sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — De finns dessutom en negativ trend i riktning mot allt mer begränsade möj- ligheter till tvåspråkig undervisning. uppmanades att över- väga lagstiftningsåtgärder och andra incitament för att tvåsprå- kig undervisning skall komma till stånd för de nationella minorite- terna inom det kommunala skolsystemet. finds that there exists no legislative guaran- tees to receive bilingual education in minority languages other than and even the possibility to provide bilingual public education in grades 7–9 in minority languages is excluded by law except for the Finnish language. It further finds that in practice the number of bilingual in public schools have continuously decreased. The Advisory Committee considers that instruction in minority languages within the public school system merits considerably more attention both in legislation and practice and that should consider the introduction of positive obligations to provide bilingual teaching in public schools under certain circumstances and the provision of incentives for municipalities to improve their efforts in this sphere.54 konstaterade rörande den sverige- finska minoriteten att det nästan inte finns några tvåspråkiga 53Advisory Committee (2002) s 15. 54Advisory Committee (2002) s 19. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken kommunala klasser kvar längre. De tvåspråkiga friskolorna utgör därmed den enda modellen som erbjuder en stark tvåspråkig undervisning för sverigefinska barn. konstate- rade vidare att friskolor uppfattas som konkurrenter till kommu- nala skolor och att en del kommuner därför motsätter sig sådana skolor. görs det mycket lite för att uppmuntra tvåspråkig undervisning inom den kommunala skolan. uttalade följande rörande implementeringen av artikel 7.1.f i mino- ritetsspråkskonventionen: There appears to be effort directed towards promoting bilingual education outside the independent sector thereby finding a method of implementing the Charter which coincides with the political trends in . There is a danger that this will leave a vacuum, as there is no bilingual education in the municipal school system. If it is not feasible to support independent schools providing bilingual education, then provisions need to be made for the possibility of bilingual education in the municipal school system.55 uppmanade därför svenska myndigheter att mer aktivt beakta sverigefinnars behov på utbildningsområdet och sär- skilt undersöka sätt att garantera tvåspråkig undervisning inom den kommunala skolan.56 13.5.3Förskola, sameskola och integrerad samisk undervisning För samiska barn finns samiskspråkig förskola, sameskola och inte- grerad samisk undervisning. är kommunerna inom förvaltningsområdet för samiska skyl- diga att ge barn möjlighet till förskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivs på samiska (8 § lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndighet och dom- stolar). Enligt 2 kap. 3 § sameskolförordningen (1995:205) får Sameskol- styrelsen efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgif- 55Report of the Committee (2003) s 12. 56Report of the Committee (2003) s 12. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken ter inom förskoleklassen och förskole- och fritidhemsverksamhe- ten för samiska barn. Stadgandet undantar dock inte kommunerna inom förvaltningsområdet för samiska från skyldigheten att anordna förskola helt eller delvis på samiska för barn vars vård- nadshavare begär det. Däremot kan förskoleverksamheten anord- nas genom sameskolans försorg. Verksamheten inom den samiska förskolan skall bedrivas enligt samma mål som för den kommunala verksamheten men förskolan skall även arbeta för att bevara och stärka det samiska språket, kulturen, identiteten, traditionerna och värderingarna. Sameskolstyrelsen har för närvarade avtal om samisk förskola i , , och . var 73 barn inskrivna i dessa förskolor, vilket är en ökning från föregående år.57 I de kommuner där sameskolan bedriver förskola hänvisar man ofta till denna vid önskemål om barnomsorg på samiska.58 har i sin granskning av samiska förskolan påpekat att det finns problem med rekrytering av samisktalande förskoleper- sonal.59 Den samiska förskolan ses av Sameskolstyrelsen som en mycket viktig del i utbildningsverksamheten. På de orter där samisk för- skola finns är den en självklar rekryteringsbas till sameskolan.60 har för regeringen påtalat att etableringen av samisk- språkiga förskolor behöver stimuleras.61 rådgivande kommitté fann, vid sin granskning av uppfyllelse av minoritetsspråkskonventionens bestämmel- ser, att undervisningen på och i samiska gradvis har utvecklats i . ansåg kommittén att ytterligare förbättringar är möjliga, särskilt i områden utanför kommunerna noterade i sin granskning av arti- kel 8.1.a.iii. i minoritetsspråkskonventionen att möjligheterna till samiskspråkig förskola till stor del är beroende av politisk vilja på lokal nivå. Kommunerna måste, enligt expertkommittén, stödja minoritetsspråkig förskoleverksamhet dels genom att bemöta för- äldrar som begär sådan förskola på ett positivt sätt, dels genom att 57Sameskolstyrelsen: Årsredovisning 2004 s 4. 58Skolverket (2005) bil. 1 s 2. 59Skolverkets beslut Tillsyn av sameskolan och Sameskolstyrelsen, , Dnr. 60Skolverket (2003) s 7. 61Sametingets skrivelse till regeringen: Hemställan om en samordnad språkpolitik för det samiska språket och om aktuella insatser, , JU2005/987/D. 62Advisory Committee (2002) s 19. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken aktivt främja sådan förskoleverksamhet. uppma- nade därför svenska myndigheter och kommunerna i förvaltnings- området för samiska att informera bättre om samiskspråkig för- skola samt att underlätta för Sameskolstyrelsen att anordna samisk- språkig förskola. åtagande enligt artikel 8.1.iii. minoritets- språkskonventionen ansågs därför endast delvis uppfyllt.63 Enligt skollagen (1985:1100) får samers barn fullgöra sin skolplikt i sameskolan istället för i den kommunala . Syftet med sameskolan är, enligt skollagen, att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar utbildningen till och med årskurs 6 i . Staten är huvudman för sameskolan. Sameskolstyrelsen utses på förslag av . Sameskolstyrel- sen fastställer sameskolans skolplan och skall genom yttranden och förslag även främja och utveckla samiska undervisningsinslag i det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar samt främja utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning. De mål som fastställts i läroplan och kursplaner skall även uppnås i sameskolan. Läroplanen (Lpo-94) och kurs- planerna för gäller för sameskolan och förutom detta skall varje elev efter genomgången sameskola vara förtrogen med det samiska kulturarvet och kunna tala, läsa och skriva samiska. I sameskolan sker undervisning på svenska och samiska. Ämnet samiska skall förekomma i samtliga årskurser. finns sex sameskolor i , i , , , , och . Vid fem av de sex same- skolorna finns förskoleklass och fritidshem som drivs genom avtal med barnens hemkommuner. Det saknas samisktalande fritids- pedagoger enligt Sameskolstyrelsen.64 Sameskolorna har svårigheter att få tag på personal som har både formell utbildning och kunska- per i samiska.65 Enligt lärarna är ett av de främsta målen för sameskolan och den samiska integreringen att stärka den samiska identiteten hos ele- verna. Det vill man förmedla genom att eleverna får goda kunska- per i samiska, i och om samisk kultur t.ex. sameslöjden, musik, 63Skolverket (2005) bil 1.s 1; se även Report of the Committee (2003) s 15. 64Skolverket (2003) s 7. 65Skolverket (2003) s 15. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken praktisk renskötsel och aktuella samefrågor. Aktiv tvåspråkighet försöker man förmedla genom att eleverna får höra och tala samiska så mycket som möjligt. Skolorna är relativt små och har i genomsnitt haft 19 elever per skola som lägst (1993/94) och som högst 27 elever per skola (2000/01). Alla sameskolor har förskoleklass och var 23 elever inskrivna i verksamheten.66 Det totala antalet elever i sameskola uppgick till 168 elever läs- /2003 fördelade på respektive orter framgår av figuren. Figur 1 Antal elever i sameskolan /03 Antal elever i sameskola /03 Källa: (2003) s 8 I en tillsynsrapport noterar att Sameskolsstyrelsen får ca från staten och att anslaget inte har ökats , annat än genom indexering.67 I finns det enda gymnasiet, Bokenskolan, med samisk inriktning. Samiska språket ingår som obligatoriskt ämne. skriver i sin gjorda kartläggning att många som myndigheten varit i kontakt med uppger att informationen från kommuner och sameskolan brister och att detta är den främsta orsaken till att få elever efterfrågar modersmålsundervisning eller söker sig till sameskolan. Ofta innebär den bristande informationen att föräldrar måste driva frågorna själva och detta kräver en hög medvetenhet. Flera av de intervjuat tror att den bris- 66Skolverket (2005) bil 1 s 3. 67Skolverket (2003) s 8. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken tande informationen från kommunernas sida beror på ovilja och små ekonomiska resurser.68 Vid en jämförelse med och kan man se att samiska barn har bättre lagstadgade möjligheter att få undervisning på samiska i dessa länder. Antalet samiska barn i som får samisk undervisning är dessutom högre än i , trots att antalet samer i endast uppgår till drygt en tredjedel jämfört med . Tabell 1 Samisk undervisning i den obligatoriska skolan (compulsory schooling) –2004 69 6 sameskolor (likvärdiga - 2 statliga same- skolor i det syd- 1–6) - integrerad samisk under- arbetar sida vid sida i (Snåsa, Hattfjelldal) skola (statlig finansi- erad) i det nord- på samiska i kommu- (samiska och norska vid sida i skolan). visst antal elever. nord-, lule- och syd- nord-, enare- och nord-, lule- och syd- antal elever i det och på samiska; Källa: Aikio-Puoskari (2005) s 26 68Skolverket (2005) bil. 69utdrag ur : The Education of the Sámi in the Comprehensive Schooling of Three Nordic Countries: , and , gáldu čála nr 2/2005, utgiven av Kompetansesenttret for urfolksrettigheter, s 26-28. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Integrerad samisk undervisning påbörjades som försöksverksamhet /84 och permanentades . Integrerad samisk undervisning får anordnas efter avtal mellan kommun och Same- skolstyrelsen, enligt 8 kap. sameskolförordningen (1995:205). Kommunen äskar därefter medel för undervisningen av Sameskol- styrelsen. Ett krav på kommunen som önskar bedriva integrerad verksam- het är att skolan dessutom har undervisning i samiska. Sameskol- styrelsen har genom avtalen med kommunerna insyn i och möjlig- het att påverka innehållet i den integrerade samiska undervisningen. Däremot har man inte inflytande över modersmålsundervisningen. Det har lett till att Sameskolstyrelsen inte har kännedom om orga- nisationen och omfattningen av undervisningen av samiska som modersmål och den har heller inte ansvar för att stödja den peda- gogiska utvecklingen för modersmålsundervisningen utanför same- skolorna.70 Med integrerad samisk undervisning avses undervisning med samiska inslag och undervisning i samiska utöver den undervisning som anordnas i samiska som modersmålsundervisning. Vanligt förekommande ämnen är samiska, sameslöjd och samhällsoriente- rande ämnen. Även naturorienterande ämnen, hemkunskap, musik och bild förekommer i varierande grad. Samiska används ofta som undervisningsspråk i de integrerade ämnena. Undervisningen skall integreras med motsvarande undervisning för andra elever i grund- skolan. Den integrerade undervisningen skall ses som ett komple- ment till sameskolorna för de elever som inte har möjlighet att välja sameskola. Integrerad samisk undervisning anordnas i följande kommuner: , , , , , , , och . Antalet skolor med denna typ av undervisning uppgick till 18 och antalet elever som deltog under /04 var 203 stycken.71 Ett problem som finns inom den integrerade undervisningen är att de elever som deltar i undervisningen ofta drabbas av dubbel arbetsbörda. Lärarna i samhällsorienterande ämnen ställer krav på att barn som går i integrerad undervisning även skall behärska det stoff de missar i den vanliga undervisningen medan de deltar i 70Skolverket (2001) s 18. 71Skolverket (2005) bil. 1 s 4. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken En del samiska barn väljer att sluta i den integrerade undervisningen på grund av den dubbla arbetsbördan.72 I framkommer också att föräldrar påtalat att den integrerade samiska undervisningen inte fungerar bra på en del orter. Med anledning av det har en del föräldrar framfört önskemål om att den integrerade undervisningen skulle bedrivas i sameskolans regi för att fungera bättre. Sameskolstyrel- sen har anfört att deras enda påtryckningsmedel för att situationen skall förbättras är genom föräldrainflytande och att en lösning på problematiken vore att förordningen ändrades så att de kunde få huvudmannaskapet för den integrerade undervisningen.73 har tidigare påpekat att den integrerade samiska undervisningen som bedrivs är en angelägenhet för alla i de berörda skolorna och inte bara de samiska lärarna och de samiska famil- jerna. Samarbete mellan integreringslärarna och andra på de olika skolorna måste därför stöttas och eventuella problem måste undan- röjas.74 Enligt Sameskolstyrelsen finns det önskemål från föräldrar om integrerad samisk undervisning på ytterligare platser, men det finns inte ekonomiska medel för detta.75 13.5.4Synpunkter från besök hos Sameskolstyrelsen Utredningen har besökt Sameskolstyrelsen i och träffat bland annat skolchefen. En rad synpunkter framfördes rörande Sameskolstyrelsen och sameskolornas verk- samhet. Samiskspråkig förskoleverksamhet är viktigt för samiskans fort- levnad eftersom barnens lärande börjar i förskoleåldern. För att föräldrarna skall kunna göra medvetna val behöver de ha tillräckligt med kunskap för att kunna göra rätt språkliga val för sina barn. Det finns ett mycket stort behov av kunskap och även verktyg bland föräldrar. Många samer har hamnat i en situation där de förlo- rat språket och det har i allmänhet inte berott på medvetna val från deras egen sida, ofta inte ens medvetna val som deras föräldrar 72Skolverket (2003) s 25, se även (1994) s 19, 52. 73Skolverket (2003) s 26. 74Skolverket: Samebarnens skolsituation – Sameskolor, skolor med integrerad samisk undervisning (1994) s 53. 75Skolverket (2003) s 24. Detta har även framförts vid utredningens besök hos Sameskolstyrelsen. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Från Sameskolstyrelsens sida brukar man i diskussioner med föräldrar anföra att det finns utrymme att göra olika språkliga val för sitt barn och det finns möjligheter att ge barnen aktiv två- språkighet. Det är viktigt att föräldrarna fattar ett beslut som hål- ler. Barn som inte får lära sig samiska kommer kanske att fråga sina föräldrar senare varför de inte givits möjligheten att lära sig samiska. Då är det viktigt att föräldrarnas argument håller. Sameskolstyrelsen driver fyra förskolor . Sameskolstyrelsen har svårt att få ekonomin att gå ihop när det gäller förskole- verksamheten.76 Den ersättning kommunerna betalar täcker inte kostnaderna för verksamheten. Detta trots att kommunerna inom det samiska förvaltningsområdet får extra medel (stadsbidrag) för merkostnader för samisk förskoleverksamhet. I t.ex. Mittådalen (det sydsamiska området) vill samiska föräldrar starta en förskola, men det är svårt att få igång en verksamhet. Det verkar finnas en motvilja hos en del kommuner att satsa på samisk förskola. Om det samiska språket skall kunna bevaras, måste det bli lättare att starta samiska förskolor. Ett sätt att underlätta situatio- nen vore att skaffa fram fler samiska dagbarnvårdare. Detta har Sameskolstyrelsen även föreslagit. Det skulle även ge föräldrarna större valmöjligheter. Sameskolstyrelsen skulle vilja fungera som en stödfunktion gentemot kommuner när det gäller modersmålsundervisning i samiska (se förslag ovan under avsnitt 13.4.4), vilket man föreslagit departementet. Man tror att det skulle förbättra samiska barns möjligheter till modersmålsundervisning och även ge dem möjlig- heter till bättre undervisning, dels därför att myndigheten har stor personkännedom när det gäller tillgängliga lärare, dels har man lång erfarenhet av att undervisa i samiska. Den integrerade samiska undervisningen är värdefull för de samiska eleverna därför att endast modersmålsundervisning i all- mänhet inte räcker för att alla barn skall kunna tillägna sig samiska i tillräcklig grad. Om barn får tillgång till integrerad undervisning kan antalet timmar i samiska bli fler. Det finns även bättre möjlig- heter att skapa en samiskspråkig miljö för eleverna. gyn- nar det eleverna eftersom det samiska språkets status på skolan höjs genom att man anordnar integrering istället för bara modersmåls- undervisning. Från Sameskolstyrelsens sida upplever man dock ett 76 Sameskolstyrelsen: Budgetunderlag 2005-2007 Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken motstånd i en del kommuner mot att anordna undervisning åt ele- verna. Det framfördes att det finns ett stort behov av svenska läromedel i samiska. På nordsamiska finns fler läromedel än för de övriga varieteterna. Det finns norska läromedel, men dessa är inte lämpliga för de yngre. Läromedel för de lägre åldrarna måste vara kopplade till svenska.De är heller inte anpassade till den svenska läroplanen eller timplanen. Det är därför viktigt att avsätta mer medel för läromedelsproduktion. Ett annat problemområde är att man har för lite medel till kompetensutveckling av lärarna och övrig personal. Lärarutbildningen upplevs som ett stort problem . De som har ansvaret för lärarutbildningen tycks inte ta sitt ansvar för att få fram fler lärare. Det behövs olika typer av incitament för att få fram fler lärarstudenter. Enligt Sameskolstyrelsens företrädare finns det behov av en gemensam lärarutbildning inom Sápmi. Den svenska lärarutbildningen upplevs som snäv och den fungerar inte särskilt bra ute på fältet. Samerna är ett urfolk och därmed har de en sär- ställning som också måste beaktas i det svenska samhället och i undervisningsväsendet. Det är viktigt att ett urfolksperspektiv och ett samiskt perspektiv finns med i undervisningen och i pedagogi- ken. I den svenska lärarutbildningen finns ingen undervisning om urfolkskunskap för studenterna. Från Sameskolstyrelsen lyfter man även fram myndighetens möjligheter att vara en värdefull aktör i revitaliseringsarbetet för det samiska språket. Man anordnar språkläger för samiska barn. Skolorna har en infrastruktur som skulle kunna nyttjas i större utsträckning i revitaliseringsarbetet. Det finns även önskemål om att anordna integrerad samisk undervisning i fler, i vart fall tre, kommuner än , enligt Sameskolstyrelsen. När det gäller samiska elevers behov behövs det ytterligare insat- ser inom elevhälsan. Det finns bl.a. ett stort behov av en samisk- talande kurator som är insatt i samers livssituation. I ett utsatt läge är det är viktigt att kunna tala om svåra frågor med någon som för- står det egna modersmålet och även förstår de påfrestningar samer möter . På det individuella planet kan det finnas ett motstånd att tala om känsliga saker med någon utomstående som endast talar svenska. Behovet har framförts av rektorer i det sydsamiska områ- det. Motsvarande samiska kuratorer finns på norsk sida. Det skulle behövas ett stödteam där logoped, kurator med flera ingår och flera kommuner skulle kunna dela på denna tjänst. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken 13.6Förslag till utbildningsåtgärder för barn och ungdomar 13.6.1Åtgärder för samiska barn och ungdomar Fler samiska barn måste ges möjlighet att delta i undervisning i och på samiska. Möjligheterna att anordna integrerad samisk undervisningen bör utökas och förbättras. Fler elever måste ges möjlighet att delta. Detta är särskilt viktigt i det sydsamiska området. De ekonomiska medlen som avsätts för integrerad samisk undervisning behöver utökas avsevärt för att förbättra möjligheterna för samiskan i . En samisk studievägledaretjänst bör insättas. Sameskolorna har ett svårt pedagogiskt uppdrag att fylla. Uppdra- get skall genomföras i ett glesbygdsområde med alla de svårigheter som långa avstånd, rekrytering av personal etc. kan innebära. Undervisningen sker ofta i åldersintegrerade grupper, där eleverna har varierande förkunskaper i samiska. Eleverna talar dessutom olika varieteter av samiska och inte ens ortografin är gemensam. konstaterade följande 2003: Vid besöken och intervjuerna på skolorna framkom ett flertal svårig- heter när det gäller val av undervisningsspråk. En av dessa är att det samiska språket har tre varieteter, som är så pass åtskilda att det endast i undantagsfall finns lärare som behärskar mer än en av varieteterna. Med tanke på att det i nästan alla skolor finns elever från två eller tre varieteter leder uppgiften att ge undervisning på samiska till stora pro- blem för barnen, särskilt om några elever talar en annan samisk varietet än läraren. En ytterligare svårighet är att elevernas kunskaper i samiska varierar från ren nybörjarnivå till att ha samiska som modersmål.77 Sameskolorna brottas även med brist på lämpliga läromedel för de olika varieteterna av samiska och lärarna får lägga mycket tid på att ta fram eget undervisningsmaterial. Det råder dessutom brist på lärare i samiska. Undervisningen bedrivs ofta i gamla internatskolor där lokalerna inte alltid är anpassade till verksamhetens behov. 77 (2003) s 21. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Trots dessa svårigheter lyckas man genom stort lärar- och föräldra- engagemang att ge eleverna kunskaper i samiska.78 note- rade 2001 att sameskolans undervisning präglades av optimism som tycktes genomströmma undervisningen och att eleverna var posi- tiva. Situationen vid den samiska integreringen skiftade däremot mellan kommunerna och det fanns behov av pedagogisk utveckling och reflektion.79 Det nuvarande elevantalet inom den samiska förskolan, same- skolan och den integrerade samiska undervisning är så litet att andelen barn som kan tillägna sig läs- och skrivkunskaper i samiska inte är tillräckligt, för att samiskan skall kunna bestå som ett levande språk i . Jag anser därför att samiska barns tillgång till undervisning på samiska måste förbättras och alla samiska barn som vill tillägna sig samiska skall ges möjlighet till det. För syd- samiskans del är läget akut. Omedelbara åtgärder krävs inom utbildningsområdet för att fler barn skall kunna tillägna sig syd- samiska. Antalet barn med tillgång till sydsamiska i förskolan och skolan måste utökas radikalt och det måste ske omgående. Utan ökade insatser på utbildningssidan kommer sydsamiskan inte att kunna fortleva eftersom den språkliga basen blir för liten. Situatio- nen för lulesamiska och nordsamiska är också svår eftersom den språkliga basen krymper. Ett sätt att omgående öka samiska barns möjligeter att tillägna sig samiska vore att utöka möjligheterna till samisk integrerad undervisning. I budgetunderlaget –2007 föreslog Same- skolstyrelsen därför en utökning av anslag för integrerad samisk undervisning. Det finns ett intresse att utöka dels befintlig samisk integrerad undervisning, dels anordna integrerad undervisning på nya orter. Intresset har ökat men myndighe- ten saknar medel för utökning av verksamheten. Sameskolstyrelsen anser att genom ett ökat anslag på skulle utök- ning av verksamheten kunna ske på ytterligare fyra orter samt ökning av omfattning på undervisning på skolor som inte får utökad tid för integrerad samisk undervisning.80 Mot denna bakgrund anser jag att den samiska integrerade undervisningen bör utökas och förbättras.