sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Mycket måste därmed utelämnas och läsaren hänvisas till den refererade litteratu- ren för fördjupad läsning. I första hand behandlas empiriska studier och resultat rörande företags tillväxt. De mer specifika sambanden Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning mellan patentering och företags tillväxt behandlas sedan i kom- mande kapitel. Det starka sambandet mellan teknisk och ekonomisk utveckling har varit tydligt i sekler.TPF1FPT Det var dock först som olika studier kunde lägga en grund för kvantifiering av sambandet, främst ekonometriska studier av Abramovitz, Solow och Schmookler.TPF2FPT Dessa studier visade på olika sätt att ekonomisk tillväxt bara till en mindre del genererades av ökade insatser av arbete och (fysiskt) kapital. En huvuddel genererades – eller snarare statistiskt förklara- des – av en restfaktor i vilken forskning och utveckling (FoU), teknisk utveckling och tekniska innovationer ingick, men också innovationer av annat slag. Mycket arbete har sedan lagts ner på att närmare studera olika delfaktorers betydelse i denna övergripande restfaktor. I stort sett är huvudresultatet att FoU och innovationer av olika slag är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt.TPF3FPT De ekonometriska studierna har sedan följts av teoretiska stu- dier, bl.a. av Romer. Dessa har resulterat i en s.k. endogen tillväxtteori (eller ny tillväxtteori), som på olika sätt be- skriver de ömsesidiga sambanden på makronivå mellan FoU och ekonomisk tillväxt.TPF4FPT Vad gäller patentsystemets betydelse för ekonomisk tillväxt på makronivå finns ännu så länge inte många resultat att tillgå. Man bör då komma ihåg att den ekonomiska forskningen om patentfrå- gor traditionellt har varit mycket blygsam. Pro-patent-eran har dock följdriktigt stimulerat forskning på området. De resultat som finns är främst av historisk, kvalitativ natur och pekar i stort sett på att ett fungerande patentsystem inte har varit vare sig nödvändigt eller tillräckligt för att garantera teknisk eller ekonomisk utveckling i allmänhet. Med tanke på den tekniska utvecklingens avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen, och patentsystemets 1TP PT Här kan speciellt nämnas arbeten av och i , vilka betonade vikten av innovationer och entreprenörer i industriell omvandling och ekonomisk tillväxt. För en översikt, se (1994). 2TP PT Se Abramovitz (1956), Solow (1957) och Schmookler (1962, 1966). 3TP PT Se Griliches (1994, 1996) för översikter av analyser av restfaktorn och t.ex. Scherer (1984, 1999) för allmänna översikter. 4TP PT För översikter, se Romer (1996), Baumol (2002), Klenow och (2005) och Aghion och Durlauf (2005). Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning avsedda betydelse för den tekniska utvecklingen, kan detta förhål- lande förefalla egendomligt. Patentsystemen har dock i allmänhet varit ganska svaga i olika länder historiskt sett och forskningen om deras betydelse för ekonomisk tillväxt har som sagt varit närmast obefintlig. påverkar många andra faktorer ekonomisk tillväxt, faktorer som också tilldragit sig ett större forskningsin- tresse. Vissa resultat pekar dock på ett identifierbart positivt samband mellan ett patent- eller IP-systems styrka i ett land och dess ekonomiska tillväxt.TPF5FPT finns inget exempel på ett land som framgångsrikt hämtat in andra län- ders tekniska försprång i närvaron av en stark IP-regim. Förutom att tillhandahålla ett incitament för FoU-investeringar i form av en konkurrensfördel så genererar patentsystemet en bety- dande mängd teknisk information. Denna är tillgänglig för alla och därmed potentiellt betydelsefull för ekonomisk tillväxt i form av s.k. positiva externa effekter. Sådana informationseffekter (spill- overs) har allmänt sett visat sig ha stor betydelse för ekonomisk utveckling.TPF6FPT Hur stor del som kan tillskrivas patentsystemet är dock ännu så länge okänt. Makro-teoretiskt slutligen har vissa försök gjorts att inkorporera patentvariabler i endogen tillväxtteori. Ännu så länge finns dock inga resultat som är direkt användbara för utformning av tillväxt- politik.TPF7FPT Sambandet mellan enskilda företags FoU-investeringar och deras ekonomiska tillväxt är långt ifrån så tydligt som man skulle kunna tro mot bakgrunden av hur tydligt sambandet är på makronivå. Va- riationerna i olika företags situationer och över tiden är stora på mikronivå. Företag kan växa av många olika anledningar, inte bara genom FoU-relaterade nya eller förbättrade produkter och proces- 5TP PT Se t.ex. (1995) samt Park och Ginarte (1997). 6TP PT Denna typ av positiva externa effekter eller externaliteter som härrör speciellt från patent- systemet har först börjat uppmärksammas av ekonomer medan de som härrör från FoU i allmänhet har uppmärksammats . En viktig del av de senare utgörs av forskningsresultat som sprids genom vetenskapliga publikationer och på andra sätt utan att köpas och säljas. Alla dessa effekttypers inverkan på tillväxt är dock svåra att särskilja och mäta. 7TP PT Se t.ex. Kwan och Lai (2003). Författarna visar i en tillväxtmodell att ett för svagt IPR- skydd skapar större välfärdsförluster än ett för starkt IPR-skydd men hur styrkan skall praktiskt avvägas lämnas i stort som en öppen fråga. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning ser, av vilka enbart en del är innovationer. Företag kan växa också genom bearbetning av nya marknader och nya applikationer, för- utom att tillväxt kan ske av många anledningar på existerande marknader och produktområden, t.ex. genom prisförändringar och konjunkturuppgångar. Det finns således studier som finner varierande men ofta enbart svaga samband mellan t.ex. FoU-intensitet (dvs. kvoten FoU/ försäljning) och försäljningstillväxt.TPF8FPT Däremot finns ibland starka samband mellan företagens storlek mätt i försäljning och deras FoU, genom att företagen i sin FoU-budgetering försöker tillse att FoU utgör en rimlig andel av försäljning med hänsyn till konkur- renter m.m. Tillväxteffekterna av ett företags FoU-investeringar beror natur- ligtvis inte i första hand på dessas kvantitet utan på deras kvalitet i termer av inriktning och produktivitet, och mer så ju större de är. I detta sammanhang har flera studier upptäckt ett överraskande starkt samband mellan graden av s.k. teknikdiversifie- ring och företags tillväxt.TPF9FPT Med teknikdiversifiering avses då en ök- ning av bredden i företagets teknikbas eller tekniska kompetens- portfölj. Företaget blir därmed multitekniskt. Annorlunda uttryckt avser teknikdiversifiering i vilken utsträckning företagen arbetar med flera teknologier, t.ex. molekylärbiologi, ytkemi och materi- alfysik eller radioteknik, datorteknik och telefonväxelteknik. Fö- retagens förmåga att finna och exploatera olika teknologikombina- tioner (winning technology combinations) har således stor bety- delse för deras tillväxt. Några studier pekar till och med på att denna förmåga under vissa förutsättningar är den primärt tillväxt- drivande faktorn bland teknikbaserade företagTPF10FPT. Detta resultat stödjer och stöds av tesen att radikala tekniska innovationer ofta uppstår i gränslandet mellan olika teknologier. Teknikdiversifiering i sin tur leder av olika skäl till att FoU- kostnaderna växer. leder teknikdiversifiering till ökade möjligheter till tillväxt genom produktdiversifiering i den mån olika produkter (eller tjänster) har överlappande teknikbaser, t.ex. mobiltelefoni och fast telefoni som båda kan använda liknande te- lefonväxelteknik. Härvidlag kan skalekonomi och synergier erhål- 8TP PT En speciellt enkel men förvånansvärt tillämpbar tillväxtteori utgår från Gibrats som mycket grovt sett säger att tillväxt väsentligen beror på storlek men i övrigt är slumpmässig. 9TP PT Resultaten av dessa studier finns sammanfattade i Cantwell et al. (2004). 10TP PT Se och (1990), (1993) och et al. (1997) för exempel på studier samt samlingsvolymen et al. (2004) för en översikt av studier av dessa samband. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning las, liksom ofta också snabbhet i FoU och marknadspenetration. Denna s.k. teknikrelaterade produktdiversifiering ger sålunda yt- terligare en tillväxteffekt av teknikdiversifiering. I motsats till t.ex. japanska företag har svenska företag dock i liten utsträckning an- vänt denna tillväxtstrategi, utan huvudsakligen satsat på produkt- specialisering och nya marknader eller med ett annat ord mark- nadsdiversifiering. Svenska företags tillväxt på nya marknader har i hög grad skett genom internationalisering samt bearbetning av nya applikationsområden. Figur 6.1a ger en kvalitativ modell över dessa tillväxtsamband och de strategival för tillväxt som teknikbaserade företag ställs in- för. Figur 6.1b visar sedan som exempel kvantitativa resultat base- rade på denna modell från en studie av tillväxtstrategier i 57 storfö- retag i , och . Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning SOU 2006:80 Tillväxtstrategier för multi-tekniska företag (framväxt av multi- (framväxt av multi- Hög grad av extern Låg grad av extern påoninput/outputinput/ på input/output- Källa: et al. (1992) i översättning. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Figur 6.1b Test av en modell för tillväxt och diversifiering (n=55) Ej signifikant = Ej signifikant på nivå. = standardiserad partiell korrelationskoefficient. Diversifierings- strategi (strategisekvens) Källa: (1993) i översättning. Innovations- och tillväxtbefrämjande teknologikombinationer sker ofta med s.k. generiska teknologier eller general purpose techno- logies (GPTs).TPF11FPT Dessa karaktäriseras av teknologier med många tillämpningsområden, t.ex. halvledarteknik eller laserteknik.TPF12FPT Dy- lika teknologier är naturligtvis av stort intresse att tidigt identifiera i den allmänna teknologiska utvecklingen, liksom teknologier som med tiden allt oftare kombineras och i den meningen konvergerar. Såväl GPTs som konvergerande teknologier (converging techno- logies) har därför utgjort ett viktigt fokus i till- växtdiskussioner, såväl på nationell nivå som på företagsnivå. 11TP PT Se Bresnahan och Trajtenberg (1995). 12TP PT Uttrycket kärnteknologier, som också ofta förekommer i studier och debatter, avser (oftast) teknologier som förutom att vara generiska dessutom karaktäriseras av att erbjuda väsentligt kundvärde samt vara svåra att imitera. Imitationssvårigheten ökar dock med patentering, varför denna karaktäristik inte direkt berör enbart själva teknologin. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Som nämnts så utgör innovationer enbart en del av ett företags nya produkter och processer, dvs. den del som är ny också för marknaden. Här bör man då komma ihåg att företag kan utarbeta olika mer eller mindre renodlade innovations- respektive imita- tionsstrategier, men att det snarare är olika kombinationer av dessa strategier som är framgångsrika över längre tidsperioder. På samma sätt är kombinationer av radikala innovationer och förbättringsin- novationer viktiga för tillväxt liksom kombinationer av produkt- och processutveckling, samt kombinationer av olika strategier för teknikförsörjning och teknikexploatering snarare än ensidiga stra- tegival. Många svenska storföretag har i hög grad ursprungligen baserats på imitationer, oftast av utländsk teknik, och förbätt- ringsinnovationer (t.ex. , , ), och först senare fått genombrott genom tekniskt radikala innovationer (t.ex. Losec, ). Många har naturligtvis också sitt ursprung i mer eller mindre radikala innovationer (t.ex. AGA, , , , SKF), men tekniskt har även dessa innovationer ofta haft karaktären av förbättringar (t.ex. av säkerhet eller driftsmöjlighe- ter). Sambanden mellan FoU, innovationer och tillväxt är således så mångfacetterade och kunskapsläget så osäkert att ensidiga tillväxt- recept som inte beaktar komplementariteter (synergier) lätt blir vilseledande. Detta gäller inte minst frågan om stora eller små fö- retag har störst tillväxtpotential. Återigen är det komplementarite- ter mellan stora och små företag som är viktigare att beakta. All- mängiltiga resultat som entydigt pekar ut en storleksgrupp av fö- retag som viktigast för tillväxt saknas. Faktorer specifika för land, bransch, period etc. är helt enkelt alltför dominanta. Snarare är det karaktären hos kluster eller system av olika slag som måste stude- Vad gäller den tekniska utvecklingens effekter på tillväxt så finns förutom komplementeffekter också substitutionseffekter, dvs. ef- fekter i form av att en teknisk förändring, t.ex. en produktinnova- tion, skapar tillväxt inom ett område eller inom ett företag på be- kostnad av tillväxt någon annanstans i det ekonomiska systemet. Speciellt uppmärksammat är fenomenet som brukar benämnas kre- ativ förstörelse (creative destruction), ett uttryck myntat av ekonomen för att beskriva hur nya 13TP PT Härav det berättigat stora intresset för olika typer av innovationssystem. Det finns numera som nämnts en mängd litteratur i ämnet, se t.ex. (1992), (1993), (1997), (2000c) och Malerba (2004). Se också Ds 2004:36. Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning skapelser (innovationer) växer fram och förändrar eller förstör gamla strukturer. Den naturliga frågan här är då om netto- effekten på tillväxten i innovationssystemet blir positiv. Svaret är i allmänhet ja om innovationssystemet som avses är tillräckligt stort. Hela produktområden, yrkeskategorier, företag, industrigrenar, regioner och även länder kan emellertid drabbas negativt. Att nya produkter och processer mer eller mindre ersätter gamla är ett dominant och naturligt mönster. Däremot är det givet att nya företag därmed ersätter gamla, även om det ofta händer till del. Med skicklig ledning och tillräckliga resurser kan gamla företag hantera övergångar till ny teknik utan att bli ut- slagna. Fenomenet creative destruction i form av att ny teknik slår ut gamla företag får nog anses ha blivit överdramatiserat. Till ex- empel visar svenska teknikbaserade storföretags höga ålder på en god förmåga att hantera teknikövergångar. Rejäla misslyckanden med utslagning till följd är få men desto mer omskrivna, t.ex. fallet med Facit. I själva verket är det sällan som ny teknik helt ersätter gammal teknik. Snarare baseras tekniska innovationer på såväl gamla som nya teknologier, där nya således bara delvis ersätter (substituerar) gamla. De studier som finns är visserligen inte så många men pekar ändå ganska samstämmigt på att i regel fler nya teknologier tillkommer än gamla ersätts och ett betydande antal gamla behålls från en pro- duktgeneration till en annan. Man kan således då snarare tala om att kreativ kumulering (creative cumulation) dominerar över creative destruction. I den utsträckning detta är fallet så gynnas gamla fö- retag mer än nya, allt annat lika. Detta förhållande lyfts inte fram tillräckligt i diskussioner om hur innovationer leder till tillväxt, där antagandet görs att tillväxten huvudsakligen bärs fram av små inno- vativa företag. Förutom genom tekniska innovationer sker tillväxt genom andra typer av innovationer och förändringar, t.ex. industriella organisa- tionsförändringar. Här bör bara nämnas de tillväxteffekter som kunnat observeras i samband med strukturförändringar i en bransch, samt strukturförändringar i form av att stora företag för- värvar respektive knoppar av små teknikbaserade företag. I något skede av en branschs eller sektors utveckling skapar skal- ekonomi och synergier förutsättningar för en tillväxtskapande kon- solidering. kan här ta initiativ och därigenom få till stånd en snabb omsättningstillväxt. Ofta riskeras därmed värdetill- växten. Exempel på företag som i något skede lyckats med att växa Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning på detta sätt är , ESAB och . Här genereras så- ledes tillväxten i första hand genom vad som kan kallas innovativt management eller om man så vill industriella organisationsinnova- tioner. Ett flertal studier har vidare pekat på att tillväxt kan skapas dels genom att stora företag förvärvar små, innovativa företag, dels genom att avknoppa dylika. I det förra fallet så kan t.o.m. en arbetsfördelning utvecklas så att små innovationsföretag bedriver FoU- och innovationsarbete i tidiga, småskaliga faser för att sedan förvärvas av stora företag som specialiserar sig på senare faser, vilka kräver storskalig utveckling, produktion och mark- nadsföring, speciellt internationell sådan. Härvidlag visar studier, tvärtemot vad många tror, att innovationen och det lilla företaget i ett lämpligt skede får en bättre tillväxtmiljö i det stora företagets organisation, även om naturligtvis misstag gjorts i integrationen och undantag finns. Denna arbetsfördelning har speciellt utvecklats i läkemedelsindustrin men är tillämpbar även i andra industrier med långa, dyra och riskabla innovationsinvesteringar. På samma sätt kan en innovationsverksamhet som växer fram i en stor företagsorganisation ibland få bättre tillväxtförutsättningar om den knoppas av och får utvecklas självständigt eller i ett annat förvärvande företags organisation. Ett klassiskt exempel är som knoppades av från SKF . Även här kan misstag göras och undantag finns. Inte minst kan snabba strategiföränd- ringar i storföretaget, t.ex. i form av renodling av verksamheten, samt tröghet och konflikter i storföretaget skapa olyckliga av- knoppningar. Den tekniska utvecklingens ökade skala, komplexitet och osä- kerhet innebär att strukturförändringar i form av förvärv och av- knoppningar, även av stora affärsenheter, blir allt vanligare. In- vestmentbolag, riskkapitalbolag och affärsutvecklingsenheter av olika slag bidrar också till denna utveckling. Dylika bolag och en- heter kan vara fristående eller knutna till storföretag och speciali- sera sig på att gå in i olika utvecklingsprojekt eller företag, och fortsätta utveckla dessa för att avyttra dem med förhoppningsvis god omsättnings- och värdetillväxt. Universitet och högskolor har också i ökad utsträckning blivit en viktig källa till avknoppningsföretag. I takt med att universitet och högskolor alltmer får karaktären av ekonomiska institutioner så har de fått förväntningar på sig att bi- dra till tillväxt. Studier pekar också på vikten av framstående uni- Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning versitet för en kringliggande regions tillväxt, med och Boston-området som klassiska exempel. Universitet och hög- skolor har dock många former för samverkan såväl med industrin i allmänhet som med en kringliggande region, och därmed många fler möjligheter att bidra till tillväxt än bara genom avknoppningar. Vad gäller olika regioners tillväxt, vilket är ett stort ämne i sig, bör här bara framhållas ett par resultat. Av de FoU-intensiva regio- ner i världen som lyckats i någon ekonomisk mening så är de flesta huvudsakligen ett resultat av en organisk tillväxt som möjligen kan förstärkas men inte ersättas av politiska åtgärder på nationell nivå. Nationella satsningar på helt nya FoU-intensiva regioner, t.ex. Tsukuba i eller i , har inte visat sig ekonomiskt särskilt framgångsrika, i varje fall inte . Förutom att vara ett resultat av ett stort mått av organisk tillväxt så har också framgångsrika FoU-intensiva regioner visat sig vara antingen rela- tivt teknikspecialiserade eller tydligt multitekniska med en hög grad av teknikdiversifiering. Sambandet mellan teknikdiversifiering och tillväxt återfinns således också på regional nivå.TPF14FPT Vad slutligen mikroteoretiska samband mellan innovationer och företags tillväxt gäller så är sambanden i stort sett positiva men inte så entydiga som ofta görs gällande. Tabell 6.1 visar detta där en linjär approximation görs av efterfrågekurvor och kostnadskurvor som en första naturlig approximation. I tabellen särskiljs tillväxt i pengar respektive fysisk kvantitet, de fyra huvudslagen av tekniska innovationer (stora/små produkt-/processinnovationer) samt tre stadier i innovationsprocessen. 14TP PT Se Cantwell et al. (2004). Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning SOU 2006:80 Inverkan av olika slags innovationer på olika slags tillväxt Källa: (2006, 2007) De tre stadierna är: Stadium I innan innovationen nått marknaden (pre-innovation stage), stadium II under vilket innovatören antas vara ensam på marknaden, dvs. det temporära monopolstadiet (in- novation stage) och sist stadium III i vilket imitationskonkurren- sen satt in och pressat ner priset till den konstanta marginalkostna- den (post-innovation stage). Det temporära monopolet kan då vara grundat på perfekt patentskydd och/eller någon annan tempo- rär konkurrensfördel. Som framgår av tabellen så är tillväxteffekterna i flera fall blan- dade beroende på olika efterfråge- och kostnadssituationer, vilka representeras av olika parametervärden. Speciellt är tillväxteffek- terna blandade vad gäller monetär tillväxt och processinnovationer. Den allmänna slutsatsen är att inte ens i de teoretiskt mest förenk- lade situationerna återfinns ett entydigt positivt samband mellan innovationer och ekonomisk tillväxt på företagsnivå. Modellerna som ligger till grund för tabell 6.1 kan förfinas och ta hänsyn till flera innovationer i följd, flera företag med ömsesidiga beroenden, Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning mer gradvisa innovationsspridningsförlopp (diffusionsprocesser) etc., men den allmänna slutsatsen förändras inte därmed.TPF15FPT Tillväxtstudier av olika slag (empiriska, teoretiska) har tämligen entydigt pekat på den tekniska och organisatoriska utvecklingens avgörande roll för ekonomisk tillväxt på makronivå i form av inno- vationer av olika slag. Patentsystemet som historiskt varit svagt, har härvid spelat en sekundär roll. På mikronivå är sambanden mer varierande och otydliga. Inga allmängiltiga resultat finns som pekar ut en enstaka storleksgrupp av företag som viktigast för tillväxt. Snarare är synergierna mellan olika företag och dessas strategier i ett innovationssystem av stor betydelse. Studier har visat på bl.a. betydelsen av teknikdiversifiering, generiska teknologier och konvergenta tek- nologier, och creative cumulation för teknikbaserade företags till- växt, företag som därmed blir multitekniska. Strukturförändringar i form av företagsförvärv och avknoppningar har också stor tillväxt- potential. Teoretiskt kan slutligen visas att innovationer av olika slag oftast bidrar till företags tillväxt, men inte alltid, speciellt inte för pro- cessinnovationer även om dessa har perfekt patentskydd eller sek- retesskydd. 15TP PT Att innovationer av olika slag inte heller med säkerhet ger ökad välfärd visas på liknande sätt av Baumol (2002). 7Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent Detta kapitel redovisar kort några av de studier som gjorts kring olika samband mellan FoU, patent, innovationer och tillväxt på främst företagsnivå. Speciellt behandlas den studie som gjordes i PRV:s och IVA:s regi 1992–1993, vilken torde vara den enda mer omfattande svenska studien kring några av dessa samband.TPF2FPT Kapitlet redovisar också aktuella (per 2005) offentliga utred- ningar om patentfrågor utomlands. offentliga utredningar om patentfrågor i finns förtecknade i bilaga 9.TPF3FPT Som tidigare nämnts har ekonomiskt inriktade studier av patent- frågor på företagsnivå förekommit relativt sparsamt, speciellt före pro-patent-eran. Ett antal studier av olika ekonomiska aspekter på patent har dock gjorts och främst då i av forskare som , Scherer, Griliches m.fl.TPF4FPT I allmänhet har dessa studier visat på positiva men tämligen svaga genomsnittliga samband mel- lan patent och innovationsbenägenhet. Inte desto mindre har före- tagen patenterat i betydande utsträckning, vilket har setts som en patenteringsparadox. Branschvariationerna är dock stora och 1TP PT Ett stort antal studier och publikationer kan tyvärr inte redogöras för här av utrymmesskäl. Utredningen har emellertid tagit del av ett betydande antal. Bland dessa märks och (2004), et al. (2004), Sölvell (2004), Jarnvall och Kreuer (2005), och (2005), (2005), (2003), EC (2004a,b), (2003), (2003) m.fl. Vad gäller patent- och IP-frågor inom tjänstesektorn, se t.ex. Hipp (2005).