sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — I kursplanen för kursen Pedagogiskt arbete som också ingår i inriktningen mot pedagogiskt arbete, nämns inte genus specifikt men det finns andra skrivningar som förutsätter att det här kunskapsområdet finns med. Kursen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskap om styrdokumenten för de olika pedagogiska verksamhetsområdena. Eleverna ska också få möjlighet att analysera, diskutera och reflektera över de demokratiska och etiska värden som styrdokumenten bygger på. Efter att ha läst den här kursen är tanken att eleverna ska kunna möta och pedagogiskt leda barn och ungdomar på ett sådant sätt att optimala förutsättningar för alla barns lärande och växande skapas. Delegationen är i stort sett nöjd med formuleringarna i programmålen och kursplanerna. Vi vill dock framhålla betydelsen av att det ingår examinationsuppgifter utifrån vilka elevernas kunskapsnivåer på det här området bedöms. Det är också viktigt att kurslitteraturen behandlar genusteoretiska frågeställningar och perspektiv så att det inte uppstår ett glapp mellan innehålls- och målformuleringarna i kursplaner och undervisningens innehåll i praktiken. 8.3.4 Inför genuspedagogik som valbar kurs Som programmålen föreskriver är det viktigt att alla elever på barn och fritidsprogrammet får den utbildning som krävs för att kunna identifiera diskriminerande och icke jämställda förhållanden och SOU 2006:75 Utbildning 271 för att arbeta för jämställdhet mellan könen inom det valda yrkesområdet och i samhällslivet. Delegationen anser att de elever som är särskilt intresserade av de här frågorna även bör ges möjlighet att läsa en kurs som särskilt fokuserar på genuspedagogiska frågeställningar och perspektiv. Vi vill därför uppmuntra huvudmännen som bestämmer vilka ämnen skolorna ska erbjuda som valbara, att utveckla kurser i genuspedagogik som ett valbart alternativ för eleverna på barn- och fritidsprogrammet. Det råder inga som helst tvivel om att detta ämne har en tydlig koppling till programmålen. 8.3.5 Gymnasielärarna måste erbjudas utbildning Slutligen vill vi i delegationen understryka vikten av att kraven på att all undervisning i den nya gymnasieskolan ska präglas av ett genusperspektiv, följs av kompetensutveckling för dem som undervisar inom de olika programmen. Det är inte rimligt att kräva att gymnasielärarna lägger ett genusperspektiv på sin undervisning utan att erbjuda kompetensutveckling för dem som inte har kunskap att hantera ämnet. Genusvetenskap är ett helt vetenskapsområde som innefattar en rad olika teoretiska tolkningar och resonemang. På samma sätt som inte alla lärare kan förutsättas undervisa i engelska eller matematik utan att själva ha någon särskild utbildning för det, kan inte heller alla förutsättas kunna lägga ett genusperspektiv på sin undervisning. Delegationen utgår därför från att alla inblandade aktörer, såväl statliga som kommunala, tar sitt ansvar i den här frågan och erbjuder kompetensutveckling i genuskunskap för dem som undervisar på barn- och fritidsprogrammet. Först då kommer det bli möjligt att förverkliga de nya målen för programmet. När får i uppdrag att utvärdera måluppfyllelsen i den nya gymnasieskolan, bör man särskilt beakta om och i så fall hur genusperspektivet hanteras i utbildningen. Utbildning SOU 2006:75 272 8.4 Den statliga rektorsutbildningen Delegationens bedömning och förslag: Myndigheten för skolutveckling har utvecklat ett förslag på femstegsprogram för utbildning av rektorer. Delegationen bedömer att det nya föreslaget innebär en rad förbättringar jämfört med dagens rektorsutbildning, men anser att: förskolans och skolans ledare redan i den del av programmet som kommer att vara obligatoriskt bör få möjlighet att bearbeta de demokratiska utgångspunkterna som förskolans och skolans uppdrag vilar på och där jämställdhet ingår som en viktig del. Sedan det svenska skolsystemet decentraliserades i har rektorer, skolledare och förskolechefer fått ökad betydelse för att garantera likvärdighet, rättsäkerhet och kvalitet i skolor och förskolor. Förskolans ledarskap organiseras på lite olika sätt i olika kommuner. I några kommuner leds en eller flera förskolor av en förskolechef, i andra kommuner är en rektor ansvarig för både förskola och skola i ett visst område. Det yttersta ansvaret för förskolans ledning ligger på ansvarig nämnd eller styrelse. har dock kommunerna genomfört en långtgående decentralisering av ansvar och beslut, vilket betyder att det i praktiken ofta är ansvarig rektor eller förskolechef som – inom givna ramar – fattar beslut i många viktiga frågor som rör verksamheten. Det är till exempel ofta förskolechefen eller rektorn som beslutar om frågor som rör personalens kompetensutveckling och planeringstid, och om intagning av nya barn och fördelning av platser. Andra viktiga frågor som förskolans chef ofta avgör är barngruppernas storlek och insatser för barn i behov av särskilt stöd. Förskolans chef har också fått en allt viktigare roll som den naturliga länken mellan verksamheten och den kommunala förvaltningen. Det är till rektorn/förskolechefen som kommunen vänder sig för att få information om hur kvaliteten i förskolan utvecklas.53 Enligt de barnskötare och förskollärare vi har träffat är rektorns/förskolechefens kunskap och engagemang dessutom ofta avgörande för möjligheten att bedriva ett framgångsrikt jämställdhetsarbete, vilket också flera studier på området visar. SOU 2006:75 Utbildning 273 Förskolans ledarskap är inte reglerat i skollagen på samma sätt som ledarskapet för den obligatoriska skolan är. Men i förordet till departementsutgåvan av förskolans läroplan anges att förskolans uppdrag ställer höga krav på ledarskapet. Tanken är också att förskolans ledarskap ska regleras i lag i samband med att en ny skollag antas, vilket framgår av regeringens proposition Kvalitet i förskolan.54 Det är delegationens bedömning att denna förändring är mycket viktig med tanke på att förskolans ledare i praktiken har stort inflytande över och ansvar för verksamheten. Vi menar också att kunskapskraven på ansvarig rektor/förskolechef bör förtydligas. Den som är ansvarig för så många barns välbefinnande i förskolan behöver kunskap i ledarskap, skoljuridik och värdegrundsfrågor. Delat ansvar för rektors utbildning och kompetensutveckling Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar för rektorers och andra förskol- och skolledares utbildning och kompetensutveckling. Ända har staten ansvarat för olika delar av utbildningen av rektorer, men det var först som staten tog ett helhetsgrepp över rektorers och andra förskol-/skolledares utbildning i samband med att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun decentraliserades. Utbildningen blev då ett av statens viktigaste styrinstrument för att kunna garantera en likvärdig förskola och skola av hög kvalitet i hela landet. har flera reformer genomförts inom det svenska skolväsendet som i hög grad har förändrat arbetsvillkoren och arbetsuppgifterna för rektorer och andra skolledare.55 Därför såg regeringen ett behov av att utveckla en ny och mer omfattande rektorsutbildning än den dåvarande vilket ledde till att en ny rektorsutbildning startade . Den nuvarande rektorsutbildningen bedrivs på åtta utbildningsorter och riktar sig till nyutnämnda rektorer och andra skolledare eller förskolechefer med ansvar för verksamheter som omfattas av förskolans läroplan (Lpfö 98), läroplanen för den obligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmen (Lpo 94) och/eller läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Utbildningen ska 54 Ibid, sid. 36. Utbildning SOU 2006:75 274 omfatta minst och genomföras under minst två och högst . Ett av de stora problemen med den nuvarande rektorsutbildningen är att den är frivillig och att det bara är en liten andel av alla landets rektorer och andra ledare för förskolans och skolans verksamheter som genomgått utbildningen. Siffror visar att hälften av alla verksamma rektorer och andra ledare saknar rektorsutbildning eller annan skolledarutbildning.56 pekar allt fler rapporter på att långt ifrån alla rektorer, skolledare och förskolechefer har de verktyg de behöver för att klara av sitt uppdrag. För att komma åt dessa problem och för att öka den statliga rektorsutbildningens effektivitet har Myndigheten för skolutveckling på uppdrag av regeringen utvecklat ett nytt förlag på innehåll och form för en statlig rektorsutbildning. Myndigheten skulle bland annat se över hur utbildningen kan stärka rektorns ledarroll och ansvar för övergripande mål samt ge fördjupad kunskap om skolans och förskolans uppdrag. Myndigheten skulle även undersöka hur rektorsutbildningen kan förbereda rektorer och andra förskol-/skolledare för ansvaret att motverka och förhindra kränkande behandling av barn och elever samt driva jämställdhetsarbetet i förskolan och skolan. presenterade myndigheten sitt förslag på ett nytt program för utbildning av rektorer. Myndighetens förslag på rektorsprogram innehåller 5 steg varav steg 2 är obligatoriskt medan de övriga är frivilliga. Det första steget, som alltså är frivilligt, handlar om att erbjuda kommuner stöd vid rekrytering av rektorer. Detta stöd riktar sig till de kommuner som inte har utarbetade rutiner för sin ledarförsörjning och som behöver utveckla sina rekryteringsprocesser. Det andra steget är en obligatorisk utbildning för nytillträdda rektorer och andra ledare för förskolans och skolans verksamheter. Denna del av rektorsprogrammet sträcker sig och omfattar totalt cirka 30 dagars arbete. Utbildningen leder till certifiering. efter att en rektor, skol56 Myndigheten för skolutveckling, Dnr 2005:150. SOU 2006:75 Utbildning 275 ledare eller förskolechef har tillträtt sin tjänst ska hon eller han påbörja utbildningen som ska vara slutförd senast efter tillträdandet. verksamma rektorer, skolledare och förskolechefer ska erbjudas möjlighet att testa de egna kunskaperna genom en frivillig examination. Staten står för finansieringen av denna del av utbildningen förutom kostnader för rektors arbetstid som kommunen svarar för. Myndigheten för skolutveckling samordnar och organiserar utbildningen som ska omfatta: 1. Styrsystemet och dess innebörd - kunskaper om skollag och skolförordningar - ställning - orientering om lagar och förordningar som gränsar till utbildningsområdet 2. Orientering om aktuella centrala avtal inom skolområdet 3. Rektors myndighetsutövning och elevens rättssäkerhet - jämställdhet - elevvårdsarbete - kunskapssyn och bedömning - rätt till stöd - kränkande behandling. Innebörd och konsekvenser av kravet på kvalitetsredovisningar Steg 3. Det tredje steget av rektorsprogrammet är en frivillig utbildning som sträcker sig och omfattar . Utbildningens fokus ligger på skollednings- och skolutvecklingsfrågor. Här ska rektorn ges möjlighet att förstå och bearbeta de demokratiska utgångspunkterna som skolans samhällsuppdrag vilar på, samt utveckla kunskap om vilka utvecklingsprocesser och vilket ledarskap som skapar en utvecklingsinriktad verksamhet med hög måluppfyllelse. Staten står för utbildningskostnaden medan kommunerna själva står för rese- och boendekostnader samt kostnader för litteratur och rektors arbetstid. Steg fyra av rektorsprogrammet är frivilligt och ska bidra till kontinuerlig kompetensutveckling och dialog mellan myndigheten och kommunerna om nationellt och kommunalt priorite Utbildning SOU 2006:75 276 rade utvecklingsområden. Detta steg i utbildningsprogrammet kan komma att rikta sig till samtliga förskol-/skolledare i vissa fall och till avgränsade grupper i andra. Tanken är att man ska ta hänsyn till enskilda kommuners och ledares olika förutsättningar och behov. Kostnadsfördelningen för utbildningen kan variera från tillfälle till tillfälle beroende av insatsernas karaktär. Det sista och femte steget av rektorsprogrammet är frivilligt och består av en akademisk fördjupningsutbildning med inriktning mot skolledarskap och skolutveckling. De rektorer och förskol/skolledare som genomgått rektorsprogrammets steg två och steg tre erbjuds att delta i denna utbildning som leder fram till en examen på masternivå. Högskolan står för genomförandet av utbildningen.57 Det är delegationens bedömning att det nya förslaget på rektorsprogram innebär en rad förbättringar jämfört med dagens rektorsutbildning . Vi ställer oss särskilt positiva till att förslaget innehåller en obligatorisk utbildning för alla nytillträdda rektorer, skolledare och förskolechefer. Vi vill dock understryka betydelsen av att jämställdhets- och andra värdegrundsfrågor behandlas redan i rektorsprogrammets steg 2 med tanke på att det är den enda del av programmet som kommer att vara obligatorisk. Som förslaget ser ut behandlas jämställdhet främst ur ett legalt perspektiv i denna del av programmet. Fokus ligger på rektors myndighetsutövning och elevens rättssäkerhet. Det är först i steg 3 som skolans och förskolans ledare ges möjlighet att förstå och bearbeta de demokratiska utgångspunkterna som förskolans och skolans samhällsuppdrag vilar på. Vi menar att alla rektorer, skolledare och förskolechefer behöver bra utbildning samt goda kunskaper i genus och jämställdhet. Därför är det viktigt att detta ingår i den del av programmet som kommer att vara obligatorisk. 57 Myndigheten för skolutveckling, Dnr 2006:29. 277 9 Konsekvenser av förslagen Förskolan är en verksamhet som i huvudsak finansieras genom statliga och kommunala medel, detta oavsett om förskolan har eller enskild huvudman. Oavsett vilket ska en kommitté, eller som i vårt fall en delegation, enligt kommittéförordningen § 14–16 redovisa eventuella ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag i betänkandet. Andra konsekvenser som åsyftas är att pröva offentliga åtaganden, den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, sysselsättningen och offentlig service i hela landet, småföretag, jämställdhet mellan kvinnor och män, möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen och personlig integritet. Vad som i kommittéförordningen inte tas upp som ett konsekvensområde , som vi också påpekade i delbetänkandet, är dock det vi anser vara den viktigaste konsekvensen med vårt arbete, nämligen vilken konsekvens detta arbete innebär för barnen. Så till att börja med vill vi påpeka att den första och största konsekvensen av vårt arbete är för den enskilda flickan och pojken. Ett genusmedvetet pedagogiskt arbete kan innebära att flickor och pojkar får växa upp utan att hindras i sin utveckling av vuxnas förväntningar på snäva könsroller. En annan viktig konsekvens av vårt arbete är därmed också ett mer jämställt samhälle. I detta betänkande finns det flera förslag och åtgärder som skulle kunna vara ganska enkla och inte alls speciellt kostsamma att genomföra , om regering, riksdag, lärosäten och framförallt kommuner finner dessa lämpliga. Det är dock svårt att överblicka de totala kostnaderna detta skulle kunna innebära, då det ser olika ut i kommuner och på olika lärosäten. Något som också försvårar denna kostnadsberäkning är att det är svårt att veta hur många förskoleenheter som finns i landet. För att ändå kunna beräkna någon form av ekonomiska kostnader av våra för Konsekvenser av förslagen SOU 2006:75 278 slag har vi därför utgått från antal anställda inom förskolan och antal önskade utbildningsförstärkningar. Delegationen har valt att inte lämna förslag som rör lagstiftning och förändringar i läroplanen för förskolan (Lpfö 98), eftersom vi anser att bristerna i dagens jämställdhetsarbete gäller hur de redan befintliga lagarna följs. Vi föreslår dock att läroplanen för förskolan också ska gälla förskolor med enskild huvudman. Detta skulle förstås innebära förändringar för de enskilt drivna förskolorna, men vi bedömer inte att detta i sig medför ökade kostnader för dessa förskolor eller för det allmänna. När det gäller utbildningssatsningar inom högskoleområdet och förslag som berör den kommunala verksamheten har vi i betänkandet inriktat oss i hög utsträckning på att formulera rekommendationer. Detta har vi gjort utifrån medvetenheten om dessa myndigheters självbestämmande i förhållande till statliga beslut. Dessa förslag och rekommendationer handlar i första hand om att öka kompetensen om genusfrågor hos personal som beslutar om och arbetar inom förskolan samt undervisande personal på lärarutbildningar. Delegationen menar att många av dessa kostnader ryms inom den ordinarie ekonomin. menar delegationen att om regeringen delar delegationens uppfattning att göra en prioritering av denna kompetensförstärkning , är det också viktigt att denna prioritering åtföljs av en tillfällig förstärkt budget. När det gäller förstärkning av kompetens för redan befintlig personal inom förskolor med enskild huvudman menar vi att detta bör rymmas också inom deras budget för kompetensutveckling. Delegationen menar att denna kostnad är en del av den kompetensutveckling som är viktig för en huvudmans arbete, oavsett om huvudmannen är eller enskild. Vi menar också att det i de medel som kommuner avsätter till förskolorna med enskild huvudman ingår medel för kompetensutveckling. Trots det vi skriver ovan är vi naturligtvis medvetna om kostnadskonsekvenser för de förslag vi har i övrigt. Dessa förslag finns i huvudsak i kapitel 6–8 och gäller implementering och styrning av förskolans uppdrag, kunskapsuppbyggnad och utbildning. Vi redovisar dem myndighetsvis i följande framställning SOU 2006:75 Konsekvenser av förslagen 279 Uppskattade kostnaderna för förslagen ligger på . trädde en ny nationell och likvärdig kursplan för barnskötare på vuxenutbildningsnivå i kraft. Denna kursplan har tagits fram av som en påbyggnad för dem som arbetat inom förskolan, men även till dem som inte har erfarenhet, och vill utbilda sig till barnskötare. menar delegationen att denna kursplan behöver introduceras i de kommuner som ännu inte tagit del av den för att på så sätt öka den nationella likvärdigheten när det gäller kompetens inom förskolan. För detta menar vi att en nationell informationskampanj om den nya barnskötarutbildningen bör genomföras av . Vi räknar med att detta arbete kommer att kosta . När det gäller utvärdering av måluppfyllelsen i den nya gymnasieskolan om genusperspektivet beaktas i utbildningen av barnskötare menar vi att detta kan tas inom befintlig budgetram. och Myndigheten för skolutveckling får tillsammans i uppdrag att utveckla ett verktyg för jämställdhetscertifiering som ett led i kvalitetsarbetet inom förskolan. Delegationen är medveten om att när denna jämställdhetscertifiering sedan ska starta i kommunerna kommer detta att kräva ett par tjänster i en medelstor kommun för att kvalitén i certifieringen ska vara god. Ju fler som arbetar med detta, desto bättre resultat. Då certifieringen på nivå inte behöver starta förrän genomfört sitt uppdrag menar vi att tid finns för kommunerna att budgetera för dessa tjänster. För de kommuner som redan nu vill starta finns, som vi beskriver i betänkandet, redan ett par kommuner som själva avsatt medel för att genomföra detta arbete som ett led i att höja kvalitén inom förskola och skola. får också i uppdrag att se över sina inspektioner så att genusperspektivet kan genomsyra den inspektionsverksamhet som gäller förskolan. Det gäller både i bedömningsarbetet och redovisningsarbetet. får även i uppdrag att sammanställa det arbete och de erfarenheter som finns när det gäller kommunernas tillsynsansvar av förskolor med enskild huvudman. Vår bedömning är att arbetsuppgifterna motsvarar en heltidstjänst. Det kan ifrågasättas om detta är en ny uppgift; uppföljningsansvaret ligger ju redan på . Om inte anser sig ha möjlighet att Konsekvenser av förslagen SOU 2006:75 280 genomföra detta inom befintlig budget bör regeringen också ta hänsyn till detta om väljer att äska mer resurser för genomförandet. Myndigheten för skolutveckling Uppskattade kostnaderna för förslagen är . Kostnaderna avser en informationskampanj riktad till huvudmän och personal i förskolan samt föräldrar om förskolans delar av läroplanen som behöver uppmärksammas, främst då när det gäller värdegrundsmålet. För att en sådan informationskampanj ska bli bra menar delegationen att regeringen behöver avsätta . Likaså menar vi att det för att utveckla ett interaktivt verktyg om värdegrundsarbete som även innefattar jämställdhet, i likhet med JämO verktyg om jämställdhetslagen, beräknas kosta . När det sedan gäller att se över hur kunskapsöverföringen angående jämställdhetsarbetet mellan förskolan, förskoleklass och resten av skolsystemet ska förbättras och att följa upp de projekt som Delegationen för jämställdhet i förskolan har arbetat med, menar vi att detta bör rymmas inom redan befintlig budgetram. Myndigheten för skolutveckling får också i uppdrag att ta fram ett material med lärande exempel på hur arbetet med kommunernas tillsyn av förskolor med enskild huvudman kan gå till. Utbildning av rektorer, skolledare och förskolechefer och kompetensutveckling för ledning och personal inom gymnasieskolan uppskattar vi ska kosta för en tvåårsperiod Förslagen i denna del handlar om att anordna kompletterande fördjupningsutbildning för redan verksamma chefer och ledare om innebörden i jämställdhetsuppdraget och konsekvenserna för verksamheten samt att ge verksamma rektorer, skolledare och förskolechefer möjlighet att delta i rektorsprogrammets steg 2 som är obligatoriskt. Vi vill också satsa på utbildning i kvalitetsarbete med värdegrundsinriktning efter samma modell som utbildningen av SOU 2006:75 Konsekvenser av förslagen 281 genuspedagoger. Syftet är att höja kommunernas kompetens att utveckla, mäta och utvärdera förskolornas kvalitetsarbete. Att i rektorsprogrammets steg 2, förutom gällande bestämmelser, även få in kunskap om jämställdhet och andra värdegrundsfrågor anser vi kan finansieras inom ramen för befintlig budget. Satsning på regionala utvecklingscentra Denna kostnad beräknar vi till Förslaget att fördela medel till befintliga regionala utvecklingscentra för kontinuerlig tillgång till kompetensutveckling i genus och jämställdhetsfrågor för förvaltningschefer, rektorer/förskolechefer och verksamma pedagoger räknar vi med kan kosta . Att ge regionala utvecklingscentra i uppdrag att i samverkan med de lärosäten som bedriver lärarutbildning ta fram handledarmaterial för lärarutbildarna i den verksamhetsförlagda utbildningen beräknas till en kostnad på . Att ge regionala utvecklingscentra i uppdrag att stimulera och utveckla kunskapen om jämställdhet och lärande på lärarutbildningarna i samverkan med lärosätena för deras lärarlag, partnerförskolornas lärarlag och lärarstudenter beräknas kosta . Länsarbetsnämnderna Här uppskattar vi kostnaden till Vi vill att det ska ges sommarkurser i barnsomsorg och pedagogik ur ett genusperspektiv för pojkar för att få fler män i förskolan. Vi beräknar att kostnaden blir . Redan nu avsätts medel till likartade projekt. Det är också viktigt att inom denna ram utbilda den personal inom länsarbetsnämnderna som arbetar gentemot ungdomar och arbetsplatser, vilket i och för sig kan vara ett led i det andra förslaget som vi har för verksamhet, nämligen att få in genusmedvetenhet i prao och studie- och yrkesvägledning samt vad kan göra för att stimulera fler män till förskolan. För detta förslag har vi beräknat en kostnad på cirka 1 miljon Konsekvenser av förslagen SOU 2006:75 282 kronor. I dessa kostnader inräknas då också en kortare utbildning i genusfrågor för den mottagande arbetsplatsen. Kommunala och enskilda huvudmän Delegationen rekommenderar att huvudmännen utvecklar valbara kurser i genuspedagogik för eleverna på Barn- och fritidsprogrammet för sina gymnasieskolor. Finansiering av detta bör ske i samband med att den nya gymnasieskolan ska träda i kraft . Delegationen är också medveten om att när lärosätena (se nedan) får i uppdrag att utveckla kurser i genuspedagogik är det också viktigt att huvudmännen låter personal utbildas till genuspedagoger.