sou · GUB319d3 · 2007-01-01 00:00:00 — För ett sådant territorium träder ramkonventionen i kraft i den månad som följer efter utgången av en period från den dag då generalsekreteraren mottog förklaringen. 3.En förklaring som avgetts enligt de två föregående punkterna kan, med avseende på ett territorium som angetts i förklaringen, återtas genom underrättelse till generalsekreteraren. Återtagandet träder i kraft i den månad som följer efter utgången av en period från den dag då generalsekreteraren mottog underrättelsen. 1.En part kan som helst säga upp denna ramkonvention genom notifikation till generalsekreterare. 2.Uppsägningen träder i kraft i den månad som följer efter utgången av en period från den dag då generalsekre- the notification by the Secretary Gen- eral. The Secretary General of shall notify the member States of the Council, other signatory States and any State which has acceded to this framework Convention, of: a) any singature; taren mottog notifikationen. generalsekreterare skall underrätta medlemssta- ter, andra signatärstater och varje annan stat som har anslutit sig till denna ramkonvention om a) undertecknande, b) the deposit of any instrument of rati- b) deponering av ratifikations-, godta- fication, acceptance, approval or acces- gande-, godkännande- eller anslut- c)any date of entry into force of this framework Convention in acccordance with Articles 28, 29 and 30; d)any other act, notification or com- munication relating to this framework Convention. In witness whereof the undersigned, being duly authorised thereto, have signed this framework Convention. Done at , this lst day of Feb- ruary 1995, in English and French, both texts being equally authentic, in a single copy which shall be deposited in the archives of . The Secretary General of shall transmit certified copies to each member State of any State invited to sign or accede to this framework Conven- tion. c)dag för denna ramkonventions ikraftträdande enligt artiklarna 28, 29 och 30, d)andra åtgärder, notifikationer eller meddelanden som rör denna ramkon- vention. Till bekräftelse härav har underteck- nade, därtill vederbörligen befullmäkti- gade, undertecknat denna ramkonven- tion. Upprättad i på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar som skall deponeras i Euro- parådets arkiv. general- sekreterare skall sända bestyrkta kopior till varje medlemsstat i Europa- rådet och till varje annan stat som har inbjudits att underteckna eller ansluta sig till denna ramkonvention. Redovisning av utredningens enkätundersökning angående samiska språket Nedan redovisas resultaten från en enkätundersökning som ut- redningen genomförde våren/bland samer boende i delar av , , och . Ca 2 200 enkäter distribuerades till enskilda genom olika nät- verk, bl.a. samebyar och sameföreningar. Ett antal enkäter sändes även till personer boende i regionen, som finns upptagna i valläng- den för val till . Resultaten från totalt 1 051 enkätsvar redovisas nedan. Ett antal enkäter (4 st) har inkommit så sent att de inte kunnat tas med vid sammanställningen. 4 enkäter har kommit i retur. Antalet lämnade svar för respektive fråga anges med n = antal. SVAR PÅ FRÅGOR: Svar på fråga nummer 1. De svarandes nuvarande hemkommun Notera att enkätsvar även inkommit från samer boende i Falu, och kommuner (totalt 6 st), även om enkäten inte distribuerats i dessa kommuner. Svar på fråga nummer 2. Svar på fråga nummer 3. Kolumn markerad 10 anger personer i åldersintervallet 10–, kolumn markerad 20 anger personer i intervallet 20–, etc. Samma teknik används i samtliga tabeller där resultaten redovisas enligt ålder. Svar på fråga nummer 4. Anser Du att det är viktigt att det talas samiska i ? Anser Du att det är viktigt att det talas samiska i Svar på fråga nummer 5. Visste Du att samiska språket har särskild ställning som erkänt minoritetsspråk i ? Visste Du att samiska har särskild ställning som erkänt minoritetsspråk i ? Svar på fråga nummer 6. Talar Du samiska? Talar Du samiska? Svar på fråga nummer 7A. Om Du inte kan samiska, skulle Du vilja lära Dig/kunna samiska? Om Du inte kan samiska, skulle Du vilja lära Dig/kunna samiska? Svar på fråga nummer 7B. I vilka sammanhang talar Du samiska? I vilka sammanhang använder Du samiska? Svar på fråga nummer 8. Är det viktigt för Dig att få tala samiska? Av dem som uppgett att de talar samiska: Är det viktigt för Dig att få tala samiska? Svar på fråga nummer 9. Är Du nöjd med Dina kunskaper i samiska? Av dem som uppgett att de talar samiska: Är Du nöjd med Dina kunskaper i samiska? Svar på fråga nummer 10. Om Du inte är nöjd, skulle Du vilja förbättra Dina kunskaper i samiska? Om Du inte är nöjd, skulle Du vilja förbättra Dina kunskaper i samiska? Svar på fråga nummer 11. Finns det kurser i samiska på Din hemort eller i kommunen? Finns det kurser i samiska på Din hemort eller i kommunen? Svar på fråga 12. Är det viktigt, enligt Din mening, att det finns samiskspråkig offentlig service på hemorten? Är det viktigt, enligt Din mening, att det finns samiskspråkig offentlig service på hemorten? Åldersfördelning för dem som ansåg att det är viktigt med samiskspråkig offentlig service på hemorten Är det viktigt att det finns samisksspråkig offentlig service på hemorten? Svar på fråga nummer 13. Om Ditt svar är ja, vilken typ av samiskspråkig service borde det finnas? Av dem som uppgivit annat anges bl.a. kyrklig verksamhet, myn- digheter och rättsväsende. Vilken typ av samiskspråkig service borde det finnas? Svar på fråga nummer 14. Anser Du att det är viktigt att kunna tala samiska i kontakter med myndigheter? Till exempel i kontakter med skattemyndigheten eller ? Anser Du att det är viktigt att kunna tala samiska i kontakter med myndigheter? (Till exempel i kontakter med skattemyndigheten eller ) Anser Du att det är viktigt att kunna tala samiska i kontakter med myndigheter? Anser Du att det är viktigt att kunna tala samiska Svar på fråga nummer 15. Skulle Du använda Dig av samiskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Skulle Du använda Dig av samiskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Skulle Du använda Dig av samiskspråkig service om det fanns möjlighet till det Skulle Du använda Dig av samiskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Svar på fråga nummer 16. Behöver Du hjälp på grund av språket när Du t. ex. besöker vårdcentralen eller har kontakt med myndigheter? Svar på fråga nummer 17. Vem brukar Du få hjälp av, om Du behöver det? Av dem som uppgav sig behöva hjälp: Svar på fråga nummer 18. Finns det barn i familjen? Finns det barn i familjen? Svar på fråga nummer 19. Talar barnet/barnen samiska? Talar barnet/barnen samiska? Svar på fråga nummer 20. Om barnet/barnen går i förskola, är förskolan helt svenskspråkig eller åtminstone delvis samiskspråkig? Om barnet/barnen går i förskolan, är förskolan helt svenskspråkig eller åtminstone delvis samiskspråkig? Svar på fråga nummer 21. Om förskolan är helt svenskspråkig: får barnet/barnen i modersmålsstöd i förskolan? Om förskolan är helt svenskspråkig: får barnet/barnen modersmålsstöd i förskolan? Svar på fråga nummer 22. Har Din familj fått information om modersmålsstöd i förskolan? I så fall hur? Har Din familj fått information om modersmålsstöd i förskolan? Av dem som fått information uppger: att kommunen har lämnat skriftlig information, att kommunen har lämnat muntlig information. Vidare uppger att de själva fått söka information aktivt. Svar på fråga nummer 23. Följande framkommer av svaren: uppger att kommunen inte har ordnat modersmålsstöd i för- skolan trots att familjen krävt det. uppger att kommunen anordnar modersmålsstöd i förskolan men vårt barn kan inte delta på grund av praktiska skäl (t.ex. tiden eller platsen passar inte). anger att de skulle vilja att deras barn fick modersmålsstöd om undervisningen anordnades på barnets förskolan. Svar på fråga nummer 24. Om det finns skolbarn i Din familj, är skolan helt svenskspråkig eller åtminstone delvis samiskspråkig? Om det finns skolbarn i Din familj, är skolan helt svenskspråkig eller åtminstone delvis samiskspråkig? Svar på fråga nummer 25. Om skolan är helt svenskspråkig: deltar barnet/barnen i modersmålsundervisning i skolan? Om skolan är helt svenskspråkig: deltar barnet/barnen i modersmålsundervisning? Svar på fråga nummer 26. Har Din familj fått information om skolans modersmålsundervisning? I så fall hur? Har Din familj fått information om skolans modersmålsundervisning? Av dem som fått information uppger: att kommunen har lämnat skriftlig information, att kommunen har lämnat muntlig information. Vidare uppger att de själva fått söka information aktivt. Svar på fråga nummer27. Stämmer något av följande alternativ? uppger att kommunen inte har ordnat modersmålsundervis- ning i skolan trots att familjen krävt det. uppger att kommunen anordnar modersmålsundervisning i skolan men vårt barn kan inte delta på grund av praktiska skäl (t.ex. tiden eller platsen passar inte). anger att de skulle vilja att deras barn fick modersmålsunder- visning om undervisningen anordnades på barnets skolan. anger att de skulle vilja att deras barn gick i samisk grund- skola, om sådan anordnades på hemorten. Svar på fråga nummer 28. Deltar Du eller någon i Din familj i någon samiskspråkig verksamhet ? Vilken typ av verksamhet? Deltar Du eller någon i Din familj i någon samiskspråkig verksamhet ? Andel som deltar i: Samiskspråkig verksamhet inom församling/kyrka: uppger att de deltar i annan samiskspråkig verksamhet såsom bl.a. kurser, jojk, renskötsel, samepolitisk verksamhet, eller samebyns verksamhet, samisk teater, universitetsstudier i sa- miska. uppger att det inte finns någon samiskspråkig verksamhet på hemorten. uppger att de gärna skulle delta i samiskspråkig verksamhet om det fanns sådan på orten. Svar på fråga nummer 29. Är Du intresserad av samiskspråkiga kulturaktiviteter? Är Du intresserad av samiskspråkiga kulturaktiviteter? Svar på fråga nummer 30. Skulle Du vilja att det fanns mer samiskspråkig kulturverksamhet? Vilken typ av verksamhet? Skulle Du vilja att det fanns mer samiskspråkig kulturverksamhet? Vilken typ av samiska kulturaktiviteter skulle Du vilja att det fanns mer av? Svar på fråga nummer 31. Är det viktigt för Dig att det finns samiskspråkig litteratur på ? Är det viktigt för Dig att det finns samiskspråkig litteratur på ? Svar på fråga nummer 32. Ser Du på samiskspråkiga program på TV? Ser Du på samiskspråkiga program på TV? Svar på fråga nummer 33. Lyssnar Du på samiskspråkiga program på radion? Lyssnar Du på samiskspråkiga program i radion? Svar på fråga nummer 34. Läser Du samiskspråkiga tidningar? Läser Du samiskspråkiga tidningar? Att förlora sitt språk - Samers berättelser om nomadskoletiden Den utbildningspolitik som förts gentemot samerna i har haft olika syften, syften som vi tar avstånd ifrån.1 Den förda skolpolitiken har påverkat många samer och även deras möjligheter att bevara och föra över sitt samiska språk till barnen och barnbarnen. Många vuxna samers bristande kunskaper i samiska kan, i vart fall delvis, ses som ett resultat av den skolpolitik de var föremål för som barn. Många samer känner sorg, bitterhet och frustration över att de förlorat språket som barn eller för att de inte kan läsa och skriva på samiska (se synpunkter som lämnats till utredningen, avsnitt 3.4). För att läsaren skall få en bild av det skolsystem som präglat många vuxna samer väljer vi från utredningens sida att belysa detta med Ellacarin Blinds artikel, som bygger på intervjuer med samer som gått i nomadskola –1970-talen. Intervjuerna speglar erfaren- heter från nomadskolan och det internatboende som skolformen inne- bar för många samiska barn. Språkfrågan tas upp i intervjuerna. Föl- jande bakgrund är bra att känna till. Skolsystemet sågs under en lång historisk tid ett sätt för statsmakten att bevara de nomadiserande samernas traditionella levnadssätt.2 Tanken med den s.k. nomadskolan var att de renskö- tande samernas barn inte skulle vänjas vid ett bofast liv. Resultatet blev att de renskötande fjällsamernas barn ovillkorligen skulle delta i den så kallade nomadundervisningen. Den bestod av då lärarna följde samernas vandringar och då och då undervisade barnen i kåtor. Sedan skulle barnen överföras till fasta nomadskolor Kunska- perna fick inte bli så omfattande att de gav barnen smak för ett liv utanför renskötseln. Kommunernas skolråd skulle övervaka att alla barn till nomadiserande samer verkligen placerades i nomadskolorna. Läns- mannen hade skyldighet att hämta de barn som nomadiserande samer försökte placera i vanliga folkskolor. I sådana fall måste föräldrarna betala resekostnaderna för länsmannen. Den stadgan fanns inte bara på papperet utan tillämpades också i praktiken . I en kungörelse bestämdes att barnen skulle bo och utspisas i kåtor även vid de fasta nomadskolorna. hade de varit inackor- derade hos bofasta eller bott i skolhem som drevs av missionssällskap eller andra organisationer. Kåtorna skulle byggas av trä en för övrigt utrustas som en flyttbar kåta med risgolv, renhudar, fällar och ylleranor för att barnen inte skulle få smak för vanliga hus. Kåtorna skulle rymma 12–14 barn. De kåtor som byggdes visade sig snart vara olämpliga och dragiga och många barn blev sjuka. Men myndigheterna framhärdade och 1En utförlig beskrivning av samiska utbildningens utformning återfinns bl.a. i SOU 1975:99 s 173 och SOU 1975:100 bilaga 4. 2Lundmark (1998) s 99. tillät inga andra norr om . I de sydligare lappmarkerna fick bar- nen bo i ordentliga hus, men på flera platser användes träkåtor som skol- lokaler.3 Skolformen kritiserades av samerna, men systemet bestod trots det . uttalade att det var befogat att nomadbarnen bibringades en skolunderbyggnad fullt likvärdig med den som kom den bofasta befolkningens barn till del.4 Det fanns en strävan från statsmaktens sida att skapa paritet mellan den samiska skolformen och det allmänna skolväsendet, men eftersläpningen var dock stor under lång tid.5 Skolorna kom att anpassas mer till samernas egna önskemål. 1925 och 1938 för nomadskolan före- skrevs att: undervisningen skulle ske på svenska, såtillvida inte särskilda skäl föran- ledde annat. Denna inställning i språkfrågan innebar något principiellt nytt. hade undervisningen bedrivits på samiska eller varit två- språkig i den utsträckning läroböcker med parallelltryck samisk och svensk text använts. Genom den föreskrivna prioriteringen av svenska som undervisningsspråk skapades en egendomlig motsättning. som man önskade motverka en alltför stark påverkan från den svenska bygden med dess kultur och levnadsförhållanden, så arbetade man på att driva tillbaka samiskan som skolspråk till förmån för svenskan.6 förbättrades förhållandena på skolorna. nomadskoleutredning, som arbetade parallellt med skol- beredning, förslog att det alltjämt skulle finnas särskilda skolor för samiska barn. Målen för den förslagna skolan skulle vara detsamma som för . Anknytningen till den samiska kulturen skulle dock ge nomadskolan en speciell karaktär. Samerna skulle ha rätt till en undervisning som var likvärdig med den som kom majoritets- befolkningen till del. Genom skolan skulle de samiska barnen ges rätt till en orientering om den samiska kulturens utveckling och även en respekt för det egna kulturarvet.7 riksdag beslutade att nomadskolan skulle bestå som en särskild skolform, så länge samerna själva önskar det och att skolformen skulle vara likställd med den reguljära obligatoriska skolan. var de renskötande samerna skyldiga att sända sina barn till nomadskolan. De bofasta samernas barn gick i den vanliga skolan. Där fanns ingen undervisning i 3Lundmark (1998) s 98.- 4SOU 1975:99 s 178. 5SOU 1975:99 s 179. 6SOU 1975:99 s 178. 7SOU 1975:99 s 180. Genom riksdagsbeslut kom nomadskolan att stå öppen för alla samebarn.8 De samiska barnen bodde på skolhemmen under långa tidsperioder och många barn hade bara möjlighet att åka hem på loven. Trots att skolan var en samisk skolform fick barnen inte lära sig samiska i sko- lan. Det samiska språket blev ett språk som talades med skolkamrater och i barnens hemmiljö. Det officiella språket var svenska som talades på skolhemmet och i klassrummet. I en del fall fanns det samisk- talande lärare, men inte på alla nomadskolor. Genom hemspråks- reformen 1977 fick även samiska barn möjligheter att läsa samiska i skolan.9 Som beskrivits i avsnitt 5 ovan behärskar många vuxna samer inte det samiska språket fullt ut och många kan inte läsa och skriva på samiska. Detta är till stor del en följd av att de under sin barndom inte fick stöd inom skolväsendet för att utveckla sitt språk. ersattes nomadskolan av sameskolan. Dagens sameskola bygger på andra värderingar än dess föregångare nomadskolan. ses sameskolan som en möjlighet för samiska barn att stärka sin samiska identitet, att tillägna sig och utveckla det samiska språket och få kunskaper om samernas historia och kultur. Ellacarin Blind är anställd på och tidi- gare doktorand vid och samiska studier, . 8SOU 1975:99 s 181. 9Modersmålsundervisning erbjöds i , men det var frivilligt att för kommunerna att anordna undervisning. Att förlora sitt språk - Samers berättelser om nomadskoletiden Det var tjorv, det var strängar, det var tundra, mörker och långa vägar. Det var jättekonstiga drömmar. Jag kan minnas dom än , jag hade inte haft mardrömmar tidigare. Jag minns min mardröm som om den var . Det är informanten som berättar om en mardröm hon hade . Hon drömde sin mardröm när hon började på nomadskolan . är en av de 24 informanter jag intervjuat inom ramen för min studie om hur samiska barn har upplevt sin nomadskoletid. Nomadskolan har haft en mycket central roll i det samiska sam- hället, men är det ej så många artiklar eller böcker skriva om nomadskolan som institution. Nomadskoletiden är en form av ett samiskt kollektivt minne, som finns i många enskilda personers tankar och drömmar och som jag menar ännu är obear- betat hos flertalet samer. Många har gått på nomadskola eller har en familjemedlem, far, mor, syskon eller någon annan närstående släkting som gått där och det är ofta ett återkommande samtals- ämne bland många samer. En del minns sin skoltid med glädje, några minns inte sin skoltid, och en del minns den perioden i sitt liv som den mörkaste, fylld av tårar och hemlängtan. Ett flertal forskare har skrivit om den samiska skolhistorien, men det är ingen som placerat de samiska skolbarnen i centrum för sin studie. 1942 invigdes det första nomadskolehemmet i . I och med det skrevs ett nytt blad i samernas skolhistoria. De så förhat- liga hushållskåtorna hade äntligen avvecklats och de nya moderna internaten var färdiga för inflyttning. Nomadskolor har funnits på nio platser i , från i norr till i söder. Det nya nomadskolesystemet mötte på hård kritik från samerna själva för den hade lägre målsättning motsvarande svenska skolor. Undervisningen ökade stegvis i längd så att den i mitten av 1940- talet överensstämde med den svenska folkskolan och under 1950- talet infördes ett sjunde skolår. var de samiska ren- skötarföräldrarna skyldiga att skicka sina barn till nomadskolan. De kunde inte välja skolform. I praktiken var undervisningsspråket svenska. Undervisning i samiska gavs inte, däremot kunde samiskan användas som ett hjälpspråk förutsatt att läraren kunde samiska. Efter ett riksdags- beslut öppnades nomadskolan för alla samiska skolbarn, oav- sett bakgrund. Samiska blev ett obligatoriskt ämne och fick omfatta högst och 9-årig skolplikt infördes. ersattes nomadskolan av sameskolan. Intervjuer - en metod att producera kunskap Syftet med mitt arbete har varit att undersöka hur de samiska bar- nens identitet utvecklats i en nomadskolemiljö där de oftast bodde under långa perioder. Ett övergripande mål är därmed att öka kun- skaperna om samernas moderna historia, särskilt inom utbildning- ens område. I en skolmiljö socialiseras barnen in i det samhälle de ska leva i. Regler, normer samt sociala koder lärs ut i alla skol- miljöer. Vilka regler och normer lärdes ut på nomadskolan? En annan viktig aspekt är individernas uppfattning om sitt eget liv och de egna levnadsvillkoren. De flesta av intervjuerna genomfördes i informanternas hem. Det är normalt den bästa platsen framför allt när det gäller inter- vjuer som behandlar familjen eller barndomen.10 Några av inter- vjuerna genomfördes på andra ställen, ett café, ett konferensrum som stod tomt, ett TV-rum, i en tältkåta, i en informants snickar- verkstad. Den enda intervjun som genomfördes på universitet var intervjun med f.d. nomadskoleinspektören . Det är bäst att vara ensam med den som ska intervjuas.11 Är en annan person närvarande kan informanten hämmas i sin frisprå- kighet. Dessutom kan det på ett subtilt sätt tvinga fram en mer socialt accepterad intervju. Jag har intervjuat ett flertal föräldrar som haft minderåriga barn där barnen varit hemma när intervjun genomförts, men de har varit i ett angränsande rum och inte fått vara med vid själva intervju- tillfället. intervjuade jag en manlig informant som 11Paul (1980). har barn och familj. Barnen fick inte vara med vid intervjun efter- som mannen hade så negativa minnen av sin skoltid och han ville att barnen under inga omständigheter skulle gå på den närliggande sameskolan. Det var med stor bitterhet och besvikelse han berät- tade om sin skoltid. Samtliga intervjuer genomfördes på svenska. Dels beroende på att jag inte behärskar samiska fullständigt, dels beroende på att intervjuerna skulle skrivas ut en icke-samisktalande person. Ett fåtal av informanterna frågade om de kunde tala samiska, men när jag förklarade omständigheterna talade de svenska. Ingen av infor- manterna hade problem med att uttrycka sig på svenska, men vissa samiska ord eller meningar sa de ändå, eftersom de har en viss innebörd på samiska, t.ex. nohttagat (SaN). Den idealiska inter- vjusituationen hade naturligtvis varit att jag hade kunnat de samisktalande informanterna på samiska, men tyvärr var detta inte möjligt pga. ovannämnda orsaker. Jag har intervjuat sammanlagt 24 informanter, 12 kvinnor och 12 män som bott på någon av landets nomadskolor som är den tidsmässiga avgränsningen i min studie. För att få en så jämn spridning som möjligt har de delats in tre olika ålderskategorier men även geografiskt. Sex informanter, tre kvin- nor och tre män från varje nomadskoleområde har intervjuats. Hur har dessa 24 informanter valts ut? Jag har dels tillämpat den s.k. snöbollsmetoden, dels frågat de samer som jag kommit i kontakt med om de var villiga att låta sig intervjuas. Dessutom har jag använt mig av gamla elevförteckningar som finns bevarade på Rikets nomadskolors arkiv, i . De flesta av informanterna har ställt sig positiva till att låta sig intervjuas. Endast ett fåtal av de tillfrågade har nekat till att ställa upp på en intervju med hänvisning till att de antingen inte vill eller att de helt enkelt inte minns någonting. Informanterna har indelats i tre olika åldersgrupper och i fyra olika geografiska områden bero- ende på vilken nomadskola de hade gått på. Äldsta gruppen: Födelseår –1957 Mellangruppen: Födelseår –1964. Yngsta gruppen: Födelseår –1970. Intervjuernas längd varierar mellan och . Intervjuerna har genomförts med hjälp av bandspelare och intervjuerna har sedan skrivits ut. alet utgör ca 500–600 A4-sidor. Eftersom vissa delar av informan- ternas livshistorieberättelser är mycket personliga och utlämnade har jag garanterat samtliga informanter anonymitet. Varje infor- mant har getts en pseudonym. Enligt den modell som tillämpat i sina intervjuanalyser har jag indelat intervjufrågorna i dessa huvudteman: Starkaste minne från nomadskoletiden Kontakt mellan nomadskolan och familjen Barnens relationer till personalen Relationer till andra barn, svenska eller samiska Kohler-Riessmans metod innebär att hon delar in texten i olika strofer stanzas.