sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett annat växande problem inom skolan är dess nationalistiska och västcentriska hållning som undermine- rar en del elevers deltagande i kunskapsproduktionen och det demokratiska arbetet i skolan. Den historia, religion och erfarenhet som tillhör de elever som har invandrar- och minoritetsbakgrund, exkluderas ofta från skolans normala och vardagliga arbete. Elever- nas erfarenheter av utanförskap, diskriminering och rasism, både inom och utanför skolan, nonchaleras och bagatelliseras. Detta är ett problem som strider mot skolans demokratiska uppdrag. Skolan har ett uttalat demokratiskt mål där eleverna ska kunna lära och träna demokratiska handlingar och förhållningssätt. (2001) slår fast att skolors uppdrag är att utveckla demokratisk kompetens hos barn och unga. Vidare förklarar att demokratisk kompetens innebär att kunna reflektera kring, käns- lomässigt bearbeta, förhålla sig till och agera utifrån de grundläg- gande demokratiska värdena (värdegrunden). Att fostra och träna eleverna i demokratiska värden som individualism, frihet och själv- ständighet har blivit ett av skolans viktigaste mål. Dessa ideal präg- lar styrdokument som t.ex. läroplanen och måste förverkligas inom Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter utbildningssystemet genom institutionella praktiker och aktörer som t.ex. lärare och studievägledare. Med andra ord, statens demo- kratiska mål och visioner måste förverkligas genom dessa institu- aktörers pedagogiska förhållningssätt och praktiker. Skolan har också som sitt uppdrag att skapa jämlika villkor och förutsättningar för blivande vuxna medborgare. Meritokrati, att hårt arbete lönar sig, är en stark diskurs inom skolan där den förut- sätter och bekräftar idealen att alla elever har likvärdiga förutsätt- ningar och mögligheter. Skolsystemet och utbildningen ska därför inte bara förbereda individer för deltagandet i arbetsmarknaden, den ska också förebreda framtidens medborgare att ifrågasätta ojämlikheterna på sin arbetsplats samt engagera sig i demokratiskt organiserat arbete. Skolan har alltså ett grundläggande demokra- tiskt uppdrag att utbilda framtidens medborgare. Den ska öka ele- vernas engagemang i samhällslivet och göra dem delaktiga i repro- duktionen av ett demokratiskt samhälle. Detta är en målsättning som delas av många moderna utbildningssystem, såväl i som internationellt. Dessa positiva målsättningar inom utbildningssystemet stöter dock på starka institutionella hinder. Vissa mekanismer inom sko- lans arbete gör att dessa målsättningar förblir ideologiska ideal som i bästa fall förverkligas selektivt. Vissa grupper exkluderas från både demokratiskt deltagande och från att tillgodogöra sig en bra utbildning. Elevernas bakgrund och utbildningskarriär Skolforskare har länge diskuterat effekten av elevernas socioeko- nomiska bakgrund på deras val av ämne, och hur detta påverkar deras framgång eller misslyckande inom skolan. har man också uppmärksammat elevernas etniska härkomst eller invandrarbakgrund som en viktig faktor för elevernas prestation i skolan och karriärmöjligheter inom utbildningssystemet. I sina rapporter har sporadiskt berört dessa bakgrundsfaktorer för elevernas möjligheter inom utbildningssystemet. Ett område som borde uppmärksammas och studeras systematiskt är samvaria- tionen mellan elevernas olika bakgrund, som t.ex. klass, etnicitet och kön, och deras specifika sociala förhållanden som t.ex. famil- jens erfarenheter i och deras migrationshistoria. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Bakgrundsfaktorer som familjens socioekonomiska position, som ofta utgår från föräldrarnas arbetsmarknadsanknytning och deras utbildningsnivå, betraktas ofta (med rätta) som avgörande för barnens mobilitet. Men med en ensidig betoning på familjens soci- oekonomiska position är risken att betydelsen av andra processer ignoreras, såsom exempelvis migrationsspecifika faktorer och dis- kriminering av elever med invandrar- och minoritetsbakgrund inom utbildningssystemet. Även faktorer som familjernas degradering i , bosättningsmiljö, framtida transnationella planer, medbor- garskap, erfarenheter från utbildning, hushållets sammansättning och föräldrarnas erfarenheter av diskvalificeringsprocessen i påverkar. En diskvalificeringsprocess av föräldrarna innebär att de ofta inte når till samma yrkesposition som de haft i sina hemländer och detta gör att forskarna ofta underskattar hemmil- jöns kulturella kapital (jfr Similä, 1994). Vissa familjers erfarenheter av migration blir i vissa fall ett posi- tivt kapital för barnen och ifrågasätter det föreställda direkta sam- bandet mellan familjens socioekonomiska bakgrund och dess inverkan på barnens utbildningskarriär. Skolforskningen har lyft upp skolans klassmäs- siga samt könsmässiga reproduktion. Men den forskningstradition som behandlar olika bakgrundsfaktorer var för sig, som t.ex. klass, kön och etnicitet, riskerar att missa värdefull och viktig kunskap för att kunna presentera en allsidig bild av utbildningssystemet . Systematiska studier om samvariationen av dessa faktorer i ett s.k. intersektionellt perspektiv kan vara ett bra alternativ till dagens ofta fragmenterade studier. Vi vet exempelvis redan att pojkar med arbetarklassbakgrund och utländsk bakgrund, jämfört med flickor med utländsk bakgrund, presterar sämst i skolan,. Dessa flickor presterar dessutom bättre än pojkar med etnisk svensk bakgrund (, 2003). Diskriminering i skolan sker sällan utan påverkan faktorer som ligger utanför skolans gränser. T.ex. kan en del av skillnaderna i betyg mellan elever med invandrarbakgrund och elever från majoritetssamhället kopplas till de differentieringsprocesser och uteslutnings- och inneslutningsmekanismer som sker i det övriga samhället, utanför skolan, som t.ex. bostadssegregering. Bostadsse- gregering har en spill over-effekt på skolan och är ett exempel på hur olika samhälleliga institutioner interagerar med varandra och reproducerar de existerande ojämlikheterna i samhället. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Det har funnits en stark tendens att koppla låga betyg och miss- lyckat skolresultat hos elever med invandrar- och minoritetsbak- grund till eleverna själva eller till omständigheterna utanför skolan. Vissa elevers låga betyg, låga prestation och utslagning från skolan har länge förklarats enbart med faktorer som föräldrarnas arbets- löshet, språkbrist, boendemiljö och kulturella skillnader. Detta har överskuggat utbildningssystemets institutionella normala prak- tiker som också utgör betydande hinder för elevernas prestation och skolresultat. som allsidiga och systematiska studier som har som syfte att kartlägga samvariationen av bakgrundsfakto- rer som t.ex. klass, kön och etnicitet måste utföras, måste forsk- ningen också ägna särskild uppmärksamhet åt de interna institutio- nella praktiker som präglar utbildningssystemets normala funk- tionssätt. Skolans roll för reproduktionen av maktpositioner i samhället har länge diskuterats av forskare både i och internationellt. Forskning visar att mycket av skolans roll i reproduktionen av socioekonomiska skillnader i samhället är latent. Detta sker t.ex. genom skolplanen som trots dess dominerande diskurs om merito- krati, alltså att hårt arbete lönar sig, utbildar eleverna i kunskaper och färdigheter som är nödvändiga för differentierade samhällspo- sitioner. Skolan är därför en viktig arena där det i ett tidigt stadium går att se samhällets framtida socioekonomiska differentieringar. En av dessa differentieringar sker genom reproduktionen av köns- skillnader. Statistiskt kan man se att differentiering på grund av könstillhörighet präglar elevernas val av olika utbildningspro- gram. Vissa program överrepresenteras av tjejer, som exempelvis omvårdnadsprogrammet, och vissa av killar, som exempelvis bygg- programmet. Ett annat område där skillnaderna reproduceras är elevernas socioekonomiska bakgrund. Elever från övre socioeko- nomiska klasser väljer oftast de program i gymnasieskolan som förbereder eleverna för högre studier, medan ungdomar med arbe- tarbakgrund oftare väljer yrkesinriktade program. Elever som väljer ett yrkesförberedande utbildning fortsätter mycket mer sällan till högre utbildning än de som inte väljer det (2002). Ett annat område där differentieringen mellan olika grupper sker är elevernas etniska tillhörighet. En rad nyare studier visar hur etni- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter citet, klass, kön och sexualitet som differentieringsprinciper i det övriga samhället också är en del av utbildningssystemet och skolan. Lärosäten är inte bara en plats där elever och studenter inhämtar kunskap utan också en institution där specifika normer, värde- ringar, föreställningar och synsätt reproduceras. Skolan är en arena som präglas av kampen över den legitima kunskapen och kon- struktionen av vedertagna modeller med vilka eleverna kan förstå världen och sin plats i den. gör i sitt bidrag Skolböcker och kognitiv andrafi- ering en innehållsanalys av 7 olika skolböcker i religion och histo- ria. Dessa böcker används för undervisning på gymnasienivå i dagens skolor. Han menar att utbildningen formar elevernas kog- nition, vilken består av språkliga begrepp, kategorier och diskurser som utgör grunden för barn och ungdomarnas föreställningar av verkligheten. Kunskapen om verkligheten, som i nyare forskning brukar kallas för a priori kunskapssystem eller kognitiva mekanis- mer, är avgörande för människornas handlingar. Vi behöver kunna förklara verkligheten och företeelser som omger oss på ett meningsfullt sätt för att kunna orientera oss och handla i en given social situation. Den existerande kunskapen om verkligheten och om dess beskaffenhet har anskaffats historisk och inkluderar också produk- tionen och reproduktionen av föreställningen om ett vi och ett dem med olika egenskaper. Med andra ord, det a priori kunskaps- systemet är också en del av reproduktionen av maktförhållanden och sociala relationer i ett givet samhälle. Denna kunskap reprodu- ceras bl.a. genom utbildningssystemet och skapar och återskapar bilder, föreställningar och stereotyper om de andra. Forskare har visat att stereotypifieringen av personer med minoritets- och invandrarbakgrund inom utbildningssystemet följer de stereotyper som finns av dessa grupper i samhället i övrigt. Utbildningsinstitutionerna tillhandahåller lärarna det maktmedel som ger dem legitim makt att genom utbildning återskapa den symboliska föreställningen om verkligheten, om rätt och fel, om oss och de andra. Detta är en andrafiering som påtvingar elever med invandrarbakgrund en utanförstående position som också påverkar deras studieresultat och skolgång. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Andrafieringen sker på många olika sätt i skolan. En av dessa mekanismer är reproduktionen av de andra som främmande ele- ment i skolböcker. Skolböckernas andrafiering av elever med invandrarbakgrund sker bl.a. genom att de andra framställs som främmande element bland oss och tillhör andra kulturer, andra länder och andra religioner etc. Andrafieringen i skolböcker är en reproduktionsprocess som går två vägar. Föreställningen om invandrarelever går ofta hand i hand med föreställningen om elever med svensk bakgrund. Gruppen svenska elever görs till de bekanta och normala, och hör till vi-kategorin. Invandrarelever görs till de avvikande från denna normativa kontext. Tillsammans med lärare och skolpersonal utgör de svenska eleverna i skolan som elever med invandrarbakgrund utvärderas i förhållande till denna vi- kategori. I de studerade religions- och historieböckerna, består denna vi-kategori av kristna vita västerlänningar som befinner sig i ett föreställd geografiskt och kulturellt område som kallas västerlandet. Alla andra religioner som t.ex. islam, hinduism och judendom värderas i förhållande till kristendomen. Detsamma gäller historiebeskrivningen. Världshistorien reduceras till att gälla vi-historien, en selektiv berättelse av oss i förhållande till de andra. Detta innebär att om de andras historia berörs, såsom t.ex. egyptiernas, persernas eller afrikanernas, görs det i förhållande till oss. Deras egen historia är inte av något värde i sig och kva- lificerar sig därmed inte heller för att efter egna premisser få en egen plats i historieböckerna. Det är dock inte bara genom skol- böckerna som andrafieringen reproduceras och får fäste. Skolpersonalen är viktiga aktörer i implementeringen av läroplanen, värdegrunden och skolans demokratiska uppgift. Deras förhåll- ningssätt till och agerandet mot elever påverkar elevens självförstå- else och uppfattning om möjligheter och framtida hinder. Lärarna är oftast engagerade i konstruktionen av en idealtypisk och norma- tiv svenskhet som oftast står i motsatsförhållande till elever med invandrarbakgrund. Denna andrafiering krockar med skolans demokratiska uppdrag. Forskarna visar att lärarna kategoriserar elever med utländsk bakgrund som invandrarelever med innebo- ende problem. Svenskheten framställs som norm som Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter de ser invandrarelever som avvikare från . Forskningen visar att skolan bidrar till, hellre än ändrar, reproduktionen av ett normativt vi och ett avvikande dem. presenterar i sitt avsnitt i denna antologi, The land of the free, världssamvetet och miss-skolandet av invand- rarelever och elever från etniska minoriteter: betraktat i det sociala kapitalets perspektiv, en jämförande studie mellan och . Studien är etnografisk och Dance har använt deltagande observation som metod genom att lyssna på skolungdomar och observera deras vardag. Hon sätter elevernas kunskaper och erfa- renheter av skolande, dvs. en lyckad skolgång, samt miss-skolandet, dvs. en misslyckad skolgång, i centrum och visar hur lärarens bemötande av elever kan hjälpa eller hindra eleverna från att få till- gång till de resurser som är avgörande för framgång inom utbild- ningssystemet. Tillgången till lärare och skolpersonal utgör också en tillgång till ett institutionellt stöd och ett socialt kapital, vilket är viktigt för elever som är marginaliserade eller har arbetarbak- grund för att de ska kunna lyckas i sin skolgång. Därmed läggs ansvaret för elevernas lyckade eller misslyckade skolresultat i huvudsak på skolpersonal och lärare. visar Dance att ele- vernas skolerfarenheter, på båda sidor av , av lärarnas igno- rering, icke-uppmuntran, samt användning av stereotyper om ele- vernas kultur och negativa föreställningar om killarnas tuffhet är överväldigande. Detta hindrar utvecklingen av en bra relation mellan lärare och elever samt utestänger elever från det nödvändiga sociala kapital som är viktigt för elevernas framgång inom skolan. Skolan görs följaktligen till en plats av förtryck snarare än till en plats där eleverna får stöd och uppmuntras i deras skolarbete visar i sitt bidrag till rapporten, Lärares tolk- ningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund och deras föräldrar, att lärarnas diskurser diskriminerar. Genom att läsa olika texter tillsammans och spela in gruppdiskussionen visar Grandstedt att i diskussion om den mångkulturella skolan använder lärarna olika tolkningsrepertoarer, eller mönster och distinkta sätt att tala om något. argumenterar hon att tolkningsrepertoarerna bidrar till att reproducera och legitimera lärarnas institutionella makt gentemot eleverna och deras familjer. Hennes studie visar hur lärarna i sina utsagor om den mångkultu- rella skolan refererade till en grupp elever som de andra som var annorlunda jämfört med den vanliga och normala eleven. urskiljer sig, genom definitionen och diskursen om de Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter annorlunda och avvikande eleverna, ett vi som inkluderar lärarna och eleverna från majoritetssamhället. Vidare visar författaren hur lärarna, genom att koppla olika svårigheter för elever med invand- rarbakgrund till eleverna och deras familjers brister, undviker att se och reflektera över sin egen maktposition. Genom att ha tolk- ningsföreträde över elevens upplevelser om rasism och diskrimine- ring ignorerar och marginaliserar lärarna förekomsten av rasism och diskriminering i skolan. Därmed förstärker lärarna sin egen maktposition i mångkulturalismens namn. visar stu- dien att de modersmålslärare som deltog i studien skilde sig från de resterande lärarna. Dessa lärare hade andra repertoarer som utma- nade det etablerade perspektivet och presenterade andra tolk- ningsmöjligheter. Elever har olika förutsättningar och möjligheter att hantera sko- lans exkluderande praktiker och utsorteringsprocess. Vissa elever med invandrarbakgrund faller för skolans exkluderingstryck, genom att deras världsuppfattningar ständigt nervärderas och igno- reras. Dessa elever internaliserar institutionens negativa budskap och lämnar i vissa fall skolan. En del forskare argumenterar att samhällets utsortering av många elever med invandrarbakgrund har förändrat karaktär och sker inom skolan. Detta innebär att utsorteringen inte är direkt bestämd av elevernas socioekonomiska bakgrund. Det har i stället skett en förskjutning och förflyttning från utsortering via urval till självsortering via tillval. Exempelvis är elevens val i övergången till gymnasiet, i fråga om allmän eller speciell kurs, praktikplats och gymnasieprogram, ett avgörande moment i samhällets utsortering. Detta sker även med hjälp av skolornas syokonsulenter. bidrag till denna rapport, Att koppla drömmar till verkligheten: Syokonsulenters syn på etnicitet i övergången från till gymnasiet, fokuserar på studie- och yrkesvägledare ur ett etniskt perspektiv. Studien är kvalitativ och utgår från inter- vjuer med tolv syokonsulenter, verksamma i i tre olika städer. Dessa intervjuer analyseras med fokus på intervjupersoner- nas syn på etnicitetens betydelse i övergången från grundskola till gymnasiet. Övergången kan ses som ett viktigt sorteringsmoment där syokonsulenternas fundamental grindvaktsposition kan bidra till upprätthållande, eller förändring, av etniska ojämlikheter i sam- hället. Syokonsulenter har ett dilemma då de är både implemente- ringsaktörer för statens arbetsmarknadspolicy och målsättning, som de ska stödja eleverna i förverkligandet av deras Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Studien visade att de kulturrasistiska uteslutningsme- kanismer som finns i det övriga samhället förs över till skolan genom syokonsulenternas värderingar och föreställningar om de andra. Till exempel ansåg de intervjuade syokonsulenterna att invandrarnas kulturer är problematiska för elevernas ämnesval, eftersom eleverna med utländsk bakgrund enligt dem har orealis- tiska mål samt att föräldrarna med utländsk bakgrund har ett fel- aktig påverkan på sina barn. Särskilt utmålades pappor och pojkar med utländsk bakgrund som ett påtagligt problem eftersom det ofta finns okunskap (enligt syokonsulenterna) om meritokrati hos dessa. Syokonsulenterna berättar hur de har försökt att anpassa ele- vernas orealistiska drömmar till verkligheten genom att över- tyga dem om att välja yrkesinriktade utbildningar i stället för de teoretiska, som enligt syokonsulenterna inte passar dessa elever. Det finns ett dilemma i hur skolans värdegrunddiskurs och dekla- rationer om demokrati ska implementeras praktiskt. Det bygger på det etablerade vi och dem-tänkandet där elever med invandrar- bakgrund betraktas som förändringsobjekt som saknar nöd- vändiga egenskaper för att kunna verka i ett demokratiskt samhälle och ta till sig den svenska värdegrunden. Detta handlingsmönster är en integrerad del av skolans institutionella praktiker och kan illu- streras av etablerade diskurser hos lärare, syokonsulenter och rek- torer. Skolpersonalens handlingar och skolans pedagogiska arv repro- ducerar i många avseende de etablerade socioekonomiska och kul- turella hierarkierna i samhället. Forskningsresultat från denna utrednings rapport (SOU 2006:40) visar att skolpersonal genom sitt monopol över sanningen, vetskapen och vetenskapen får tolkningsföreträde och kan framställa sin världsbild och kunskaps- vision som de enda sanna och legitima. Därmed illegitimerar dessa institutionella praktiker alternativa synsätt och uppfattningar. Genom deras praxis att ignorera, förlöjliga eller bortförklara när elever (eller annan skolpersonal) introducerar andra perspektiv och upplevelser av världen och samhället, fungerar dessa aktörer som grindvakter av samhällets ordning. Illegitimering är ett effektivt medel i bevarandet av de existerande maktpositionerna och kan Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter förstås som symboliskt våld som utövas av dem som gynnas av den etablerade ordningen mot de andra. analyserar i sitt bidrag till denna rapport, Fostran till frihet? Värdeladdade visioner, positionerade praktiker och diskri- minerande ordningar, hur demokratiska visioner och idéer kring en värdegrund formas av etnocentriska idéer om den europeiska och svenska tillhörigheten. Runfors utgår i sin studie från metoder och har utfört fältarbete och intervjuer på tre kommunala grundskolor i . Studien fokuserar på lärarnas imple- mentering av värdegrund inom skolan i deras vardagliga arbete med eleverna. Specifikt analyserar hon hur idéer om eftersträvans- värda värderingar, som bl.a. kopplas till demokrati och upplys- ningsideal om elevernas uppfostran till oberoende, reflexiva och fria individer, tolkas av lärarna utifrån en etnocentrisk kul- turförståelse. Elever med utländsk bakgrund ansågs bära på positiv kultur i termer av mat, dans och en del andra delar som kunde användas i skolverksamheten, men också på en mer problematisk kultur som hade att göra med mellanmänskliga relationer som for- made sig hierarkiskt. Lärarnas visioner om frihet gjorde att vissa ofriheter hamnade i fokus och därmed ansågs de som klassifice- rades som invandrarelever eller tillhörande en invandrarfamilj ofta som ofria och bundna av sina kulturer och familjer. På detta sätt leder frihetsvisionens lins till att elever med utländsk bakgrund homogeniseras och därmed diskrimineras i lärarnas vär- degrundsarbete. Enligt författaren blir lärarnas tolkning och praxis kring värdegrund, och den kulturaliserande gränsdragningen mellan elever, moment som bidrar till kulturell dominans och etnisk sortering inom skolan. Även andra bidrag i rapporten tar upp frågan om värdegrundens exkluderande och diskriminerande effekt på elever med invandrar- bakgrund. I och bidrag, Sunt förnuft: en fokusgruppsstudie om lärares syn på värdegrundsarbete, studeras 27 lärares reflektioner kring värdegrund och rasism. Med utgångs- punkt i läroplanens mål att skolan ska påverka eleven att anamma det svenska samhällets gemensamma värderingar analyserar stu- dien lärarnas tolkningar av värdegrunden och hur lärarna arbetar med detta i skolan. Studien söker bl.a. svar på frågor om uttryck för rasism i lärarnas berättelser och vilka förändringsbehov som finns i skolans arbete med värdegrundsfrågor. Studien finner att lärarna inte har någon bestämd eller väldefinierad uppfattning om vad vär- degrund är. Generellt tolkar lärarna värdegrund efter, enligt för- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter fattarna, två motsägelsefulla spår. Å ena sidan tolkas det som mot- verkan av orättvisor som uttrycks med ord som jämlikhet, jäm- ställdhet, solidaritet och allas lika värde, och å andra sidan som ett fostrans- och disciplineringsprojekt som uttrycks med ord som hyfs, artighet, trevlighet, folkvett, att inte sabotera och att komma . Studien finner också att flera lärares disciplineringssträvan oproblematisk kopplas till elever med utländsk bakgrund men att ingen av lärarna kopplade värdegrundsarbete med antirasistiskt arbete. Bristen på tydliga riktlinjer för skolans arbete med värde- grund och en bristfällig lärarutbildning gör att lärarna utgår från sitt eget sunda förnuft och sina intuitiva känslor för vad som är rätt och fel.