sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — Även ansökan bedömdes på två miljökontor och för att tydlig- göra likheter och skillnader separerar jag kommentarer från respektive kommun, A och C. Här följer först kommentarer från kommun A: Civilingenjör, vattenrening, akademiker; Bra, kanske lite över vad vi kräver; Omfattande, dock inte helt relevant för aktu- ellt arbete; Överkvalificerad, fel; Ingenjör med miljöintresse inte helt relevant; Kan vara ganska ok, men specifika kunskaper behövs; Ingen direkt relevant, ingen praktisk. Jobbat med miljöfarlig verksamhet; Bra kanske för mycket; Saknas; Tillräcklig; Inom myndighet men ej kommun, ingen vad gäller avlopp; Erfarenhet av myndighetsarb; Passar till myndighetsutövare behövs för detta jobb? ; Bra; Sättet att skriva på flyter bra. Kommentarer från kommun C: Vet ej; Civilingenjör med miljö- inriktning; Något vid sidan; Civilingenjör, miljö- och vattenteknik; som handläggare; ; Något vid sidan; Miljöskyddshandläggare på länssty- relsen ; Goda språkkunskaper i flera språk; Språkkunskap; Miljö- rätt 10 p. Rekryterarna uppfattar utbildning som omfattande, men inte riktigt relevant. Flera kommenterar honom som överkvalifice- rad. En del av rekryterarna utrycker direkt att han inte stämmer överens med deras krav på utbildning, medan andra är mer försik- tiga. I den ena kommunen uttrycks det så här kanske för mycket och i den andra med följande vid sidan. Det kan vara ett uttryck för att rekryterarna trevar i sin tolkning av sökande, kanske är de osäkra över att ha en kandidat som å ena sidan är väl kvalificerad men inte riktigt faller dem i smaken. Erfarenheten från framställs av någon som en brist eftersom den inte är från en kommun, medan andra poängterar hans erfarenhet som miljöhandläggare på . noterar ytterligare några en ingenjör med miljöintresse som irrelevant. I övrigt har två deltagare poängterat språkkunskaper som något positivt. Det är svårbegripliga kommentarer eftersom tjänsten vänder sig till en allmänhet i . Sammantaget spretar omdömena i olika inrikt- ningar. Det kan bero på många faktorer såsom att hans samman- sättning av utbildning och erfarenheter är ovanlig för dem och att de inte riktigt vet hur de ska hantera honom, då en del omdömen framstår som mer trevande än andra. Urval på institutionella grunder Hur värderas informell kompetens i ansökningar? Här följer kommentarer från kommun A: Seriös, något lång; Seriös, uttrycker sig bra; Bra skriven; Mycket bra ansökan; Verkar insatt i vad det innebär att arbeta i en kommun med myndighetsutövning. Informativ ansökan; Bra skrivet. Bra kvalifikationer, men kanske inte just avloppsinventering; Intressant, seriös, auktoritär; Verkar trevlig; ? ; Verkar initiativrik och engagerad, intresserad; Anpassningsbar, arbetar bra i grupp och med andra; Känns lite för mer; Att han gillar jobba med människor; Eventuellt negativt, tackade nej till fast tjänst neg. Vad gör han ? Kommentarer från kommun C: Gav lite mer att läsa än de övriga; Inte så gott, ger intryck av att vara endast eller väldigt mycket mil- jöskyddsintresserad; Redig; tveksamt; Gillar myndighetsarbete, gillar lite okonventionella lösningar; Lite von oben; Formuleringen lockas av kontakten med den vanliga människan väcker fun- deringar; Anser sig själv ha lätt för att samarbeta, vara initiativrik ansvarskännande och arbeta okonventionellt; Tveksam till brin- nande miljöengagemang; Tveksamma uttryck i personliga brevet bl a brinnande miljöengagemang och en hel del i sista stycket. I kommun A uppfattas informella kompetens i stort sett positivt med en betoning på ansökans form som av flertalet omta- lades som välskriven och informativ. Men det finns även några som är tveksamma till honom. Det skiljer sig från Kommun C där rekryterarna är mer negativa och uppfattar honom dels allt för miljöintresserad, dels högmodig. Flera kommentarer antyder även att läsarna av ansökan inte har tagit till sig hans självpresentation, vilket utmärks av deras distanserade återgivning – anser sig själv. De uppfattar det inte som självklart att han verkligen är som han beskriver sig själv. En deltagare skiljer sig dock från de övriga och tolkar sökanden som en person som tycker om lite okonventionella lösningar. beskrivning av sitt miljöintresse uppfattas som starkt och till hans nackdel i den ena kommunen medan samma beskriv- ning inte kommenteras speciellt i den andra kommunen. Ur rekry- terarnas perspektiv utmärker han sig genom att beskriva vanliga människor på ett sätt som de tolkar nedlåtande och därför uppfat- tas han ha ett von oben perspektiv i sitt sätt att tala. Rekryterarna är fundersamma över hur han verkligen är som person och framför- allt att han känns som för mer. Någon är till och med fundersam över om det ska tolkas negativt att sökanden har tackat nej till fast tjänst. Annars skulle ett erbjudande om en fast tjänst kunna Urval på institutionella grunder ge en slags legitimitet eftersom vederbörande godkänts av en tidi- gare arbetsgivare. Förmodligen är det därför nämner det men effekten uteblir (, 2006). Hur motiverades rangordningen av ansökan? Av kommun As sex rekryterare, placerade tre ansökan på andra plats och tre på tredje plats. Det skilde sig åt från kommun Cs kommun där han ansågs som mest lämpad av en och minst läm- pad av de tre övriga. Här följer motiveringar från kommun A: Bra erfarenheter. Verkar intressant med mycket utbildning; Lätt att sätta sig in i arbeten, erfarenhet av myndighet; Hög utbildning, bra merit, uttrycker sig väl (andra plats). Svårt val, men har ändå jobbat med myndighetsutövning – och hade hand om överklagade avloppsärenden – inom miljöområdet. Verkar också sympatisk, duktig och seriös; Med sin omfattande utbildning borde han kunna vara aktuell; Jobbat inom yrket (tredje plats). Motiveringar från kommun C: Gillar okonventionella lösningar för mig tyder det på en del kreativitet (första plats). Arbetserfarenhet och utbildning lite vid sidan av; Ansökan sänder signaler om en besserwisser; Felaktig utbildning inte riktigt rätt för jobbet (sjätte plats). Tyngdpunkten i motiveringarna ligger på utbildning samt erfa- renhet av myndighetsutövning. Det tyder på en meritokratisk in- ställning till utbildning. Skillnaderna i kommentarerna är stora; medan några lovordar sökandens meriter och utbildning, och någon annan poängterar okonventionella lösningar som ett tecken på kreativitet, anser ytterligare någon att erfarenheterna hamnar vid sidan av eller är rent felaktiga. Ännu någon läser in egenskaper hos den sökande som ogillas och tolkar honom som en besserwisser. formella kompetenser motsäger den tidigare tolkningen att utbildning överskuggar andra meriter, uppenbarligen beror det på både person och utbildning. uppfattas både positivt och negativt. Det är framförallt medarbetarna i kommun C som ut- trycker starkt tvivel om honom som innehavare av den utlysta tjänsten. Flera funderar över hans attityd och om han möjligen är en besserwisser och miljöintresset väcker tvivel angående hans lämplighet. Jag tolkar det som att misslyckas med att upp- rätta meningskongruens med mottagaren och att orden han kom- municerar med inte har samma innebörd för mottagaren som för honom själv. Även om många omdömen är positiva till är det någon- ting som lägger sordin på ansökan och gör att rekryterarna inte vill Urval på institutionella grunder eller kan ta den riktigt till sig. Det är något av tveksamhet som kommer till yttryck i omdömena som till exempel verkar intres- sant, anser sig själv, som om rekryterarna inte riktigt litar på att är den de hoppas på. En förklaring till tvivlet över honom och hans kompetenser kan vara att han inte tillräckligt väl integre- rar sin livsvärld med den professionella världen och att han därmed inte känns riktigt äkta för rekryterarna. Han framhäver istället sina kvalifikationer och sin skicklighet på ett sätt som bidrar till att några uppfattar honom som en besserwisser och överdrivet miljö- intresserad. Trots det får hans ansökan fina omdömen för dess form och stil med yttranden som; uttrycker sig bra, mycket bra och informativ ansökan. Det tyder på att de sökande bedöms med olika parametrar som samverkar i helhetsomdömet. ansökan bedöms t.ex. positivt utifrån form och stil men det hjälper inte upp det som får flera rekryterare att känna sig tveksamma inför honom. Utifrån och definitioner av tankestilar och institu- tioner kan det tolkas som att inte stämmer in i deras tanke- stil för den lämpliga medarbetaren. I kommentarerna framgår det dock att det finns en gemensam grund eller norm som de sökande bedöms utifrån. är en del i ett större tankesystem som den enskilde individen är en del av. Den är inte avgränsad till arbetsplatsen utan går in i yrkesgruppen. I mitt material ingår rekryteringsträffar från fem olika arbetsplatser i olika kommuner. Kommentarerna har både gemensamma drag och skillna- der. Det gemensamma härleder jag framförallt till yrkesgruppen och deras uppdrag. Miljöförvaltningarnas uppdrag styrs av ett antal lagarTPF10FPT och dessa gäller för alla kommuner över hela landet. Underlaget för att kunna dra några generella slutsatser är för litet men jag kan ändå återge något som var karaktäristiskt vid träffarna. Vid en av dem del- tog flera personer som inte själva var utbildade eller verksamma som miljöinspektörer (politiker och en kanslist) och det som utmärker kommentarerna från detta tillfälle är att de var inte alls lika samman- hållna som vid övriga träffar därför att olika aspekter i ansökningarna uppmärksammades. Det tolkar jag som att de har lite olika fokus på det som uppfattas som väsentligt. har jag visat två svenska sökande med svenska utbild- ningar. Jag har också valt att ta med ett exempel på en utländsk sökande för att belysa urvalsprocessen med hjälp av det. Exemplet kommer från en sökande till kommun D och jag har valt att ta 10TP PT Viktig lagstiftning på området finns i , livsmedelslagen och djurskyddslagen. Tillsynsmyndigheter är samt livsmedelsverket. Urval på institutionella grunder med det därför att det belyser rekryterares svårigheter att tolka obekanta utbildningar. Kommun D utlyste två tjänster; den ena var en tillsvidaretjänst som miljöinspektör och den andra en sex månaders projektanställ- ning. Angivna kvalifikationskrav var miljö- och hälsoskyddsin- spektör eller miljöingenjör. Tre politiker och tre tjänstemän deltog vid rekryteringsträffen. Bland de ansökningar som behandlades hade en sökande utbildning från . Det var med en miljö- och hälsoskyddsutbildning som är grundad på en allmän läkarutbildning. Så här värderade rekryterarna for- mella kompetens i förhållande till den sökta tjänsten: Svårbedömd, sjukvårdsinriktad. Välutbildad läk.? Miljö och hälsoskyddsinspektör rysk. Sjukvårdsinriktad ej vad vi söker. Mycket god och bra. ansökan till en miljö- och hälsoskyddsinspektörs- tjänst i Kommun D Härmed anmäler jag mig som sökande till den utannonserade tjänsten som miljö- och hälsoskyddsinspektör Mitt namn är . Jag kom till från , där hade jag avslutat miljö- och hälsoskyddsutbildning som var grundad på allmän läkarutbildning och inriktad mot riskfaktorer av kemisk, biologisk och fysikalisk natur. Utifrån detta tror jag att tjänsten passar utmärkt för mig inte bara yrkesmässigt utan även personligt eftersom jag är väldigt intresserad av samspel mellan miljö- och hälsa i ett helhetsperspektiv. Utbildningen pågick och kan jämföras med miljö- och hälsoskyddsprogrammet vid . arbetade jag som hygienist-epidemiolog (rysk benämning för arbetsmiljö- och hälsoskyddsinspektör) i regionen. Arbetet gick ut på att åstadkomma handläggning av miljörelaterade ärenden och miljötillsyn d.v.s. att identifiera, bedöma, kontrollera och förebygga ovannämnda risker. Jag svarade för planering av handlingsprogram, dokumentation, åtgärdsinriktade mätningar och rådgivning. Genom arbetet skaffade jag djup erfarenhet angående vederbörande rutiner och när det är tid för egna initiativ. Jag har satsat mycket tid på språkutbildning och har läst sjukvårdssvenska som ger behörighet att utöva bl.a. läkaryrket i . På kursen läste vi juridiskt språk. kompletterade jag mina kunskaper genom att självständigt studera AGENDA21, EMAS, SIO-14001 och HABIT. För att introduceras bättre i samhället och avancera i språket praktiserade jag på olika ställen inom sjukvården. Permanent uppehållstillstånd fick jag . Min ansökan om svenskt medborgarskap kommer att granskas . Jag är ensamstående, har en dotter som . Vi är vänner och träffas gärna och skollov. Jag motionerar regelbundet och är morgonmänniska. Fjällvandring är något som passar väl in på mig. Jag trivs i och hoppas att bygga upp ett nytt bra liv här. Den formella kompetensen bedöms positivt med en del fråge- tecken kring det som avviker från den svenska utbildningen, nämli- gen läkarutbildningen som angav låg till grund för hans Urval på institutionella grunder miljö- och hälsoskyddsutbildning. Flera rekryterare försöker räkna ut vad utbildningen står för med gissningar, om han är psykiatriker eller epidemiolog. De har svårt att förstå sambandet mellan läkar- och hälsoskyddsutbildningen. Rekryterarnas problem med förståel- sen av det nya sambandet beror förmodligen på att de utgår från sin egen förståelse av vad en läkare och hälsoskyddsinspektör är och vilka utbildningar som hör ihop med respektive yrke. Så här värde- rade rekryterarna informella kompetens i förhållande till den sökta tjänsten: Kort koncis ansökan. Intresserad av miljöfrågor, bra skriven ansökan. Effektiv, bra, intresserad av hälsa – miljö – människa. Examen klarad i ? Kanske komplettera läkare + miljöarbete. Kommentarerna är över lag positiva till . Trots att han trycker mycket på sitt miljöintresse tolkas han inte som överdrivet intresserad, vilket varit fallet vid flera andra kontor när sökande uttryckt ett stort intresse för miljöfrågor. Men i detta sammanhang är det inte heller någon av de övriga sökande som uppfattas som överdrivet miljöintresserade. Det kan vara så att ingen sökande uttrycker något som har uppfattats som ett stort miljöintresse eller att det finns plats för ett större intresse här än på andra kontor. En orsak till detta kan vara att sammansättningen bland rekryterarna skiljde sig från övriga kontor genom att de utöver miljöinspektörer bestod av både politiker och en kanslist. Administratörer och poli- tiker är kanske inte lika insatta i vad som krävs för tjänsterna. De är inte heller utbildade till inspektörer eller deltar i deras dagliga arbete och följaktligen inte präglade av erfarenheter utifrån yrkes- gruppens horisont. Med andra ord är deras tankar och handlingar inte institutionaliserade inom miljöinspektörernas gemenskap. En fråga som reses av rekryterarna ovan är om examen har kla- rats i . Frågan ter sig lite underlig med tanke på den omfat- tande utbildning som den sökande har. Möjligen kan frågan handla om ifall personen har rätt att utöva läkaryrket, men det är inte rele- vant för den sökta tjänsten. Läkarutbildningen framstår dock som mycket oklar för flera rekryterare när det gäller kommentarer avse- ende den formella kompetensen. Det visar hur svårt det kan vara att rekontextualisera en utbildning från ett sammanhang till ett annat, trots att har varit mycket noga med att sätta in både sin utbildning och sina erfarenheter i den svenska kontexten. kommenteras till skillnad från inte som överkvalificerad. I fall tror jag att det ska tolkas i relation till att han i övrigt uppfattades som en besserwisser medan motsvarande kommentarer Urval på institutionella grunder på är positiva. När det gäller kommentarerna på hans utbild- ning tolkar jag dem som att kategoriseringen av hans utbildning ligger som ett hinder för förståelsen av hans kvalifikationer. Det är möjligt att kommentarerna hade sett annorlunda ut om endast yrkesutövare hade deltagit som rekryterare. Vid denna rekryte- ringsträff deltog även yrkespolitiker, vilket kanske förklarar att de inte kan se bortom sammansättningen av utbildningen. Det finns även de på kontoret som ser hans kvalifikationer, och dessa är verk- samma i yrket. Det visar hur viktigt det är att vara kunnig i yrket för att kunna föreställa sig innehållet i en utbildning och dess innebörd för en viss verksamhet. placeras ganska högt upp när samtliga sex ansökningar rangordnas av rekryterarna. Han placerades på första plats av en rekryterare, andra plats av tre rekryterare, fjärde plats och sjätte plats av vardera en rekryterare. I det följande återger jag rekryte- rarnas motiveringar till sina respektive placeringar: Han ger ett gott helhetsintryck, god utbildning bra erfarenhet och bra kompetens. Mycket välutbildad, är utbildad från , klassade enligt CEDEFOP? Kanske kombinera läkarjobb med miljö- och hälsoin- spektör? God utbildning och har gått in för att anpassa sig till svenska förhållanden och verkar vara målmedveten. Bra miljö- och hälso- skyddsutbildning. Verkar intresserad men är mer läkarutbildad. Har ej uppehållstillstånd vilket tyvärr kan inne- bära att vi snart måste söka en ny igen. Sammanfattningsvis anser rekryterarna att ger ett gott intryck i sin ansökan och hans utbildning uppfattas hålla god nivå. En del funderingar finns kring läkardelen i utbildningen och vad den kan användas till. Det framstår exempelvis som om en rekryte- rare uppfattar att läkardelen i utbildningen är ett hinder för sökan- den, trots att den sökande anses vara intresserad. har dels poängterat likheten i sin utbildning med den i , dels beskrivit sina självständiga studier i olika slag av miljöverksamhet som är typisk för yrkesutövarna i . Jag tolkar rekryterarnas svårig- heter med meritering som en fråga om nya kategoriseringar som de inte varit beredda på. De har svårt att förstå innebörden i beskrivning därför att deras tidigare och invanda kategori- seringar ligger som ett hinder för att ta in ny information som visar att det kan vara på ett annat sätt. En kommentar till hans ansökan är märklig. Den visar att rekry- teraren uppfattar informationen tvärtemot det som står i handling- arna. understryker att han har permanent uppehållstillstånd Urval på institutionella grunder samt att hans ansökan om svenskt medborgarskap kommer att granskas . Rekryteraren kommenterar det så här: Har ej uppehållstillstånd vilket tyvärr kan innebära att vi snart måste söka en ny igen. Missförståndet är svårt att förstå kanske har rekryterare inte läst igenom handlingarna ordentligt utan bara uppfattat ordet uppehållstillstånd och sedan lagt till resten själv. Vid en jämförelse mellan kommentarerna på de båda ansökning- arna framstår en ideal miljöinspektör som en person som hjälper till där det behövs, är sympatisk, duktig, seriös, anpassningsbar, initia- tivrik, kreativ och samarbetsvillig. Det är också en person som inte framhäver sig själv och undviker att veta bättre än andra. Med andra ansökningar hade förmodligen andra aspekter poängterats utifrån vad sökandes självbeskrivningar aktualiserat hos mottagaren. I en ansökan handlar det om att kunna kommunicera så att kompeten- ser och egenskaper framkommer på ett väl avvägt sätt för mottaga- ren. Tankestilens krav på viss stil och form i ansökningar ställer krav på sökandes förmåga att hantera detta och är därmed en del av den informella kompetensen som ger rekryterarna viktiga komple- ment till helhetsintrycket av en sökande. Ett positivt helhetsintryck kräver ömsesidiga perspektiv mellan sändare och mottagare. Jag tolkar det som att rekryterarna utgår från en inre mall när de bedömer de sökande. består av utbildning, erfarenhet och olika slag av informell kompetens som bland annat handlar om hur och vad sökande kommunicerar om sig själv. Det är dock inte fixe- rat exakt vad som ingår i detta men rekryterarna vet när sökande inte motsvarar förväntningarna, enligt deras inre mall. Analysen tyder på en positiv särbehandling av de sökande som i sina ansök- ningar ger i från sig ord, begrepp och signaler, det vill säga en sorts koder som är utmärkande för organisationerna de arbetar i. Koderna behöver inte alltid vara uttalade och uppenbara men poängen är att de känns igen av rekryterarna. För att bli rekryterad handlar det förenklat uttryckt om att stämma in i den inre mall som medlemmarna i organisationen bär på. I fallet med ansökan tolkade jag att rekryterarnas bris- tande förförståelse av hans utbildning, en kombinerad läkar- och hälsoskyddsutbildning, blev ett hinder för förståelsen av hans kompetens. Även om han också uppfattades som en intressant sökande blev hans utbildningsbakgrund en hämsko för honom till följd av att den inte kunde igenkännas av rekryterarna. Ingen gör några invändningar mot informella kompetenser och med Urval på institutionella grunder tanke på att han placeras på första och andra plats av fyra rekryte- rare bedöms han som intressant för tjänsten. Analysen tyder på en positiv särbehandling av de sökande som i sina ansökningar ger i från sig ord, begrepp och signaler, det vill säga en sorts koder som är utmärkande för organisationerna de arbetar i. Koderna behöver inte alltid vara uttalade och uppenbara men poängen är att de känns igen av rekryterarna. Det handlar för- enklat uttryckt om att stämma in i den inre mall som medlemmarna i organisationen bär på.TPF11FPT visar exemplen brist på förmåga att tolka och uppfatta kompetenser från andra sammanhang med andra samband än det som är känt . Tolkningar utifrån gemensamma tankestilar Här har jag illustrerat hur rekryterares tolkningar av ansökningar med tre konkreta exempel. Det är ett litet underlag att generalisera utifrån, men till stöd för mina resonemang finns ett vidare och mer omfattande material som inte redovisas här.TPF12FPT Materialet omfattar även yrkesgruppen, undersköterskor. Den vidare analysen visar lik- som i exemplen här att bedömningarna av sökande grundas på gemensamma preferenser bland rekryterarna/medarbetarna (, 2006). Jämförelsen mellan kommentarerna på och ansökningar som hade skickats till vardera två kommuner visar stor samstämmighet i både negativa och positiva tolkningar av respektive sökanden. Eftersom tolkningarna har gjorts individuellt och oberoende av varandra tyder det på att rekryterarna har lik- nande värderingar av både formella och informella krav. Vid bedömningen av de sökande sammanflätas formell och informell kompetens. Även om utbildning och yrkeserfarenhet alltid skattas högt spiller den informella kompetensen över på tolkningarna av den formella kompetensen. Det visade sig exempelvis i uppskatt- ningen av pedagogiska utbildning som stärktes av att hon för övrigt uppfattades som intressant för tjänsten medan istället betraktades som överkvalificerad med ett von oben perspektiv. Utbildning och väl dokumenterade erfarenheter räcker inte till om 11TP PT I materialet var det egentligen bara en rekryterare som avvek genom att uppskatta okonventionella lösningar. Kommentaren kan tolkas som att hon inte har integrerats i det institutionella tänkanden utan tolkar sökanden utifrån egna individuella preferenser. 12TP PT Sammanlagt har sextio rekryterare kommenterat sex ansökningar var. Sammanlagt har rekryterare vid tio rekryteringsträffar bedömt sextio ansökningar. Mitt totala underlag utgörs av sammanlagt 360 individuella kommentarer av ansökningar. Urval på institutionella grunder sökanden inte kan förmedla sina kvalifikationer på ett för rekryte- rarna igenkännbart eller acceptabelt sätt. Det framgick också genom ansökan som uppfattades positivt trots att flera rekryterare hade svårigheter att tolka hans utbildningsbakgrund. I fallet med var det ganska uppenbart att han omsorgsfullt överfört sina kunskaper till svenska förhållanden. Han hade också studerat det som var typiskt för svenska förhållanden för att på så sätt förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. Det är svårt att veta om det var det eller exempelvis hans språkbruk som bidrog till att hans informella kommunikation nådde mottagarna.