sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad nerna och landstingen internutbildar sin personal i samiska språket och uppmuntras till detta. Internutbildningar för kommun- och landstingspersonal kommer också att leda till ökad efterfrågan efter lärare i samiska. Sáminuorra efterlyser även hårdare tag mot de kommuner som inte uppfyller lagens nuvarande krav: Trots att de nu gått lagen om rätt att använda samiska i kontakt med myndigheter trädde ikraft i brister alla kommuner som omfattas av nuvarande förvaltningsområde i sitt ansvar genom att inte följa de bestämmelser som införts. De har dess- utom kunnat göra det utan påföljd. Vi finner att det är oacceptabelt och föreslår att man inför sanktioner . Sanktioner mot den som bryter mot lagen skulle snabba på den process det innebär för kom- munerna att uppfylla lagen. Detta tror vi också skulle bidra till att det samiska språket fick en högre status i samhället. Andra frågor som kom fram vid diskussionen med var möjligheterna att på ett bättre sätt synliggöra det samiska språket och samerna i samhället. Detta skulle öka förståel- sen för samers behov i samhället. Även icke samiska barn borde ha möjligheter att lära sig samiska i skolan. I skolorna borde man arbeta med olika samiska teman för att de icke samiska barnen får en bättre förståelse för det samiska. Behovet av större mediautbud och fler barn- och ungdomsböcker på samiska lyftes också fram. Det behövs olika typer av mediamaterial på samiska för barn och ungdomar som t.ex. data- och TV-spel och DVD- filmer med samisk textremsa. anser att det är särskilt viktigt att satsa på samiskspråkig verksamhet som riktar sig till barn- och ungdomar, t.ex. språkbad och lägerverksamhet, för att stärka språket. Man borde överväga möjligheten att inför samiska välkomstpaket som delas ut till nyblivna föräldrar som innehåller material om tvåsprå- kighet och möjligheterna att stödja barns språkutveckling. Den som är har kunskap har lättare att göra medvetna val för sina barn. För att få en tydligare bild av de behov samer har på det språkliga området har utredningen även träffat samer boende utanför Sápmi. av alla röstberättigade i Sametingsvalen bor utanför Sámpi. åtaganden enligt minoritets- konventioner gäller ju i hela landet, även om det finns ett starkare Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad skydd inom det samiska förvaltningsområdet. i anordnade en sammankomst rörande språkfrågor där utredningen informerade om sitt arbete och där förutsättningarna för det samiska språkets fortlevnad diskuterades. Diskussionen kom främst att handla om samiska barns svårigheter att få modersmålsundervisning. har drivit ett pro- jekt kallat Information om språkundervisning för att stödja och informera samiska föräldrar om rätten till modersmålsunder- visning. Projektet startades eftersom organisationens erfarenhet var att samiska barn i ofta nekades modersmåls- undervisning. i kommenterar situationen för det samiska språket bl.a. på följande sätt i remissvaret till delbetän- kandet: i välkomnar initiativet att förstärka mino- ritetsspråklagarna eftersom nuvarande lagstöd inte räcker till, det är särskilt viktigt att förbättra barnens möjligheter att få modersmåls- undervisning. Men vi anser också att det krävs ett helhetsgrepp när det gäller att höja statusen på användandet av samiska, för språkets över- levnad. Rätten till språk skall knytas till individ och inte till geografiskt område När det gäller samiska innebär analfabetism i det egna språ- ket också ett demokratiskt problem, eftersom språkkunskaper kopplas till rösträtt till . Ju färre samer som behärskar språket desto färre ges i förlängningen möjlighet att rösta i sina egna angelägenheter. Vi finner det anmärkningsvärt, och beklagansvärt att sydsamiskan inte redan från början inkluderades i det samiska förvaltningsområdet. Samiskan, och särskilt sydsamiskan, är djupt hotad.8 Vid mötet med utredningen beskrevs de problem som många samiska familjer möter. Familjer har nekats modersmålunder- visning i ett antal fall. Barn har nekats undervisning därför att de ansetts bo för geografiskt utspridda och för att de inte uppfyller kravet på grundläggande kunskaper i samiska. Familjer har mött byråkratiskt krångel, de har fallit bort i register över barn som önskar sig undervisning och i något fall har de inte fått något svar på en ansökan. har drivit ett fall rörande rätten till modersmålsundervisning i kommun där en familj försökt få modersmålsundervisning utan resultat.9 I remissytt- randet angående delbetänkandet kommenterar detta med följande: 2005, JU 2005/4822/D. 9Fallet med de sydsamiska barnen i har bl.a. beskrivits i , nr. 11- 12, 2004 samt : – ett ursprungsfolk (2004). Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Barnen i blev, så vitt vi vet, de första i som utsattes för kränkningen av att bli bedömda för huruvida de har grundläggande kunskaper i sitt eget språk. Bedömningen gjordes av samma stat som, genom medveten förd politik, berövat dem och deras föräldrar språket. Ingen har svarat på vad som menas med grundläggande kunskaper men man har kallat barnens språk för nybörjarspråk. Ingen verkar bry sig om hur detta påverkar barnens självbild. tillstyrker en rad av det förslag som lämnats i del- betänkandet och poängterar att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att stärka samiska språkets ställning bl.a. följande: Formuleringen i grundskoleförordningen kommunen är skyl- dig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om det finns en lämplig lärare måste revideras. finns det goda möjligheter att ordna undervisning via distansutbildning. Kor- rekt skriftlig information skall lämnas till målsmän vid den för- sta kontakten med skola och barnomsorg, så att samiska föräld- rar kan ta ställning till sitt behov av undervisning. Barn och ungdomar i skola och förskola ska särskilt prioriteras. Stora insatser behöver även göras för det samiska språket på gymnasie-, vuxenutbildning och universitetsnivå. Ekonomiskt vuxenstöd ska utgå för samiska språkstudier. Läroplanerna behöver samordnas med språklagarna och konventioner så det blir tydligt vad barnen omfattas av. Insatser behöver genomföras för att skapa erforderlig litteratur och för att behöriga lärare ska utbildas. Hänsyn skall tas vid lönesättning till att undervisningsmaterial är bristfälligt och lärare måste ta fram eget undervisningsmaterial. Reseersättning måste utgå eftersom undervisningstimmarna är få och eleverna utspridda. En minoritetsombudsman behöver tillsättas. Handlingsplaner ska upprättas, på alla erforderliga plan i alla kommuner. Relevant forskning skall stödjas och prioriteras. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad 7.2Enkätundersökning bland samer i det sydsamiska området Utredningen har /genomfört en enkätundersökning bland samer boende inom det traditionella syd- samiska området, som i tilläggsdirektiven definierats som delar av , , och . Kom- muner som redan ingår i det nuvarande förvaltningsområdet i har inte tagits med. Syftet med undersökningen har varit att undersöka enskilda samers uppfattning i en rad frågor. Ca 2 200 enkäter distribuerades till enskilda genom olika samiska nätverk, bl.a. samebyar och sameföreningar. Ett antal enkäter har även sänts till personer boende i regionen, som finns upptagna i röstlängden för val till . Sammanlagt 1 051 inkomna enkätsvar har kunnat behandlas. Det bör påpekas att röstlängden för val till är ett trubbigt verktyg att använda i dessa sammanhang. Personen skall uppfylla vissa krav och även ha gjort ett aktivt ställningstagande genom en anmälan till att han eller hon önskar bli upptagen i röstlängden. Röstlängden till skall inte jäm- ställas med antalet samer i . Däremot kan antalet i röstläng- den upptagna individerna användas som en indikation på var i lan- det det kan finnas många samer, särskilt när det inte finns några andra sätt i att finna enskilda individer som tillhör de nationella minoriteterna. Om man jämför antalet enkätsvar som inkommit från olika kommuner med antalet personer som finns upptagna i röstlängden, kan man dra slutsatsen att utredningen nått en stor andel av den kända samiska befolkningen i den aktuella regionen. I figur 1 och 2 jämförs antalet enkätsvar från kommuner i och med röstlängden. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 1 Jämförelse antal röstberättigade 2001 och antal enkätsvar Jämförelse antal röstberättigade 2001 och antal Källa: Uppgift från rörande antal röstberättigade i Sametingsvalet Figur 2 Jämförelse antal röstberättigade 2001 och antal enkätsvar Jämförelse antal röstberättigade 2001 och antal Källa: Uppgift från rörande antal röstberättigade till Sametingsvalet Utredningens val att genomföra en enkätundersökning på detta sätt kan givetvis ifrågasättas. Detta har dock varit det enda sättet att få fram synpunkter från ett stort antal samer på den korta tid Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad och med de resurser som stått till utredningens förfogande. Det finns heller inga andra möjligheter att identifiera enskilda individer som tillhör nationella minoriteter i allmänna register eftersom det inte är tillåtet att registrera individers minoritetstillhörighet eller språktillhörighet. Enkäten har i stor utsträckning nått personer som på något sätt är aktiva i samiska nätverk eller aktivt tagit ställ- ning och valt att anmäla sig till röstlängden för . Detta måste beaktas när man tolkar resultaten. innebär detta att enkäten definitivt nått personer som med stor sannolikhet skulle komma i åtnjutande av den samiskspråkiga service som utvidg- ningen av förvaltningsområdet skulle medföra. Dessa samer kan således ses som framtida potentiella brukare av tjänsterna och resultaten av deras svar kan ses som särskilt intressanta i det fort- satta arbetet. Många enskilda har begränsad kunskap om den nuvarande lag- stiftningen rörande rätten att använda samiska. Det har därför inte varit möjligt att fråga om människor anser att det behövs ett för- valtningsområde för samiska i det nu aktuella området. Enkäten har därför utformats så att frågor har ställts rörande bl.a. individens inställning till samiskan, behovet av olika typer av offentliga tjäns- ter på samiska samt huruvida enskilda skulle använda sig av tjänster på samiska om det fanns sådana i den egna hemkommunen. Frågorna bestod av kryssfrågor och enskilda har även haft möj- lighet att lämna egna kommentarer till frågan Vill Du tillägga något som rör behov och önskemål angående samiska språket i Sve- rige?. Väldigt många har lämnat egna kommentarer, vilket jag som utredare vill tacka för. Jag väljer att lyfta fram en del av dessa kommentarer därför att de vidgar perspektivet i språkfrågorna. Kommentarerna bär även vittnesmål om vanliga människors tankar och behov på det språkliga området. En del värdefulla kommen- tarer har även tagits upp i avsnitt 3 ovan. Utredningen är mycket nöjd med det stora gensvaret på enkäten, 1051 inkomna enkätsvar, särskilt med tanken på det något ovanliga sättet att distribuera en del av enkäterna. Sammantaget är antalet enkätsvar så många att det går att dra en del slutsatser från helheten av materialet om de behov och önskemål de svarande ger uttryck för. Resultaten för flera av de frågor som ställts är så entydiga att Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad det knappast råder någon tvekan om vilka önskemål som finns bland dem som svarat på enkäten. I det följande kommenteras resultaten av enkätundersökningen. Samtliga resultat återfinns i bilaga 6. Ett urval av de kommentarer som enskilda lämnat i enkäten tas också upp i anslutning till frå- gorna. Det totala antalet svar på respektive fråga anges i tabellerna med n = antal. Från många orter med stor samisk befolkning har det inkommit många enkätsvar, vilket är mycket glädjande. Från en del av de aktuella kommunerna hade det varit önskvärt att få in fler enkät- svar för att kunna tolka resultaten på lokal nivå. Resultaten blir därmed mer osäkra för vissa orter. Bristen på svar från samer i vissa kommuner kan antingen tolkas som bristande intresse för frågorna, att det inte finns aktiva samiska nätverk på de orterna som kunnat distribuera enkäter, att utredningen helt enkelt inte lyckats nå samer boende i dessa kommuner i tillräcklig omfattning eller att det inte bor så många samer i dessa kommuner. Hur stor del av den samiska befolkningen som nåtts av enkäten och hur stor andel av dem som svarat går således inte att ange. Flest svar har inkommit från följande kommuner: (156), (129), (104), (103), (70), (49), (47), (46), (43), (39), Åre (36). Den geografiska fördelningen efter de svarandes hemkommun framgår av figur 3. Det bör också noteras att enkätsvar även har inkommit från några kommuner utanför det område som utpekats i utredningens tilläggsdirektiv. Dessa är Falu, och kommuner. Antalet sådana svar är dock lågt, endast sex stycken, och påverkar inte resultaten i stort. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 3. n=1051 Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Könsfördelningen bland de svarande är jämn, kvinnor och män. Även åldersfördelningen är relativt jämn. Många av de svarande får anses vara i aktiv yrkesålder och de hör till den grupp (som själva eller deras familj) skulle tänkas nyttja olika samiskspråkiga tjänster i samhället såsom förskola, skola, annan utbildning, olika typer av kontakter med myndigheter. Åldersfördelningen framgår av figur 4. Figur 4. n = 1051 Kolumn markerad 10 anger personer i åldersintervallet 10–, kolumn markerad 20 anger personer i intervallet 20–, etc. Samma teknik används i samtliga tabel- ler där resultaten redovisas enligt ålder. Det förhållandet att så många tillhör åldersgruppen 30–50 åringar innebär, enligt min mening, även att många tillhör dem som förlo- rat det samiska språket. En del samer talar själva om den förlorade generationen. De själva eller deras föräldrar har kanske talat samiska som barn, men förlorat språket eller upp- växten, av olika skäl. Ett antal frågor rörde det samiska språket, såsom kunskaper i språ- ket och inställning i frågor som berör språket. En överväldigande majoritet bland de tillfrågade anser att det är viktigt att det talas Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Detta tyder på en språklig medvetenhet och ett positivt ställningstagande för att språket skall leva vidare. Figur 5. n = 1051 Anser Du att det är viktigt att det talas samiska i De allra flesta känner dessutom till att samiskan är ett erkänt mino- ritetsspråk i . Figur 6. n = 1051 Visste Du att samiska har särskild ställning som erkänt minoritetsspråk i ? ansvar för samerna som urfolk och det samiska språket som en del av de mänskliga rättigheterna har tagits upp av en del i kommentarerna, likaså behovet av att synliggöra det samiska i samhället. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Eftersom samiskan har en ställning som erkänt minoritetsspråk i Sve- rige så tycker jag att det är en mänsklig rättighet att få lära sig läsa och skriva sitt modersmål. Även vuxna ska få möjlighet att lära sig samiska. Många samer inom det sydsamiska området har förlorat sitt språk på grund av statens språkpolitik. (39-årig man, ) Vi samer tillhör/är urbefolkning, vilket är något som verkli- gen borde framhävas. Jag ställer mig mycket positiv till denna särskilda utredning. Jag hoppas på en ökad förståelse för oss sydsamer och våra språkliga behov. (20-årig kvinna, ) Vid val i riksdag, landsting och kommunalval skall finnas val- sedlar på samiska enär det finns på andra språk. är en urbefolk- ning i och därtill ska hänsyn tas. (64-årig kvinna, ) Det borde finnas möjligheter för alla barn som har intresse att studera samiska redan i låg/mellanstadiet oavsett vart i man bor! (22- årig kvinna, ) Figur 7. n = 1051 Talar Du samiska? En fjärdedel av dem som besvarat enkäten uppger att de talar samiska. Denna fråga borde kanske ha haft en följdfråga för att få en uppfattning om graden av språkkunskaper. Om graden av kun- skap skulle ha redovisats, skulle kanske fler ha kunnat uppge att de talar lite samiska. Så som frågan formulerades kan en del ha avstått från att uppge att de talar samiska, eftersom de inte anser sig kunna tala mer än lite grann. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Enkäten har inte heller innehållit någon fråga om vilken varietet av samiska som vederbörande talar. En utvidgning av det samiska förvaltningsområdet skulle innebära en förstärkning av samtliga varieteter av samiska i det utpekade geografiska området. Med tanke på åtaganden rörande skyddet av samiska i dess hel- het finns det inte heller anledning av särskilja just sydsamer. Samt- liga varieteter skall ges ett stark skydd och det stöd som behövs för att varieteterna skall kunna fortleva som levande språk. I förarbe- tena till nuvarande lagstiftning anges nord-, lule- och sydsamiska. För att få en tydligare bild av de samiska språkförhållandena i det aktuella geografiska området kan man försöka jämföra resultaten med de resultat som utredningen fick fram i den tidigare gjorda enkätundersökningen bland sverigefinnar. Enkätundersökningen bland sverigefinnar i Stockholms- och var utformad på samma sätt och distribuerades på motsvarande sätt.10 Vid en sådan jämförelse kan man konstatera att långt färre samer i det traditionella sydsamiska området talar minoritetsspråket. Nästan alla sverigefinnar () uppgav att de talade finska. Språkkunskaperna i minoritetsspråket bland sverigefinnarna i aktiv vuxen ålder är således i allmänhet bättre och därmed bör även deras förutsättningar att föra språket vidare till nästa generation vara bättre. Den språkliga bilden rörande samiska blir därmed mer komplicerad och olika typer av språkbefrämjande åtgärder kommer att behövas för att språket skall kunna återvinna förlorad mark. De som talar samiska uppger att de använder sig av språket i föl- jande sammanhang: Situationer där samiska används 10 se delbetänkandet avsnitt 9.5. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Språket används framför allt inom den privata sfären och inom sådana domäner som finns inom denna sfär. Detta är ett karakte- ristiskt drag bland minoritetsspråkstalare som befinner sig i en långt gången språkbytesprocess. Hemmet och det sociala umgänget med andra inom samma språkgrupp är de språkdomäner där språ- ket lever kvar längst. Väldigt få uppger att de talar samiska med myndigheter, dvs. i mer officiella sammanhang. Intressant nog uppger en fjärdedel av de svarande att de använ- der språket på arbetet. Eftersom enkäten distribuerats till med- lemmar i samebyar kan det antas att rennäringen är ett av de områ- den där samiskan används flitigt. En ung renskötande same kom- menterar renskötelns betydelse för språket: Där jag bor och verkar inom renskötseln så har vi näst intill tappat vårat språk. Det enda som kvarhållit samiskan här är renskötseln. Därför anser jag personligen att vi inom kommun är i ett stort behov av samiska lärare/pedagoger och pengar för att kunna återta våran samiska. Detta är dessutom högaktuellt eftersom de få som behärskar samiska i området ligger på en mycket hög medelålder. Hoppas dessutom att om man lyckas återta samiskan att det i sin tur ska höja statusen i själ och hjärta för många samiska indi- vider. Hoppas och tror . (23-årig man, ) Om man jämför dessa resultat med de svar som sverigefinnar läm- nat kan man konstatera att bruket av minoritetsspråket är högre både hemma och bland sverigefinnar än bland samer. Av sverigefinnarna talar finska hemma och . Dessa siffror är således betydligt högre för sverigefinnarna och även i detta hänseende är således de samisktalande i ett mer utsatt läge jämfört med finsktalande. Den bild som framträder av enkätresultaten speglar den språk- bytesprocess som pågår bland den samiska befolkningen, särskilt i de södra delarna av Sápmi. Enskilda har i sina kommentarer i enkä- ten tagit upp den svåra lokala situationen på vissa orter och många beskriver sydsamiskans utsatthet. Behovet av att sätta in åtgärder omgående betonas av många. De olika samiska varieteternas kon- kurrens om tillgängliga ekonomiska medel lyfts också fram som en fråga. Arvidsjaurområdet är i kris och i stort behov av samisk språkundervis- ning. Allt är som i stort sett borta. Umesamiskan är borta. Inom skogssamebyarna här eller i sameföreningen talas ingen samiska alls mellan varandra. har haft en liten verksamhet för barn. Men det behövs stora insatser för att återuppväcka alla att lära sig Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad samiska samt att våga tala med varandra. De flesta äldre som talade samiska i detta område har gått bort. Jag anser att svenskan har helt tagit över och detta är ju verkligen en nackdel för alla barn och även vuxna som missar språket. Med några få inlärda ord kan ingen föra en konversation. Satsa på för att ta in språket igen i den samiska befolkningen här. (53-årig kvinna, ) Det sydsamiska språket håller på att försvinna i dagens samhälle. Detta är ett stort problem, som måste åtgärdas . Lika mycket pengar ska satsas på sydsamiskan, som nordsamiskan. (55-årig kvinna, ) Det måste göras någonting , och inte . (65-årig kvinna, ) I området här jag bor är en typ av sydsamiska det ursprungliga språket. Men efter 1928 kom tvångsförflyttade samer att slå sig ned i området. Vilket innebär att både nord- och sydsamiska finns här. Behovet i det här området är att stärka den ursprungliga sydsamiskan. Önskemålet är att bevara det sydsamiska språket inom området, därför att nordsamiskan har förutsättningar att självmant överleva pga. att koloniseringen skedde senare och i mindre omfattning genom sitt geografiska läge och med tanke på den infrastruktur som fanns i äldre tid längre norrut. Genom dessa extra ordinära omständigheter är det befogat att sydsamiskan får ta del av merparten av de resurser som finns tillgängliga för det samiska språket. (53-årig kvinna, ) För många i detta område är samiskan inte ett levande språk. De barn som går i skolan här lär sig sitt modersmål från början. Deras föräldrar kan ofta inte alls prata samiska. Kanske är det den nu uppväxande generationen som ska återuppväcka språket. Därför är det väldigt vik- tigt med modersmålsundervisningen. De samiskspråkiga kulturaktivi- teterna är viktiga för att göra språket levande. De måste användas för att inte bli ett museiföremål. (32-årig kvinna, ) Ansträngningar måste vidtas för att det sydsamiska språket skall behållas och utvecklas så att flera kan lära sig det både barn och vuxna. Skall språket behållas måste många kunna det, för att få samtala med varandra – det ger ett levande språk. (68-årig kvinna, ) Sydsamiskan är ett språk på väg att försvinna. Ett fåtal behärskar språ- ket till fullo. Dialekter har redan försvunnit. När språket blev lidande så försvann mycket av den samiska själen. Följderna blev att övrig samisk kultur såsom slöjd, musik, djur och naturskötsel, levnadssätt Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Ska det bli en vändning så måste den komma nu! Många sydsamer har tappat sitt grundspråk och även övergett samiskt levnadssätt (31-årig man, ) Att få tala samiska upplevs av en stor majoritet, , som viktigt för den enskilda individen. Figur 8. n = 264 Är det viktigt för Dig att få tala samiska? För många utgör språket en viktig del av den egna identiteten och samiskheten. En del kommentarer som behandlar språkets bety- delse för identiteten har behandlats i avsnitt 3 ovan. Bristande kunskaper i samiska kan också utgöra ett reellt pro- blem för kommunikationen i en del familjer. Att kunna göra sig förstådd på sitt eget språk är också en nödvändighet för att känna trygghet. Detta är särskilt viktigt när människor blir äldre. Vissa ord som min mamma inte kunde på svenska fick jag lära mig på samiska.