sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — Den franske sociologen (1996) har tvärtom pekat på avgörande skillnader. En viktig sådan är att europeiska getton är etniskt heterogena och att den avgörande demarkationslinjen mellan de socialt exkluderade och det övriga samhället inte lika entydigt som i följt kategorierna ras eller etnicitet. Om vi skall följa sociologins definitioner av vad som konstituerar en klass eller vad som är kännetecknande för ett getto är det kanske inte möjligt att tala om 91 Förortens hotfulla unga män SOU 2006:73 framväxten av en ny underklass eller om gettoisering i dagens EuropaTPF 1 FPT. Men rasismen och de sociala spänningarna har i många västeuropeiska länder blivit allt påtagligare. menar, i en artikel , att det är en fråga Om, utan en fråga om När och i vilken stad som den europeiska versionen av i kommer att äga rum. vet vi att det var , närmare bestämt i förorten . De besinningslösa upplopp som skakade startade efter det att två unga killar med invandrarbakgrund jagats av polisen i . I sin rädsla tog de skydd i en transformatorstation där båda brändes till döds av högspänningselektricitet. De båda, med bakgrund i respektive , var för tillfället utan sina identitetshandlingar och flydde från polisen för att slippa föras till polisstationen för utredning. Polisen och inrikesminister hävdade att de var jagade av polisen för att de var inbrottstjuvar. Detta visade sig sedan inte stämma. Medborgare i Clichy-sous-Bois arrangerade ett möte och protesterade mot polisens agerande. , , började ungdomar sätta eld på bilar och butiker i området. Polisens omtalade och av kritiserade specialstyrkor (CRS) svarade på ungdomarnas våld med än mer våld, bland annat sköts en tårgasgranat in i en moské full med människor. Redan nästföljande kväll efter spred sig upploppen runt om i . var i princip alla stora franska städer en del av de mest omfattande gatukravaller som ägt rum i revolten 1968 , , , osv. Detta kaos var enligt medierna och polisen iscensatta av förortsgangsters och/eller muslimska fundamentalisterTPF 2 FPT. TP 1 PT Waquant (1999) definierar getto som en social och rumslig formation för en stigmatiserad, avgränsad och homogen etno-racial kategori. TP 2 PT I SVTs Mediamagasinet diskuterades mediernas bevakning av vad som hände i och . Distansen mellan journalister och folk i förorten bidrog till kravallernas utveckling. Merparten av journalisterna valde myndigheternas version av vad som var orsaken till och vad som hände på gatorna. Uppretade invånare slog som svar på detta ner journalister och tände eld på deras bilar. -Våldet kom inte som någon överraskning. Många i förorterna ser journalisterna som polisens och politikernas förlängda arm, säger på organisationen . Samma TV-program granskade också danska mediers rapportering om förorten. I danska TV2 toppades nyheterna av rapporter om Triple A, ett tungt beväpnat invandrargäng som påstod sig ha tagit över tre stadsdelar i . Polisen kommenterade, politikerna agerade. Men det fanns ett problem med nyheten. Den var inte sann. Mediemagasinet åkte till för att ta reda på hur sommarens kanske största nyhet visade sig var en bluff. SOU 2006:73 Förortens hotfulla unga män Den officiella arbetslösheten i Clichy är och ungdomsarbetslösheten i det närmaste 50 %.TPF 3 FPT Men arbetslöshetssiffror ger inte hela bilden. Den franske ungdomskulturforskaren har studerat de ungas villkor i olika förorter i . Peyrat menar att upploppen är de unga männens svar på en bred och djupt känd vrede grundad i erfarenheterna att alltid och överallt bli behandlad som en andra klassens medborgare. I en kränkande omvärld blir den egna förorten en trygg tillflykt. Här har man kontroll och kan erhålla upprättelse. Peyrat: Alltså måste man kämpa mot omvärlden, man måste få den att betala för att få revansch på den. Att bränna bilar, att tampas med ordningsmakten, det är ett sätt att ta revansch på omvärlden och ett sätt för de unga att bli erkända av denna omvärld som annars inte lyssnar på dem. Poliserna är representanter för denna orättvisa omvärld, därför är polisen i deras ögon fiender som man måste slåss mot och som man måste jaga bort från höghusområdets territorium (2005). Sammandrabbningarna mellan polisen och de frustrerade, unga männen handlar alltså till del om vem som har makten över eller vem som kontrollerar territoriet, dvs. Det finns, menar , en mörk underström som anknyter till koloniala förflutna detta blir inte minst tydligt när unga kravallbloggare väljer signaturer som la , Knulla . Andra röster i samma artikel hävdar t.ex. att fullföljer sitt koloniala arv genom att trycka ner svarta fransmän. menar att de problem det franska samhället tvingas möta genom upploppen i de franska förstäderna till del har sin grund i en postkolonial situation. Myndigheterna fick inte bukt med oroligheterna förrän man införde utegångsförbud i 300 franska städer. En lagparagraf som skapats under putsades av och användes nu på fransk mark, för att tygla barnbarnen till dem som ursprungligen var föremål för denna lag. Den franska händelseutvecklingen diskuterades ymnigt i svenska medier och frågan om en liknande utveckling skulle vara möjlig i ställdes mer än en gång. De förortsungdomar, socialarbetare och forskare som intervjuades i medierna gav inget entydigt svar. Men efter det som tidigare hänt i , då skarpa skott avlossats mot en polisstation efter ett bråk mellan - Danska medier kunde lika gärna skickat en reporter till bortre som till en förort i , så lite kontakt finns det, menar , redaktör för danska . TP 3 PT Den europeiska sociala modellen och upploppen i . Förortens hotfulla unga män SOU 2006:73 polis och ungdomar i ett av stadens invandrartäta höghusområden, framstår detta ändå inte som ett helt otänkbart scenario. Fattigdomen och frustrationen i svenska förorter kan kanske inte riktigt jämföras med situationen i . Men är, trots sin begränsade koloniala historia, en del av det postkoloniala . De migrationsströmmar som fört de före detta kolonierna in i de europeiska metropolernas hjärtan, har också i vårt land skärpt främlingsfientligheten och gett utrymme åt en nyväckt nationalism (McEchrane & 2001). Över hela kontinenten pågår en utveckling som segregerar och avskiljer de stora städernas immigranttäta bostadsområden från det övriga samhället. De socialdemokratiska välfärdsstaterna i var förskonade från denna utveckling. Utvecklingen i kan inte heller beskrivas som att välfärdsstaten gett upp sina ambitioner. Men jag menar att vi till Clichy-sous-Bois i och andra gettoliknande förorter runt om i , kan foga flera förorter i syd-västra , delar av i såväl som i . Alla dessa områden är inbegripna i vad som brukar beskrivas som en territoriell stigmatiseringsprocess. Med den tidigare nämnde Loic Wacquants (1996) terminologi har den samhälleliga och mediala diskursen här demoniserat livsvillkoren på ett sätt som skapar rädsla och osäkerhet, såväl inne i som utanför dessa områden. Stereotypa föreställningar om kriminalitet, om ras-, kultur- och religionsmotsättningar bidrar till att skapa fruktan och moralisk panik. Dessa demoniserings- och stigmatiseringsprocesser är inte minst påtagliga för unga män med invandrarbakgrund från dessa områden. Så även om ungdomssituationen i franska förstäder inte kan jämställas med hur det ser ut i så finns det paralleller; detta gäller inte minst synen på förortens unga män som problem och hot. En vanligt förekommande uppfattning i diskussionen om händelseutvecklingen i gör gällande att våldet och förstörelsen är det enda språk dessa ungdomar känner till. Detta är inte sant. Det är i lika hög utsträckning politiker, medier och institutioner som saknar såväl intresse som förmåga att ta till sig de ungas röster och kulturella uttryck. För var och en som lyssnat på den franska hip hop musik som skapats med rötter i dessa områden är det uppenbart att det finns andra språk än destruktionen. Fransk rapmusik har utvecklats till att bli förortsungdomens egen offentlighetsstruktur. Den utgör en ny typ av journalistik, en röst från marginalen som vill kommunicera och 94 SOU 2006:73 Förortens hotfulla unga män öppna upp en dialog om de villkor de unga lever under. Gruppen Son Tres t.ex. vänder sig i en helt nyskriven låt direkt till landets ledande politiker I stället för att sova i nationalförsamlingen borde ni lyssna på oss, vi är det unga röst – Vi skall knulla La tills hon älskar oss, upploppen slutar inte förrän ni fattar att vi är fransmän och att vi är här för att stanna.TPF 4 FPT Den hotfulla ungdomen och förortens kriminella gäng har ungdomar betraktats som svårhanterliga och hotfulla. I mediernas värld har kategorin ungdom i det närmaste gjorts liktydig med de unga män, som genom att utveckla eller ansluta sig till olika former av kamratgrupper och subkulturer utgjort en aldrig sinande källa till indignation från den äldre generationen. har det handlat om arbetarklassungdomar som av olika anledningar haft svårigheter att hitta plats och tillhörighet i ett föränderligt samhälle. Diskussionen om den hotfulla ungdomen (1997) har ofta fått medier och myndigheter att alltför kategoriskt hänföra hela grupper av ungdomar till samhällets fiender. Att på detta sätt bli utpekad har snarare förstärkt det utanförskap och den vilsenhet som utgör bakgrunden till att dessa unga haft behov att utveckla egna tillhörigheter och identiteter. Det startade med swingpjattar och dansbandeländet , var det rock n roll, knuttar och raggare. kom droger, mods och hippies och var det punkens radikala avståndstagande till all samhällelig ordning som skapade oro. har rejvarnas extatiska danskultur, skinnskallarnas våldsfascination, hip hop kulturens graffitimålare och förorternas unga män stått i centrum för den moraliska paniken. Det svenska samhället genomgick en ekonomisk strukturomvandling. ömsade hela samhället skinn och ett flertal debattörer är beredda att betrakta dessa förändringar som ett epokskifte (1996). Nya mönster av arbetslöshet, segregation, fattigdom, marginalisering och diskriminering gjorde till vilket annat europeiskt land som helst. Denna samhällsutveckling har också skapat nya förutsättningar för debatten om ungdom och kriminalitet. En debatt som i hög TP 4 PT SRs Studio Ett hade 060102 ett informativt inslag om hip hop och rap musik i , går att höra på . Förortens hotfulla unga män SOU 2006:73 utsträckning jämställt ungdomsgrupper från miljonprogrammets betongförorter med gäng och gäng med kriminalitet. Att vara ung man med invandrarbakgrund och att bo i ett utsatt bostadsområden har i det närmaste blivit liktydigt med att vara farlig. Inte minst de i medierna uppmärksammade mobiltelefonrånen tenderade att demonisera alla unga män med invandrarbakgrund. Sanningen är att det i (när debatten om mobil rånen var som hetast) var av alla ungdomar med invandrarbakgrund som var misstänkta för rån. Unga från de utsatta förorterna talar upprört om att debatten lett till att de upplever att allmänheten tror att de alla ständigt är beredda att begå brott. Många av mina informanter kan vittna om den specialbevakning man blir utsatt för så fort man går in i en butik, hur människor man möter på gatan går omvägar när man kommer osv. En annan aspekt av samma demoniseringsprocess är att alla unga som finns ute i offentliga miljöer ses som tillhörande gatugäng vilka i sin tur betraktas som kriminella. Psykologen (2000 s. 166) menar t.ex. att man i mångkulturella förorter börjar se unga män som efter de amerikanska männens förebild, går omkring med tjocka guldkedjor om hals och handleder. Detta är ett tydligt tecken på att de är kriminella, eftersom de inte på ärligt sätt skulle kunna tjäna ihop till sådana dyrbarheter. Denna typ av skrivningar utgör en del av den moral panik som skapar föreställningar om att de invandrartäta förorterna mer eller mindre styrs av kriminella ligor, att man blir rånad om man besöker en sådan stadsdel, att alla unga där bär vapen osv. Unga från förorten, framför allt de med utomeuropeisk bakgrund, tenderar genom denna behandling att andrefieras, dvs. de betraktas som främmande, annorlunda och utan egentlig anknytning eller relation till det svenska samhället. I enlighet med denna logik pekade alltså franska medier och fransk polis ut förortens arbetslösa unga män som orsaken till höstens upplopp. Det är framför allt mot denna grupp man måste ta i med hårdhandskarna. Enligt inrikesminister är dessa unga inget annat än slödder. Han tycker också att de franska förstäderna borde rensas från dessa element med högtryckskanoner. Svenska politiker uttrycker sig aldrig på detta sätt och måhända säger detta också något om skillnaderna mellan och . Den svenska polisen kan inte heller jämföras med CRS-styrkornas insatser i fattiga franska förstäder. Men också i vårt land har tonen skärpts. Tuffare tag mot unga brottslingar lyder också 96 SOU 2006:73 Förortens hotfulla unga män rubriken i . Polisen i utökar och permanentar sin satsning mot ungdomsbrottligheten. Tidningen låter via polisledningen meddela att den försöksverksamhet som startade för att stoppa rekryteringen till de kriminella gängen i de invandrartäta förorterna nu skall permanentas och utökas från 25 spanare till 70. Den fråga som med nödvändighet måste ställas är om denna nya satsning, som alltså innebär långt mer än en fördubbling av personalinsatserna, också är en förändring av fokus. Från kriminella gäng till vad som beskrivs som en mer generell punktmarkering av tonårskategorin. stod polisen för 503 frihetsberövanden inom ramen för denna special verksamheten. Detta indikerar att man för hela når en slutnotering runt 1 000 enligt (), vilket är en ökning av antalet frihetsberövanden . Ser vi denna nya, utökade satsning i ljuset av den forskning om brottsutvecklingen i Göteborgs-området som gjorts vid framstår den som diskutabel. Docent , sociologiska institutionen, kommer i sin Brottsutveckling i –2004, fram till att antalet ungdomar som begår brott inte ökat – inte i faktiska tal och inte heller som andel av det totala antalet misstänkta personer (gäller både i fråga om samtliga brott och i fråga om sammanlagda brottsbalksbrott). Ungdomsbrottsligheten är just en av de frågor speciellt uppehåller sig vid i sin skrift. Han menar att det utifrån medias nyhetsutbud är lätt att falla in i tron att allt bara blir värre och värre. Att brottsligheten kontinuerligt ökar och förgrovas. Polisens kartläggning av ungdomskriminaliteten Medierna har talat om etniska gäng, om maffialiknande ligor och organiserad kriminalitet i de göteborgska invandrarförorterna. I bland annat har vi kunnat läsa om dessa oroväckande utvecklingsmönster och att varje stadsdel har sitt gäng (GP ). intar här en särställning. Men redan i polisens rapport i framgår att tillsammans med stadsdelarna , och (alla bostadsområden med hög andel invånare med invandrarbakgrund) då hade bort emot av all beivrad ungdomskriminalitet i detta år. Förortens hotfulla unga män SOU 2006:73 Polisrapporten sa dock inget om huruvida dessa unga brottslingar tillhörde organiserade kriminella ligor. Den kopplingen gjordes av de debattörer som kommenterade rapporten (se t.ex. GP, 14.4 1997). Men när rapportens statistik skärskådades fann även förespråkarna för krafttag mot ungdomskriminaliteten att antalet brottslingar var förhållandevis få till antalet och att de flesta brotten måste betraktas som mindre allvarliga samt att de förorsakar jämförelsevis liten skada. Polisens egen rapport innebar i realiteten ett ifrågasättande av den allmänt spridda föreställningen om de invandrartäta förorterna som styrda av kriminellt organiserade gäng. Utan tvekan har situationen förändrats . Efter skottlossningen mellan olika kriminella ligor i är det uppenbart att de kriminella ligorna har inflytande i vissa förorter. skriver från , , i om de kriminella gängen som ett allt påtagligare och växande problem. Under det år som följde på den omskakande hade polisen beslagtagit mer än 100 vapen. Denna händelseutveckling är också bakgrunden till rapport /04 som arbetades fram av analytikern från Underrättelseroteln vid i , och som publicerades . Rapporten har titeln till kriminella gäng och avser att svara på tre frågor. Vilka (med avseende på ålder, kön, plats, etnisk tillhörighet, brottsbelastning m.m.) är de yngre personer som finns i den organiserade brottslighetens yttre sfär? I vilka bostadsområden sker den mest omfattande rekryteringen? Varför dominerar vissa områden i rekryteringen till kriminella gäng? Utredaren skapar utifrån det underlag hon har tre kategorier. Grupp 1 utgörs av de gängmedlemmar som är kända av polisen. Grupp 2 av dem som har begått brott med en gängmedlem, dvs. de som ingår i grupp 1. Den tredje gruppen utgörs av dem som gjort brott med personer från grupp 2. Den tredje och mest perifera gruppen är det största (159 personer). Det är också här de yngsta deltagarna finns. skriver (s. 17) att de personer som av polisen är kända som gängmedlemmar till övervägande delen är andragenerationens invandrare. När de övriga personerna i materialet studeras visar det på liknande förhållanden. De har svenskt medborgarskap men blir sannolikt betraktade som invandrare av det svenska samhället. Detta är alltså svaret på fråga ett och två – de ungdomar som befinner sig i den organiserade brottslighetens yttre sfär är 98 SOU 2006:73 Förortens hotfulla unga män andra generationen invandrare som bor i , och . Fråga tre handlar om varför vissa områden dominerar denna rekrytering. Svaret ger genom att presentera en tabell över arbetslöshet, ohälsotal, antal familjer med socialbidrag osv. i de tre angivna förortsområdena och relatera dessa siffror till som helhet. Tabellen, skriver (s. 21) talar sitt tydliga språk: många människor i dessa områden lever i samhällets absoluta underklass. Situationen i skolorna beskrivs också som alarmerande. Av dem som gick ut ur nionde klass vid 2003 hade godkända slutbetyg. är just ett av de områden där rekryteringen till kriminella ligor enligt rapporten varit påtaglig. menar att det inte är svårt att förstå varför en sjuttonåring som lever under dessa förhållanden attraheras av de kriminella nätverken. De tillhandahåller allt det han saknar – pengar, tillhörighet, status och respekt. skriver (s. 22); Lägger man dessutom till det stora avstånd som finns mellan honom och samhället kan man fråga sig om han egentligen har några möjligheter att välja. Det låter nästan som om att kriminalitet här får karaktären av en egenskap, något som inte kan väljas bort. Har som ambition att teckna en generell bild av att dagens unga i inte har något annat val än att bli gangsters? I så fall stämmer det dåligt med de siffror som presenteras i utredningen. 2004 fanns det i (dvs. och ) 2 234 pojkar i åldern 1318 årTPF 5 FPT. Den av polisen utpekade gruppen som befinner sig i riskzonen för att bli indragna i de kriminella ligornas verksamhet består av 159. Det är dessa personer som gjort brott tillsammans med någon som gjort brott tillsammans med medlem i kriminell liga. Av dessa är, enligt utvärderarna och (2005, s. 27), 128 vid tillfället för undersökningen under och 51 kommer från . För del motsvarar dessa siffror, som och skriver i sin utvärdering: inte fler än . Det finns rimligen en större riskgrupp med potential för att dras in i kriminalitet, men polisens egna, faktiska siffror ger onekligen en annan bild än de föreställningar som växt fram i det allmänna medvetandetTPF 6 F. PT TP 5 PT Dessa uppgifter är hämtade från 2005. TP 6 PT Just denna vidare riskzonsbedömning har senare, i den verksamhet som växt fram inom Ung och Trygg, enligt utvärderarna och , varit föremål för diskussion mellan och polisen. En större grupp ungdomar gavs olika färger med olika kriminell dignitet eller valör. framförde bland annat kritik av kvaliteten på den information som låg till grund för färgsättningen (s 29). Förortens hotfulla unga män SOU 2006:73 Även om tyngdpunkten i rapport handlar om hur nätverk och relationer ser ut inom de kriminella ligorna har hon en ambition att förstå bakgrunden till framväxten av dessa. Rapporten kan läsas som en argumentation för att ungdomssituationen i de multietniska förorterna inte i första hand skall betraktas som ett polisiärt problem. betonar de strukturella, sociala och kulturella orsakerna till ungdomssituationen och kriminaliteten. Dåvarande närpolischefen i , , menar också i en intervju () att de problem samhället brottas med i inte kan lösas av polisen. För att komma till tals med att unga dras in i ökad organiserad brottslighet måste mer grundläggande politiska krafter sättas i rörelse. Man måste faktiskt ställa sig frågan om det är politikernas mening att vi skall ha ett samhälle där alla problem koncentreras till vissa områden? Man kan inte göra något åt arbetslösheten så då är det enklast att fösa ihop alla arbetslösa på samma ställe. Är det kanske någon som tjänar på att koncentrera alla problem till vissa områden, man kanske tror att de är enklare att kontrollera situationen då? De farhågor ger uttryck för ligger snubblande nära den roll sociologen menar att polisen och fängelsesystemet får i allt fler nyliberala stater. I ekonomier där det inte finns, eller inte kommer att finnas, arbete till alla utvecklas nya strategier för att handskas med fattigdomen. Regleringen av fattigdomsproblemet i samhället genom avlönat arbete ersätts därför av en annan slags reglering med hjälp av ordningsmakten och rättsväsendet (Wacquant 2004 s. 109). Wacquants fokus är riktat mot och den amerikanska statens omvandling från välfärdsstat till vad han betecknar som en fångvårdsstat. I allt fler länder, också i , omdefinieras statens roll. Staten drar sig tillbaka från den ekonomiska arenan och politikerna hävdar nödvändigheten att minska de sociala åtagandena, som strafflagstiftningen utvidgas och skärps. Denna omvandling av staten tenderar att kriminalisera fattigdomen och inskränka den sociala och arbetsrättsliga tryggheten. har ännu inte anträtt denna väg med samma tydlighet som . Men också i talas det allt mer om våldet i städerna, om osäkerhet och myndigheternas behov av att bevaka och ha kontroll över känsliga områden. Det är mot denna generella bakgrund spänningen mellan den franska förortsungdomen och polisen också måste ses. SOU 2006:73 Förortens hotfulla unga män Det är måhända också möjligt att använda denna bakgrund till att förstå den svenska polisens satsningar. De sociala problem som är relaterade till omvandlingen av staden under 1990talet har skapat en ny form av otrygghet och osäkerhet. Denna utveckling som ingalunda är unik för , kan i korthet beskrivas med stickord som avindustrialisering, migration, segregation, arbetslöshet och marginalisering. Frågor om trygghet och säkerhet har, inte minst mot bakgrund av de ökade social klyftor dessa utvecklingsmönster skapat, allt mer kommit att hamna i fokus för politik och medier. Det tycks närmast som politik kommit att uppfattas som liktydigt med säkerhet och kontroll. Vi kan se denna tendens över hela det politiska verksamhetsfältet, från den lokala brottspreventionen i bostadsområdet till det globala kriget mot terrorismen. Den polsk-brittiske sociologen (2005) menar att den sociala välfärdsstat som dominerade i ersatts av vad han betecknar som en säkerhetsstat. Denna får inte legitimitet från medborgarna genom att hänvisa till ambitionen att inkludera och skapa välfärd åt alla grupper i samhället. Nej, den skapar sin ställning genom att erbjuda säkerhet, framför allt genom att motverka kriminalitet och aktivt arbeta för att utestänga vissa grupper. De senaste två decennierna har det också skett en exempellös utveckling av säkerhetsindustrin. De europiska säkerhetsstaterna söker sin legitimitet hos väljarkåren, menar , genom en politik som utgör en blandning av säkerhets- och invandringspolitik.