sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — 7.Mature market – major competitors patents protect distingui- shing features. 8.Hindra billiga kopior. 9.Garanterar oss rätt att använda vissa processer. Eventuellt för- steg framför konkurrenter. 10.Vi skapar möjligheter att korslicensiera mot andra företag som kan vara verksamma i vår nisch. Det gör oss mindre beroende av deras licensavgifter. 11.Konkurrenterna kan inte använda våra processer och sälja våra produkter. Då kan vi få högre priser. 12.Produkter kan säljas till högre pris. Introduktion av konkur- rentprodukter försenas. 13.Gör att det lönar sig att satsa på FoU. Gör att företagets pro- dukter kan få en särprägel relativt konkurrenters produkter. 14.Det visar att vi är kreativa och nyskapande. Det är av värde vid samarbeten och i t.ex. utbytesaffärer. Det ger öppenhet i dialo- gen. Det finns möjlighet till licensiering. Enkätfråga: Vilka justeringar av patentsystemet skulle förbättra ert företags/er företagsgrupps konkurrenskraft (v g specifi- cera)? 1.Skapandet av ett riktigt Europapatent som inte i sin helhet be- höver översättas till alla språk. 2.Högre kvalitet vid granskning för att undvika double paten- ting. Harmonisering mellan länder. 3.Högre kvalitet på patenten (dvs. grundligare granskning). Se till att mjukvarupatent av amerikansk modell inte blir praxis i Eller rättare sagt, se till att stoppa mjukvarupatent helt! Effektivisering av tvistlösningsprocessen. 5.Förenklat förfarande / billigare validering av godkända europa- patent. Endast översättning av patentkraven. 6.Increase in patent term. As we are in business with re- gulatory approvals required. Opposition proceedings in more countries. 8.Ett språk (engelska) för EPO-patent. 9.Sätt till mera resurser ute på domstolarna så att patenttvister kan avgöras snabbare än . Snabbare granskning i t.ex. . Patent på ren mjukvara. 11.Om myndigheter och beställare skulle ändra på upphandlings- systemet. köper man i princip aldrig patenterade produkter. 12.Ett EU-patent med rimliga kostnader. 13.Slopade krav på översättningar av beviljade Europeiska patent till nationellt språk. Harmoniserad prövning av patenterbarhet. Harmonisering av patentprocesser avseende främst intrång och giltighet. 14.Patentsystemet skulle må bra av högre krav på uppfinnings- höjd. Detta måste dock genomföras i internationellt samarbete, åtminstone i europeiskt samarbete. 3.4Anledningar till nedgången av patenteringsfrekvensen i (PEX 4) Enkätfråga: Vilka ansökningstyper och ansökningsvägar för first filings blir förmodligen dominanta på ? 1.EPO, inbegriper också. 2.Kan bli vanligare med att gå till EPO eller US direkt. 3.EPO/US. 4.SE, US. 5.Nationellt SE till PRV kombinerat med nationell US till USPTO för att få global täckning som man kan skjuta på en del kostnader till . 6.Sverige, nationellt. söker vi via EPO. Undantaget är de patentansökningar som kan bedömas innefatta försvarshemlig information. 8.Patent är normalt ett handelshinder eftersom myndigheter en- bart använder öppna produkter. 10.EPO-ansökningar ökar signifikant. 11.Nationella SE-ansökningar till PRV. Därigenom får vi samti- digt beslut om behovet av försvarssekretess. Enkätfråga Vilka ansökningstyper och ansökningsvägar för sub- sequent filings blir förmodligen dominanta på ? 1.PCT-ansökningar till PRV förutsätter rimlig kostnadsnivå. 2.PCT [till svenska PRV] och US. 3.The most cost effective. Depends on where the inventors are (IT, FR, SE, US). 4.US + EPO. 5.PCT, i viss mån EPO. 6.Efter SE söker vi PCT till PRV med alla länder designerade. När det är dags söker vi sen EPO och slutligen valda länder inom EPO. Det handlar om att skjuta kostnader utan att för- lora eventuella marknader. 7.För vår del, svensk prioritetsrättsgrundande plus PCT inlämnat till PRV. använder vi inte primärt PCT för våra subsequent filings utan begränsar oss till US nationellt. 10.PCT och EPO. 11.Normalt endast US. 12.Undantaget är försvarshemliga patentansökningar som efter regeringens tillstånd inlämnas nationellt. Enkätfråga Vilka fördelarU U finns med att lämna in first filings till Skrives på svenska. Lätt att diskutera med granskare. Bra cost- benefit-ratio. Prioritet i det egna landet. Bättre kompetens hos patentbyrån. 4.Normalt relativt bra nyhets-/patenterbarhetsgranskning under prioritetsåret. Relativt låg granskningskostnad. Ansökan på engelska granskas. 6.Early search report. 7.Ger tid till att strategiskt planera patent på andra marknader. Ur kvalitetssynpunkt tillfredsställande granskning. 10.Man får en bra granskning som man inte tappar vik- tiga marknader om man väljer att komplettera ansökan med en till USPTO. 11.Snabb behandling till första föreläggande. 12.Viktigt för klassificering som försvarshemligt. 13.Erhållande av första granskningsbesked inom 6–7 månader är bra beslutsunderlag inför den internationella patentfasen. 14.Bra och snabb granskning. 15.Relativt billigt att få en första granskning. Svenskt material hit- tas lättare av PRV än andra myndigheter. Närheten till PRV t.ex. vid muntliga förhandlingar. 16.Billigt att få snabb bra granskning. 17.Jag vet hur man gör. 18.Alla Ericssonanställda patentombud kan underteckna hand- lingar. 19.Språket och närheten till t.ex. granskaren. 20.Låg initialkostnad, granskning inom prioritetsår, möjlighet att söka på svenska. 21.Eftersom vi är verksamma inom försvarssektorn, får vi automa- tiskt en bedömning av försvarssekretessbehovet. Enkätfråga: Vilka nackdelarU U finns med att lämna in first filings till 1.Både djup och bredd i granskningen är bättre på EPO. 2.PRV- prioriterar PCT- och EPO-ansökningar i vissa lägen. Det har hänt att vår svenska prioritetsgrundande ansökan har be- handlats parallellt med PCT:n. 3.Publicering av ansökningsdata kort efter inlämningen. 4.Kvalitet, nyhetsgranskningsrapporter. 5.Not interested in patenting in Swedish market. Cases are gene- rally dropped. 6.Längre process att få patent på andra marknader. 7.Genomloppstiden för patentskydd utanför fördröjs med . 8.Sökningen efter mothåll håller inte samma kvalitet som på EPO. Patent i är inte högsta prioritet bland världens länder, vilket gör att ansökan kan vara en onödig utgift. 9.Titeln blir offentlig. 10.Dåligt system för elektronisk filing. Extra administrativt arbete om vi inte vill ha patent i . 11.Totalt sett innan internationella patent godkännes. 12.Onödigt när man går vidare i EPO. Samma granskare när man går vidare i EPO/PCT -> stor risk för sämre granskningskva- litet. Patentskydd i kanske inte nödvändigt. 13.Inga för oss. Men vissa industriföretag anger problem med of- fentliggörandet. Enkätfråga: Vilka fördelarU U finns med att lämna in first filings till Vi behandlas på samma sätt som våra kon- kurrenter när det gäller exempelvis datorrelaterade uppfin- ningar. Elektronisk ansökan gör det enkelt. 2.Inom vissa teknikområden bättre sökrapporter. 3.Fler länder täcks in direkt. 4.Kvalitet, nyhetsgranskningsrapporter. 5.Granskningen känns ibland säkrare. 6.Billigare och snabbare. 7.För vår del kostnadseffektivare. 8.Kortare genomloppstid fram till patentbeviljande. 9.Engelska från början. God kvalitet på granskning. 10.Bra sökning och ofta bra granskning. Vill man ha patent i många EP-länder är det billigare än att börja med PRV om uppfinningen ger patent. Bra rykte i branschen. Ledande inom praxisutveckling. 11.Bra system för elektronisk filing. 12.Kortare tid till beviljat patent. 13.Granskning inom prioritetsår. 14.Inga för oss. Men vissa industriföretag anger sekretessen. Enkätfråga: Vilka nackdelarU U finns med att lämna in first filings till 2.Än så länge inte full kompetens på patenbyrån för detta. 4.Cost; late search report. Generally (, , ) need foreign filing permission. 5.Måste snabbare fatta beslut om andra marknader. 6.Missar möjlighet att förbättra ansökan under prioritetsåret. 7.Stora kostnader måste tas utan visshet om huruvida dröjande nyhetshinder kan finnas när granskning utförs. 8.Lång tid och långsam granskning. 9.Kostar mycket pengar initialt, vilket är onödigt om EPO hittar bra mothåll. 11.Europa är för dyrt om man arbetar inom fält där ett US-patent är tillräcklig spärr. 12.En stor del av egna patentombud är inte auktorise- rade EPO-ombud och kan inte underteckna handlingar. 13.Högre kostnad initialt. 15.Risk med att gå utanför med försvarssekretessbelagd uppfinning. Enkätfråga: Vad saknar eventuellt svenska/nordiska patentbyråer vad gäller kompetens: 1.Djupa regionala kunskaper. 4.Juristkompetens för utlandet. 6.Teknisk kompetens/förståelse för global enforcement av pa- tentsystemet. 8.Software, telecommunications, chemistry. 9.Grundutbildning – patent. 10.Patentvärdering, försäljning. 11.Alltför låg andel med EPO-behörighet inom många svenska byråer. 12.Avseende internationell processföring. 14.Kunskap gällande enforcement. 15.Koppling mellan patent och affär. Enkätfråga: Vad saknar eventuellt svenska/nordiska patentbyråer vad gäller tjänsteutbud: 2.Mer kommersiellt relaterade tjänster, som t.ex. licensrådgiv- ning. 5.Patentvärdering, försäljning. 6.Endast de stora byråerna som kan erbjuda ett brett tjänsteut- bud. Enkätfråga: Anser ni i allmänhet i ert företag/er företagsgrupp att det s k lärarundantaget i (d v s anställdas rätt vid svenska universitet och högskolor till patent på sina forskningsresultat) bör behållas/avskaffas/be- gränsas? 1.Precis som i näringslivet bör de uppfinningar som tagits fram i tjänsten tillhöra arbetsgivaren. Men då bör det finnas krav på universiteten att kommersialisera också. 2.Viktigt att universitet/högskola inser den ekonomiska poten- tialen och bygger sitt eget patent- och exploateringskunnande. 3.De som finansierar forskningen bör få del i det hela. 4.Utgör återkommande problem vid samarbeten med universitet och högskolor. 5.Vid förhandling om högskoleanställds patent tenderar denne att övervärdera sitt patent, vilket skapar svårigheter att nå rim- lig uppgörelse. 6.Det spelar ingen roll. Vi har aldrig haft problem med detta. Vi behöver expertis om något skall implementeras. 7.Lärarundantaget försvårar/komplicerar kommersialisering. Samhället finansierar och högskolor bör därför ha rätten på liknande villkor som privata företag har rätt till an- ställdas uppfinningar. 8.Varför skall forskare vid universitet och högskolor behandlas annorlunda än andra forskare? Enkätfråga: Anser ni i allmänhet i ert företag/er företagsgrupp att svenska universitet och högskolor i ökad grad själva bör kommersialisera sina forskningsresultat och öka sin kommersialiseringskompetens? 1.Försäljning till entreprenör. 2.För är det viktigt att vi kontinuerligt kommersialiserar forskningsresultat. Det är en läroprocess som behövs och även om inte alla lyckas så kommer en del säkert att lyckas. 3.Viktigt att möjligheter för kommersialisering skapas, men inte av universiteten/högskolorna själva. Kommersialiseringen bör ske i avknoppade bolag som relativt omgående blir fristående från universitet/högskola. 4.Det blir bara fel i de flesta fallen inom byggområdet. 5.Något märkligt att doktorander äger patent vars kostnader helt betalas av staten men att uppfinnare i mycket liten utsträckning kan få mjuka lån. 6.Forskningsresultaten kommersialiseras i allmänhet bäst i före- tag som är fristående från universitet och högskolor. Enkätfråga: Till vilken organisationsenhet hör er patentavdelning? Bilaga 14 SOU 2006:80 Till vem rapporterar patentchefen? Chef koncernstab, strategi och affärsutveckling Styrgrupp (chefsjurist, , strategichef) Vilken utbildningsbakgrund har patentchefen (t.ex. ingenjör, ekonomi, jurist, annan)? Ingenjör (t.ex. civil-, högskole-) 25 st 4.1Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att skapa ökad för- ståelse och insikt hos svenska företag, inte minst små företag, om de ekonomiska fördelarna med patente- ring? 1.Easily understandable presentation of success stories and un- successful stories (which often relate to minor mistakes, e.g. incorrect assignee-statement). 2.Inclusion of education topics at technical and economic univer- sities. Seminars arranged through , etc. 3.Regular university degrees in IP. 4.Designing of career paths of IP people in industry. 5.There should be seminars about the patent system in all high schools so that people in general know about it. 6.Education of the personnel in the companies in this field. 7.PRV has credibility and should receive government funds (pos- sibly within the total funding of PRV) for spreading informa- tion on the patent system to all companies (not only small ones). 8.Promotion from PRV and other bodies engaged in innovation. 9.More patent education at the technical universities. 10.Having a compulsory topic at least at the institutes of techno- logy (KTH, , etc.). 11.Make the connection invention/product – patent – market more concrete and visible. 12.Evaluate patenting cost in relation to R&D cost. Patenting cost is part of R&D cost, since patent protects the R&D invest- ment. 13.Compulsory courses at universities for all engineers and econo- mists. 14.Arrange meetings with small Swedish companies and inform them about the advantages. Such meetings could be arranged by PRV, SPOF, SIPF together. 4.2Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att stimulera svenska företag att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? 1.Using IP and legal advisers as bouncing boards for competitive strategies, i.e. doing it the American way. 2.Point out, teach the advantages of licensing. 3.Favorable tax treatment of patenting costs. 4.Favorable tax treatment of royalty income (compare ). Make them understand that patenting is a way of earning money and not a pure cost. It is useless to spend a lot of money on R&D and not protect the result thereof. People from PRV travelling around and telling companies this and what may be done with a patent would be advantageous. 6.Inform companies about the importance of the patent system, both for patent holders and for companies having to avoid pa- tent infringement (on a global scale). 7.An inexpensive insurance for process costs against an infringer. 8.Better financial support from . 10.It is important to make management aware that patents are not only about protecting an invention / a product. Patents can be used in more strategic and economic contexts than what is of- ten realized. 11.Government funds for early patenting. 12.Use the patent portfolio as an asset for licensing. 4.3Sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt (PEX 3) Enkätfråga: Vilka justeringar av patentsystemet skulle förbättra ert företags/er företagsgrupps konkurrenskraft (v g specifi- cera)? 1.A more speedy legal system. 2.A more harmonized legal system in EU. 3.Less translation requirements. 4.Patent protection for software and business methods, similar to US. 5.Client attorney privilege, legally protected for patent attorneys. Same as for advocates. 6.Reverse burden of proof for process patents in according to TRIPs. 7.Less duplication of search and examination across different authorities. 8.Harmonization of substantive and formal provisions. 9.An inexpensive insurance for process costs against an infringer. 10.Possibility to patent computer related inventions where the invention falls back on software. 11.Decreased costs (e.g. translation) for validation of EP patents in all EPC contracting states at the same time. (To lower costs in for my clients competitors while high costs for my client in other countries is detrimental to my clients competitiveness.) 13.Do not publish information about the Swedish patent applica- tion before 18 months from filing. (Compare with EP-applica- tion.) Förteckning över särskilda bakgrundsrapporter och PM Ett antal särskilda bakgrundsrapporter har utarbetats i olika delstu- dier under utredningens gång, vilka listas nedan. Därutöver har ett antal promemorior, sammanställningar och artiklar utarbetats, in- samlats och distribuerats inom expertkommittén. A.Rapporter från olika delstudier i anslutning till utredningen, utförda av utredningens projekt- arbetsgrupp vid Collection of current IP policy recommendations from Europe, the and Survey of IP education in Swedish higher education, research institutes, consultancy services, PRV and The role of patents in high-growth SMF´s in – The GAZ study Technology cases from businesses in converging Patent exploitation strategies for high value patents – The PEST study largest innovations – The SSI biotech study The role of patents in SMF´s in – The HIT The role of patenting in a Swedish entrepreneurship area – The case of the region Bilaga 15 SOU 2006:80 The role of patents in IT SMF´s in – The IT- Patent professional certification requirements in the EPO and the USPTO – Public protection by applying reasonably high barriers to entry B.Artiklar och promemorior utarbetade av och distribuerade till utredningens experter Streitwertherabsetzung – Reduction of the value of the matter in dispute in connection with IP infringement and invalidity lawsuits in Damages, compensation and unjustified enrichment as remedies in connection with IP in- Are we on our way in the new economy with optimal inventive steps? The Evolution of Corporate Entrepreneurship in – was Schumpeter wrong? The Economics and Management of Technology Trade – Towards a pro-licensing era? R&D Tax Credits – Why they mostly do not work and how they perhaps could be designed to work Strategisk patentteknik – Förslag till nationellt Jämförelser av de svenska, norska, danska och Licensberedskap, patenträttsliga utlåtanden från PRV och avgiftsreducering för små företag Åtgärder för att förbättra svenska Utlåtanden från PRV avseende svenska SOU 2006:80 Bilaga 15 Angående patentering av behandlingsmetoder Riskkapitalfinansiering av innovationer och IP – några observationer och reflektioner Bilaga 16 ger diverse bakgrundsstatistik rörande FoU, patent och tillväxt på nationell nivå för samt några internationella jämförelser. Följande urval har gjorts: Tabell B.16.1 Patent and technology indicators for years 1991– 2001 Tabell B.16.2 Annual number of first filings at the Swedish PTO by Swedish research institutes years 1998–2004 Tabell B.16.3 Annual number of first filings at the Swedish PTO by Swedish governmentally owned companies years 1998– 2004 Tabell B.16.4 Gross domestic expenditure on R&D () year 2003 and average annual real growth (%) years 2000–2003 Tabell B.16.5 Totala antalet nationella patentansökningar per (tusen) capita åren 1985–2004 Figur B.16.1 R&D expenditure in different industries in year 2001 Figur B.16.2 R&D in by financing and performing sector year 2001 (SEK bn) Figur B.16.3 Distribution of public R&D resources among selected Swedish ministries and agencies year 2005 royalty trade balance for years 1996– 2002 (1000 M ) Figur B.16.5 R&D expenditure in relation to GDP year 2001 Figur B.16.6 R&D intensity (as % of GDP) year 2003 Figur B.16.7 R&D expenditure by main sources of funds (%) year vs performance in the knowledge-based economy – relative country positions in year 2002 Figur B.16.9 Triadic patent families and publications per million population year 2000 Figur B.16.10 Triadic patent families in relation to BERD as % of GDP year 2000 Figur B.16.11 Antalet nationella ansökningar i ett urval av länder samt EPO- och PCT-ansökningar åren 1985–2004 Figur B.16.12 Totala antalet nationella patentansökningar per FoU-$ åren 1985–2004 Tabell B.16.1 Patent and technology indicators for Gross Domestic Expenditure on R&D -- (million current PPP $) per capita population (current PPP $) Expenditure on R&D -- BERD (million current PPP $) Higher Education Expenditure on R&D -- HERD (million current PPP $) Government Intramural Expenditure on R&D -- GOVERD (million current PPP $) GOVERD as a percentage of GDP of "triadic" patent families (priority year) of patent applications to the EPO (priority year) of patents granted by the USPTO (priority year) Technology balance of payments: Receipts (million Technology balance of payments: Payments (million (Million national currency – for the euro area pre-EMU euro or EUR) Total Population (Thousands) Total Employment (Thousands) Exchange Rates (national currency per dollar) Källa: Database for Science and Technology Indicators (2005) Bilaga 16 SOU 2006:80 Annual number of first filings at the Swedish PTO by Swedish research institutes years 1998–2004 Number of first filings at the Swedish PTOP Trätek – Institutet för 10 SICS – Swedish 1)Källa: Links at 2)Källa: Swedish Patent Office (PRV) data Tabell B.16.3 Annual number of first filings at the Swedish PTO by Swedish governmentally owned companies years1998–2004 Number of first filings at the Swedish PTOP 11 Vin & Sprit 1)Källa: Rapport för företag med statligt ägande, januari–, (2005), p.11 2)Källa: Swedish Patent Office (PRV) data Tabell B.16.4 Gross domestic expenditure on R&D () year 2003 and average annual real growth (%), years 2000–2003 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission, (2005). Tabell B.16.5 Totala antalet nationella patentansökningar per (tusen) capita åren 1985–20041)P P * 2004 calculated using the 2004 Sheet. Underlying population data is average year value. For EU15 popula- tion data: Källor: Berörda nationella patentkontor samt EPO. Populationsdata hämtade från databasen . 1)Lägsta värdet i var kolumn är understruket och högsta värdet skrivet med fet- stil. 2)EU15 avser de 15 medlemsländerna i EU innan utvidgningen . Figur B.16.1 R&D expenditure in different industries in year 2001 Källa: m.fl. (2004) Figur B.16.2 R&D in by financing and performing sector year 2001 (BSEK) Källa: m.fl. (2004) Figur B.16.3 Distribution of public R&D resources among selected Swedish ministries and agencies year 2005 Källa: Annual Innovation Policy Trends and Appraisal Report, –2005. royalty trade balance for years1996–2002 (1000 M ) -0,5 -0,7 -0,8 -0,9 -0,9 -1,1 -1,5 Figur B.16.5 R&D expenditure in relation to GDP year 2001 Källa: m.fl. (2004) Figur B.16.6 R&D intensity (as % of GDP) year 2003 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). Figur B.16.7 R&D expenditure by main sources of funds (%) year 2002 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). vs performance in the knowledge-based economy – relative country positions in year 2002 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). Figur B.16.9 Triadic patent families and publications per million population year 2000 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). Figur B.16.10 Triadic patent families in relation to BERD as % of GDP year 2000 Towards a Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). Figur B.16.11 Antalet nationella ansökningar i ett urval av länder samt EPO- och PCT-ansökningar åren1985–2004 JapanUSA,PCT, Utility patent applications at the USPTO Patent applications at the JPO 1985 1986 1987 1988 1993 1994 1995 1996 1997 19 Källa: Statistik från respektive patentverk samt Figur B.16.12 Totala antalet nationella patentansökningar per miljon inhemsk FoU-$ åren 1985–2004 Källa: Statistik från respektive patentverk samt Database for Science and Technology Indicators (2005). Följande tabeller ger en uppfattning av storleksordningen på en genomsnittlig avsättning på av FoU-investeringar till patent- och IPR-arbete enligt utredningens rekommendationer. Den ef- terföljande figuren ger sedan en mer överskådlig bild av FoU-ut- giftsflödena. Tabell B.17.1 FoU-utgifter i det svenska FoU-systemet (Mdr SEK = miljarder SEK) (Mdr SEK) Privata ej vinstdrivande företag 1) Denna kolumn anger således vad en 4 %-nivå av FoU-utgifter motsvarade . Källa: Bearbetning av Statistics (SCB).