning. I diskussionerna som förs om hur man ska nå det målet framträder dock mer bilden av en pannkaka. Det behövs en del väl gjort arbete för att det ska bli gott. Följande verksamheter ingår vanligen i arbetet med lärande- portföljer: att planera och lägga upp strategier utifrån det man håller på med att göra något i anslutning till planerna och observera vad det är man gör att dokumentera, reflektera över och värdera sig själv i relation till handlingar och resultat att prata om processen med lärare och kamrater att använda den nyvunna kunskapen för att börja processen igen. Den tredje delen i konceptet är den personliga dokumentation som blir resultatet av processen (personal development records). Det finns mallar att utgå från och här ges alltså utrymme att samla allt från akademiska inlämningsuppgifter till mer övergripande karriär- planer. Tillsammans med examensbeviset ger detta studenterna en gedigen dokumentation över deras inlärning och uppnådda resultat. Det är en krävande process att skapa och reflektera över en lärande portfölj, frågan är hur man bäst stödjer det arbetet. finns det i ett system där varje student som börjar på ett lärosäte blir tilldelad en kontaktperson i frågor om lärande och utbildning, så kallade tutors. Det är dessa som oftast har fått ansvar för att följa upp studentens arbete med lärandeportföljer. Andra speciella förutsättningar i har också underlättat införandet: Kravet på att följa upp studenterna efter utbildningen och den information som sprids från dessa undersökningar ger referens- ramar till studentens planering av sin egen framtid. Både föräldrar och studenter visar ett ökat intresse för vad som händer efter examen på grund av det nya systemet med terminsavgifter. Från arbetsgivarhåll är man generellt positivt inställda men framhåller att det är processen snarare än någon form av resulterande dokument som är det värdefulla. Det är till exempel en ökad förmåga att sammanfatta sin egen utveckling snarare än en viss sammanfattning som efterfrågas. QAATPF25FPT har utarbetat generella minimikrav på vad som förväntas av lärosätena. De innebär bland annat att alla studenter ska ges möjlighet till strukturerad planering och reflektion på alla nivåer i sin utbildning. För varje tillfälle som erbjuds ska också information om nyttan med processen vid just det tillfället ges. I förhållande till tidsplanen för genomförandet anger man dock att även om många genomför någon aktivitet, så kan det i realiteten dröja ytterligare fyra till innan konceptet är genomfört fullt ut på alla lärosäten.TPF26FPT Ett problem som återstår att lösa är att examensbevisen ofta hanteras centralt medan arbetet med stöd till planering, 26TP PT QAA. Policy statement on a progress file for HE. dokumentation och reflektion lämnas åt enskilda institutioner. Det betyder att kopplingen mellan de tre delarna ibland tappas bort. De som är tveksamma till genomförandet efterfrågar ofta fler vetenskapliga rapporter om effekterna av att använda en portföljmetod. lät man därför som ett första steg göra en systematisk analys av den forskning som finns på området.TPF27FPT Den visade att man kan förvänta sig positiva resultat på såväl studievanor och studieteknik som inlärning i allmänhet. Andra effekter är ännu inte tillräckligt väl utforskade för att ge entydiga resultat.