sou · GUB38d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Driftsstödet är till för att det ska finnas situationer som i med två tidningar, utan att man tullar på det redaktionella materialet. Läsarna struntar totalt i om man har gemensam telefonväxel, om lönekontoristen och tryckpressen är gemensam för flera bolag. Man vill ha en bra tidning och man vill ha den utdelad i rätt tid i brevlådan. Det är det man betalar för. Det är därför man måste skilja på ägarmångfald och publicistisk mångfald. Vill man ha både och, ja då finns det få förutsättningar för ett antal tidningar att överleva. Därför har man också hamnat alldeles fel om man som förstatidning börjar lägga sig i det publicistiska hos andratidningen. Frågan om ägarkoncentration, menar flera av respondenterna i studien, är inte så avgörande för att ha oberoende pressröster som man kanske har trott. Folket i anser exempelvis att de agerar precis lika oberoende som . talar upplagesiffrorna om att läsarna inte varit lika övertygade om den saken. Upplagetappet på sedan affären med kan tolkas som ett utslag av att lojaliteten med en s-tidning inte automatiskt kan överföras till en borgerlig ägare även om tidningsinnehållet i stort sett är detsamma. Oron att den socialdemokratiska profilen skulle vara hotad vid en sammanslag- ning är däremot obefogad, anser tidningarna. Tvärt om har bytt tillbaka till en socialdemokratisk ledarsida efter ägar- bytet. Jag tror att det finns en misstänksamhet, att den ideologiska känslan skulle gå förlorad. Men det finns ju i ärlighetens namn ingen mark- nadsekonomisk anledning för att byta politisk färg på Folket och äga ytterligare en tidning med liberal ledarsida. Ledarsidan är ju faktiskt ett viktigt konkurrensmedel. På annonsmarknaderna är däremot erfarenheterna mer positiva. Den bevarade mångfalden i utbudet av medieutrymme har tagits väl emot, vilket har gett ytterligare lyftkraft i takt med att annons- konjunkturen har stärkts. Hela den här konstruktionen gynnar konsumenten, medieköparen , som det ger båda aktörerna möjlighet att köra tid- ningsprodukterna oförändrade. Hade man inte gjort detta hade varken läsarna eller annonsörerna haft ett sexdagarsalternativ till NT . I den strukturomvandling som branschen genomgår är det svårt för andratidningarna att överleva trots driftsstödet. Det är uppenbart att förstatidningarnas ägande kan stabilisera den ekonomiska situationen och sänka kostnaderna för andratidningarna. som de ser till sitt eget bästa, har förstatidningarna i struktur- affärerna agerat för att bevaka dagspressens position, vilket är till gagn för båda parter. I processen har ledarskapet visat sig ha en betydande roll, både när det gäller att initiera samtalet mellan tidningarna och i förmågan att förankra beslutet internt i en företagskultur där motsättningen mellan tidningarna länge har varit en drivkraft. Förbättringen av driftsekonomin genom kostnadssänkningar har däremot inte påverkat andratidningarnas upplagetrend som är fortsatt negativ. Tidningarna är med andra ord i behov att även öka intäkterna, inte bara kapa kostnader, för att kunna utvecklas . På lång sikt är därför de strukturaffärer vi ser ingen garanti för andratidningarnas överlevnad eller mångfalden av lokala pressröster. Däremot ger de en tillfällig frist under vilken, i alla fall så länge ekonomin tillåter, varken andratidningens redaktionella innehåll eller den redaktionella konkurrensen på tvåtidningsorterna påverkas radikalt. Det vore naturligtvis önskvärt ur ett ägarmångfaldsperspektiv att andratidningarna och förstatidningarna i sina samarbeten inte förändrade ägarstrukturen. Detta hade kunnat åstadkommas exem- pelvis genom allianser eller joint . I de fall som studerats har detta inte varit möjligt att genomföra eftersom den ekonomiska nedgången i andratidningen har drivits så långt att de inte har något att föra till bordet vid ett sådant gemensamt projekt. I stort sett alla initiativ till samarbeten har strandat så länge andratidningen har haft ekonomisk möjlighet att tacka nej. När samarbetet väl blir av finns inga andra alternativ än en utförsäljning. Om man vill bevara innehållsmångfald på kort sikt är alltså dessa strukturaffärer ofta en nödvändighet. Det finns heller inte mycket i studien som talar för att ägarmångfald per definition producerar bättre eller mer mångfacetterade pressröster. De ägare som andra- tidningarna tidigare haft har upplevts som svaga, okunniga och hämmande för tidningens utveckling. Att därför säga att en extern ägare alltid är bättre än en lokal konkurrent vore att dra förhastade slutsatser. Spridningen av integrationsmodeller påverkas av presstödets nuvarande utformning. De integrationsmodeller som vi i studien har benämnt delfusion har blivit flitigt använda på tvåtidningsorter, vilket får anses positivt eftersom två separata redaktionella pro- dukter då bevaras. Viktiga argument för valet är dels den strategiska aspekten av att kunna behålla en högre täckningsgrad med två titlar, dels den ekonomiska vinsten att kunna behålla presstödet för andratidningen. Förekomsten av framgångsexempel är en annan avgörande aspekt för hur dagens och framtidens samarbeten ut- formas. har spelat en roll som inspiratör till många strukturaffärer i branschen. Vi kan därför anta att även framtida fusioner kommer att utgå ifrån ett fåtal beprövade koncept som kan varieras beroende på den lokala marknadens unika egenskaper. & Nord, L. (2002) Expedition mångfald – Båda tid- ningarna kvar på ön, : . & Nord, L. (2000) Två små ger mer än en stor – En rapport om tidningsfusionen i , : Kunskaps- förlaget . Andenæs, I. (2003) Krig og fred i , Institutt for journalistikk, Rapport 3/2003. , L. , M. & , R. (1998) Strategiska allianser – från marknadsmisslyckande till lärande samarbete, : Liber Ekonomi. (2005) Reflektioner om upplagan , Folk- bladet , i : . (2005) Konkurs, svek och Jättekamp, , i : . (2005) Så blev en del av , , i : . Borden, W. (1995) Plays; A Comparison Between Swedish and American Press Policies, JMG, . & Picard, R. (1993) Joint Operating Agreements – The Newspaper Preservation Act and its Application, , Norwood, . & Goold, M. (1999). , Perseus Books, Reading . Dagspressens struktur och ekonomi, En forskningsrapport från dagspresskommittén DS U 1979:9. Effektivare Presstöd, Betänkande av femte pressutredningen U 1985:2. & , K.E. (2002) Den svenska pressens historia IV – Bland andra massmedier (efter 1945), Ekerlids Förlag: . FLT () friad av hovrätten, . SOU 2006:8 Bilaga 7 FLT () belv friad av hovrätten. Kan börja göra affärer igen. Inget brott kan bevisas, . Goold, M., , A. & , M. (1994). Corporate Level Strategy: Creating Value in the , , . Gomes-Casseres, B. (1996) Revolution, The new shape of business rivalry, : . & , O. (1977), Jämtlandspress. & , P. (2004) – Three Models of Media and Politics, : . (), slås ihop med KK för att inte missa presstöd, Journalisten. (2003) historia – ständigt hotad av konkurs, Internt dokument. () Socialdemokratins pinsamma tidnings- affärer, . () Fallet ÖK, . rapportserie 2003:2, Konkurrens och samarbete inom medierna. Melesko, S. (2004) Vertical Integration and Policies and Decisions by Swedish Regional Papers, (2005) Tuffa år – men framgångsrika, , i : . (2005) 1905 – där gjorde sin entré, , i Öster- götland AB: . Okänd, () En lösning som garanterar Folkets själv- ständighet, Folket. Presstödets effekter – en utvärdering DS 1993:20. (2000) Medielandskapet i – en fallstudie efter Östgötens nedläggning 1997, : Högskolan. (2005), liv har varit av kamp, , i : . Tidningar i samverkan SOU 1975:11. TT () Förre tidningskungen dömdes, Genomgång och analys av distributionsstödet Jag har på uppdrag av 2004 genomfört en genom- gång och analys av distributionsstödet. För ändamålet har jag i enkät begärt in uppgifter från berörda distributionsbolag. Jag har också begärt årsredovisningar för åren 2001 2003. Jag har gjort personliga intervjuer med den person som är ansvarig för Postens distribution av dagstidningar samt några tidningsledningar. Genomgången visar att de problem som finns inom distribu- tionen gäller prissättningen av tjänster och avgränsningen av de tjänster som skall omfattas av den så kallade likaprisprincipen i presstödsförordningen. Förändringarna på tidningsmarknaden med koncentration av ägandet har också inneburit minskad konkurrens inom distributionen av dagstidningar. Jag anser att man i presstödsförordningen bör precisera vilka tjänster som skall omfattas av likapriset samt att man bör öka möjligheterna till konkurrens inom distributionen. Distributionsstödet (tidigare samdistributionsrabatten) infördes efter förslag av pressutredning och började gälla . Stödet gäller enbart abonnerade tidningar och kom tidigt att omfatta nästan samtliga morgontidningar. stod utanför systemet av ideologiska skäl. Men anslöt sig även till samdistributions- systemet. Villkor för distributionsstöd är, att utdelningen av alla tidningar i ett område ombesörjs av ett distributionsbolag och att alla tid- ningar i ett buddistrikt delas ut av samma bud. I undantagsfall kan mer än ett företag distribuera tidningar i samma område. De tidningar som deltar i samdistributionen måste förbinda sig att delta med hela sin upplaga inom distributionsområdet. Alla dagstidningar har rätt att delta i samdistributionen. En grundläggande princip är också att det pris tidningarna betalar per utdelat exemplar skall vara lika för alla tidningar oavsett upplagornas storlek (likaprisprincipen). Priset får vara högst högre för tidningar som medför väsentliga kostnads- skillnader på grund av högre vikt, administrativt merarbete eller särskilda transportkostnader. Denna regel infördes . Tidi- gare accepterades en avvikelse på högst mellan högsta och lägsta pris på grund av viktskillnad. fördelades 74,9 mnkr i distributionsstöd för cirka 900 milj. exemplar. Till detta kom 10,5 mnkr i särskilt stöd för lördagsutdelning. När distributionsstödet infördes var syftet att neutra- lisera distributionen som konkurrensmedel och att rationalisera och effektivisera distributionen av budutdelade dagstidningar. Tanken var också att några bolag skulle konkurrera om ut- bärningen och därmed pressa priset på distributionen och åstad- komma en kostnadseffektiv distribution. Några förändringar i presstödsförordningens bestämmelser om distributionsstödet har gjorts . Stödnivåerna har höjts om än i långsammare takt än distributionskostnaderna. En avtrappning av stödet för tidningar med stora upplagor har också införts. Det nuvarande stödet är per exemplar för de första sju miljonerna av en tidnings årsupplaga. Därefter sjunker stödet till mellan 7 och 14 miljoner exemplar, mellan 14 och 21 miljoner exemplar och över 21 miljoner exemplar. Gränsen för det första steget i avtrappningen går vid en upplaga på cirka 23 000 exemplar för en sexdagarstidning. har även endagstidningar rätt att delta i samdistributionen till likapris om tidningen har en minsta hushålls- täckning på minst en procent i den A-region där tidningens utgiv- ningsort är belägen. Problem med nuvarande stöd Distributionsstödet har i stort sett fungerat väl . En kostnadsbesparande samverkan har åstadkommits. Några problem- områden med nuvarande ordning finns dock som redovisas nedan. Ägarkoncentration och minskad konkurrens inom distribu- tionen. Avgränsningen av likapriset och tillämpningen av prisdiffe- rensen på . De förändringar inom tidningsdistributionen som skett har inneburit en övergång av ägandet till tidnings- företagen. I allt större utsträckning kontrollerar de dominerande tidningsföretagen distributionen inom sina spridningsområden och har därmed ett avgörande inflytande på prisnivån på distributionen. finns fem bolag som är berättigade att förmedla distributionsstödet till dagstidningarna (nedan kallade huvudentre- prenörer). Dessa fem är: AB W. Michelsens Boktryckeri Bilaga 8 SOU 2006:8 Premo (Pressens Morgontjänst KB) svarar för distributionen i , Västsvensk Tidningsdistribution KB sköter distributionen i stora delar av . Tidningsbärarna i handhar , och de östra delarna av . Svensk Morgondistribution tillkom och kommer att svara för distributionen längs kustområdet från till med undantag för Hudiksvallsområdet. Tillsammans med Tidningsutgivarna äger de fem bolagen ovan MTD Morgontidningsdistribution som samordnar och utför tran- sporter av dagstidningar, tidskrifter, veckotidningar, travprogram mm. Företaget hade en omsättning på nära . är underentreprenörer till : Svar saknas från en underentreprenör. Det är Herenco Distri- bution. I Herencokoncernen ingår med flera tidningar i . I flertalet fall är underentreprenörerna separata bolag med ett tidningsföretag som ensam ägare. I fallet Prolog är två tidningar delägare, och . I och är distributionen en del av tidningsbolagens verksamhet. För rätten att förmedla distributionsstöd från till tidningarna krävs att flera tidningsföretag är ägare till distri- butionsbolaget. I regel ingår samtliga flerdagarstidningar med ut- givningsort inom det aktuella distributionsområdet som ägare. Av de fem huvudentreprenörer och tio underentreprenörer som finns har tio tillkommit . Utvecklingen går mot att den eller de dominerande tidningarna i varje region tar ett allt starkare grepp om distributionen. Resultatet blir att ägarbolagen i hög grad har ett avgörande inflytande prisnivån. Överspridda tid- ningar får acceptera den avtalade priserna med ett tillägg på högst . Distributionsbolagen har alltmer kommit att utföra andra distri- butionstjänster än dagtidningsdistribution. Bland annat distribuerar man vissa tidskrifter men även andra varor. Det kan därigenom bli svårt att särskilja kostnaderna för tidningsdistributionen. I presstödsförordningen anges att vinsten för ett distributions- företag inte får vara sådan att det uppenbarligen innebär ett kringgående av förordningens bestämmelse om högsta prisdifferens på . Man vill därigenom hindra att ett tidningsägt distri- butionsbolag visserligen håller sig inom tillåtna tio procents pris- differens men har en så hög prisnivå att vinster uppstår som går till tidningsbolaget. Distributionsbolagens omsättning varierar från drygt 2,9 mnkr till drygt en mdr kr . Störst är Tidningstjänst som också om- fattar Postens tidningsfakturering, och minst är Distributionstjänst i som startade och saknar redovisning för . Bruttomarginalen (rörelseresultatet i procent av omsätt- ningen) ligger mellan -. som distributionsföretagen redovisar kan inte sägas vara så höga att man kringgår presstödsförordningen. En del av Tidningstjänsts omsättning består enbart av förmed- ling av distributionsstödet till underentreprenörer. som ägs av endast ett tidningsföretag eller en tidnings- koncern har inte rätt att förmedla stöd direkt till deltagande tidningsföretag. Meningen med att ha Tidningstjänst (och tidigare även Pressens Samdistribution) som mellanled mellan och underentreprenörerna är att Tidningstjänst skall utöva en viss kontroll så att prissättningen inte strider mot för- ordningen eller missgynnar någon tidning. Den kontroll Tidnings- tjänst kan utföra är att prisdifferensen inte överstiger mellan högsta och lägsta pris inom ett område. Kontroll av pris- sättning av tjänster mellan moderbolag och distributionsbolag kan inte göras. har inte gjort egna kontroller av likapris eller prisnivåer. Distributionsbolagens omsättning och resultat 2003 Bruttomarginalerna visar inte högre värden än . distributionsstödet existerade fanns fyra distributionsbolag som hade rätt att förmedla stödet till tid- ningarna. och var de två bolag som konkurrerade med varandra om distributionen inom olika delar av landet. Premo, som ägs av och , hade distributionen i och Tidningsbärarna i hade distributionen i . Som under- entreprenörer till TAB och PS fanns några tidningsägda distri- butörer ägda av den dominerande tidningen i respektive område. och framåt tillkom fler underentreprenörer och ytterligare bolag gavs rätt att själva förmedla distributionsstöd från till tidningarna. upphörde Pressens Samdistribution och möjligheterna till konkurrens mellan Tid- ningstjänst och Pressens Samdistribution försvann därmed. Med utvecklingen mot allt fler distributörer som ägs av det eller de dominerande tidningsföretagen i respektive region har kon- kurrensen i praktiken försvunnit inom tidningsdistributionen. Systemet med kostnadspressande anbudsgivning som var en av idéerna med systemet har därmed upphört. Givetvis rationaliserar distributionsbolagen sin hantering för att uppnå en effektiv distri- bution. Rent teoretiskt kan dock prisnivån bli högre utan kon- kurrens. En jämförelse av priserna mellan olika distributionsbolag visar att Tidningstjänsts priser där man själv svarar för distributionen är lägre än både underentreprenörernas priser och övriga huvudentre- prenörer. Medianpriset på vardagar i tätorter ligger för andra huvudentreprenörer högre än Tidningstjänsts pris. Storstäderna är inte medräknade här eftersom löne- och pris- bilden är en annan. Underentreprenörerna håller högre pris än Tidningstjänst mätt som medianpris. Underentreprenörernas prishöjningar har varit två procent- enheter större än Tidningstjänsts . För- klaringen till skillnaderna är sannolikt att Tidningstjänst har en svårare konkurrenssituation. De områden där Tidningstjänst distri- buerar tidningarna riskerar att bli övertagna av underentreprenörer eller annan huvudentreprenör om ett antal tidningar går samman om ett bolag. I enkäten till distributionsbolagen ställdes frågan om offert begärts från andra distributionsbolag. Sju bolag har svarat nej på Fem bolag har svarat att man varit konkurrensutsatt sedan starten och två bolag har svarat att frågan bör ställas till ägarna. Posten distribuerar 51,8 miljoner dagstidningsexemplar (måndag fredag). Priset för distributionen med posten varierar med servicegraden. Tidningarna kan välja att delas ut en efter inlämning. Priset varierar också med upplagans storlek. Ju högre upplaga ju lägre styckepris. De exemplar som distribueras av posten har inte rätt att erhålla distributionsstöd med undantag för de exemplar som delas ut av lantbrevbärare. De tidningar som framför allt använder sig av postdistribution är endagstidningar men även tidningen som utkommer distribueras enbart med post. Dagen har en upplaga på 19 500 exemplar och är spridd över hela landet varför man inte anser sig ha möjlighet att buddistribueras av kostnadsskäl. De tidningar som enbart distribueras med Posten anser sig eko- nomiskt pressade av de avgiftshöjningar Posten genomfört . Posten har ansett sig tvungen att höja avgifterna kraftigt då tidningsdistributionen har varit en förlustverksamhet och fort- farande är det. Underskottet för denna verksamhet är för när- varande cirka på årsbasis. Tidningen utgör av tidningens totalkostnader och med liten eller ingen vinst- marginal slår portohöjningar hårt mot tidningens ekonomi. Dagens resultat var +0,för och -0,för . räknar Dagen med en kostnadsökning på tre mnkr för distributionen. Samma situation har de endagstidningar som är riksspridda. Det är framför allt de tidningar som ges ut för politisk opinions- bildning. Aktuellt i politiken, Kristdemokraten och tidningen är exempel på dessa tidningar. Aktuellt i Politiken redovisar en prishöjning för postdistributionen . Aktuellt i Politiken, där också ingår, gjorde en förlust på två mnkr . NU hade ett överskott på 0,2 mnkr och Kristdemokraten en förlust på 1,5 mnkr. En praxis har varit att de tjänster som omfattas av likapriset är lokala transporter och utdelningen med bud. Utöver dessa tjänster tillkommer s k regionala transporter från packsal till andra orter och i vissa fall sortering i buntar. Sortering i buntar för vidare transporter gäller främst överspridda tidningar som trycks på annan ort. Då dessa tjänster har kommit att ligga utanför presstödsförordningens begrepp om likapris kan de prissättas fritt av distributionsbolagen. Detta har medfört problem att komma överens om priserna för dessa tjänster mellan några distributions- bolag och överspridda tidningar. Framför allt men också och anser att man i några områden betalar för mycket för dessa tjänster. I har svårigheterna att enas om prissättningen på tjänster för sortering och regionala transporter lett till en tvist mellan och Tidningsbärarna. Frågan har behandlats av konkurrensverket. har menat att Tidnings- bärarna utnyttjat sin dominerande ställning vid prissättningen vilket gynnat de lokala tidningarna som äger distributionsbolaget. Kostnaderna för regionaltransporter fördelas efter vikt och an- talet titlar som ingår i transporten. Enligt visar en beräkning av Tidningsbärarnas priser att överspridda tidningar betalar ett högre pris än vad som är motiverat av deras merkostna- der. ansåg inte att prissättningen stred mot konkurrenslagen då de överspridda tidningarna hade möjlighet att utnyttja andra transportföretag. Tjänsterna i packsalen med sortering och sampackning innebär ett merarbete eftersom de tidningar som trycks på orten buntas och etiketteras maskinellt i s.k. stackers. ansåg det motiverat att Tidningsbärarna tog betalt för dessa tjänster och att verket inte kunde bedöma om prisnivån var rätt. En prisjustering för dessa tjänster har gjorts av Tidningsbärarna. har i en medierapport (rapportserie 2003:2) ifrågasatt om nuvarande distributionsstöd är adekvat utformat och begärde att regeringen skulle göra en genom- gripande förändring av stödet eller avveckla det. tillåts som nämnts en skillnad på högst mellan högsta och lägsta pris inom ett distributionsområde. Fram till dess var ett pristillägg på normalt för tidningar med klart högre vikt och som orsakade extra administrationskostnader. Ett vanligt pris för distributionen är per exemplar i tätorter. Prisskillnaden har därmed ökat från högst till , dvs. Samtliga distributionsbolag utom Premo i tillämpar ett pristillägg på för överspridda tidningar med samma utgivningsort har samma pris. Andra- tidningarna har alltså samma pris som förstatidningarna. Extra avgifter för adressändringar förekommer, i synnerhet inom om- råden där många ändringar görs under semestertid. Exempel är och Norrtäljeområdet. Den prisskillnad som enligt presstödsförordningen skall motive- ras av väsentligt högre kostnader har blivit allmän regel. Det lägre priset tillämpas för den tidning som utkommer på orten medan övriga får betala tillägget på . Tidningstjänst som ägs av kontrollerar att deras underentreprenör inte överskrider prisdifferensen på . Endast ett distributionsbolag tilläm- par tillägget om kostnadsskillnaden är . I övriga fall är prisskillnaden en generell tillämpning. Några kontroller från sida av tillämpningen av likaprisprincipen har inte förekommit. Nämnden har inte heller behandlat avgränsningen av likapriset. Distributionsstödet beräknas på antalet samdistribuerade exemplar. Detta gör att tidningar med stora upplagor får mer stöd än tidningar med små upplagor. På så sätt förmås den stora tidningen i ett område att ta med andratidningar och överspridda tidningar till likapris. Samdistributionen gynnar alla tidningar men framför allt tidningar med liten spridning i ett område. Dessa skulle knappast ha råd att organisera egen utbärning. Stöd ges till hela den utdelade upplagan för den stora tidningen i ett utgivningsområde oavsett hur många exemplar av andra titlar som deltar i samdistributionen. Ett annat sätt att fördela stödet skulle kunna vara att beräkna det på hur många exemplar av andra- tidningar eller överspridda tidningar som deltar i samdistribu- tionen. Som exempel skall här redovisas stödet i ett par A-regioner. Exemplen är beräknade på upplagor redovisade i 2004 och därför inte exakta eftersom lösnummerexemplar som inte är stödberättigade ingår. I A-region 48 utkommer (VLT) med utgivningsort . VLT är enda flerdagarstidning med utgivningsort i denna region. av VLT:s upplaga fanns i denna A-region . VLT erhöll 1 216 tkr kr i distributionsstöd för sina exemplar. Cirka 2,2 miljoner exemplar av andra titlar delades ut i A-region 48.