sou · GUB357 · 2007-01-01 00:00:00 — Kommu- nerna har löpande tillsyn över tillståndspliktig enskild verksamhet och skall vid kännedom om missförhållanden underrätta länsstyrel- sen om det. Utredaren skall genomföra en kartläggning både av statliga uppgifter inom områden och av uppgifter som tangerar dessa områden hos nämnda myndigheter. I kartlägg- ningen skall ingå såväl uppgifter som är reglerade i lagar, förord- ningar och instruktioner som alla pågående regeringsuppdrag. Utredaren skall analysera hur statliga uppgifter inom social- tjänstens område kan påverkas av eventuella förändringsförslag som aktualiseras när det gäller den statliga tillsynen och vid behov överväga förändringar i organisation och ansvarsfördelning av dessa. En utgångspunkt för analysen skall vara att statens uppgifter inom områden skall utföras effektivt inom nuva- rande ekonomiska ramar och med en tydlig ansvarsfördelning samt att och regeringens styrning underlättas. I detta sam- manhang skall be- aktas. Ansvaret för tillsynen av SiS:s institutioner behöver ses över. Ut- redaren skall analysera de problem som finns med att SiS har ansvaret för tillsynen samt lämna förslag på hur tillsynsverksam- heten kan organiseras. Utredaren skall kartlägga den nuvarande tillsynens resurser och ansvarsfördelning samt utifrån de ekonomiska resurser som Social- styrelsen, länsstyrelserna och dis- ponerar göra en uppskattning av de ekonomiska medel som frigörs om tillsynen och näraliggande uppgifter förs över till en ändrad or- ganisation. Därutöver skall utredaren göra en analys av och ge al- ternativa förslag för de ekonomiska medel som den föreslagna or- ganisationen bör förfoga över. Förslagen skall rymmas inom de ekonomiska ramar som kan frigöras vid en ändrad organisation. Uppdraget i denna del omfattar inte Statens institutionsstyrelses uppgift att ansvara för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall utan enbart uppdra- get att utöva tillsyn över verksamheterna. Utredaren får inom ramen för uppdraget även utreda andra frågor som bedöms nödvändiga inom ramen för organisationsföränd- ringen. lämna fullständiga förslag till den författningsreglering som bedöms nödvändig i lagar och förordningar, samt redovisa förslagens konsekvenser enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Enligt 14 § kommittéförordningen skall den kommunala finansie- ringsprincipen tillämpas på de förslag som utredaren lämnar om förslagen omfattar förändrade uppgifter eller ändrade ambitionsni- våer som leder till förändrade kostnader eller intäkter för kommun- sektorn. Vid förslag som innebär kostnadsökningar eller intäkts- minskningar för staten eller kommunsektorn skall utredaren före- slå hur detta skall finansieras. I det fall lokaliseringsöverväganden blir aktuella skall principer för lokalisering av statlig verksamhet följas. Denna utredning tangerar ett antal andra pågående utredningar. Utredaren skall därför i arbetet samråda med andra statliga kom- mittéer såsom (Fi 2003:02), den parlamentariska kommittén för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (S 2003:06), (S 2004:01), kommittén med uppdrag att göra en översyn av personlig assi- stans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06) och den kommitté som med anledning av att kommuner underlåter att verkställa beslut skall föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättsäkerhet för enskilda (S 2003:07). Utredaren skall följa den fortsatta beredningen av Tillsynsutred- ningens (Ju 2000:06) förslag och överväga vilka sektorsspecifika behov som ryms inom den sociala tillsynen. Utredaren skall även följa den fortsatta beredningen av det förslag som lämnats av kommittén som utrett verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut (SOU 2004:118). Det står i övrigt utredaren fritt att samråda även med andra aktörer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till utredningen om en stärkt och tydligare tillsyn inom (S 2004:12) I syfte att säkerställa att ansökan om tvångsvård av missbrukare sker när det behövs och att rättstillämpningen som avser sådan tvångsvård skall bli enhetlig, skall utredaren analysera behovet av förstärkt tillsyn över socialnämndens ställningstagande att inte an- söka om tvångsvård för missbrukare. Om utredaren finner att ett sådant behov föreligger skall utredaren lämna förslag på hur en så- dan förstärkt tillsyn bör utformas och regleras. Enligt 3 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) syftar tvångsvården till att motivera missbrukaren så att han eller hon kan antas vara i stånd att frivilligt medverka till fortsatt behandling och ta emot stöd för att komma ifrån sitt missbruk. Enligt 11 § LVM skall socialnämnden, om nämnden efter utredning anser att det finns skäl att bereda någon tvångsvård, ansöka om så- dan vård hos länsrätten. I den proposition som föregick obligato- riet (prop. 1987/88:147) motiverades detta med att LVM är til- lämplig endast då det är fråga om så omfattande missbruk att all- varliga medicinska eller sociala skadeverkningar är nära förestående. Utebliven vård i sådana fall kan leda till att missbrukaren dör, ådrar sig obotliga skador eller slås ut socialt. Lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) är en viktig länk i en sammanhållen vårdkedja. Vård enligt LVM utgör samhällets yttersta garanti för att också de tyngsta missbrukarna, de som normalt inte själva efterfrågar behandling, ges möjlighet att komma ifrån sitt missbruk och beroende. För många av dem kan LVM-vård utgöra skillnaden mellan liv och död. Missbrukarvårdens utveckling har dock inneburit att LVM-vården minskat i omfattning. Trots ett ökat tungt missbruk har den ned- gång som inleddes fortsatt. Nedgången i in- stitutionsvård gäller också den frivilliga vården, men är mest märk- bar inom tvångsvården, där antalet vårdade har minskat med om- kring två tredjedelar . vårdades 222 personer med stöd av LVM och drygt 3 300 på frivil- lig bas med stöd av socialtjänstlagen (2001:453, SoL). Nedgången i tvångsvården har främst gällt alkoholmissbrukarna, medan andelen tvångsvårdade narkotikamissbrukare har varit relativt . Utvecklingen inom missbrukarvården har skett som missbruket av narkotika och alkohol har ökat kraftigt. Erfarenhe- ten av narkotika bland elever i årskurs nio har fördubblats och 1990 som antalet tunga narkotikamissbru- kare beräknas ha ökat från omkring 15 1979 till omkring 30 000 . Till detta kommer en kraftigt ökad alkoholkonsum- tion . Livssituationen för människor med omfat- tande sociala problem i form av t.ex. missbruk och hemlöshet präglas av bristen på resurser inom samtliga välfärdsområden - ar- bete, social trygghet, ordnat boende och hälsa. Ett uttryck för de tunga narkotikamissbrukarnas utsatthet är en kraftig ökning av den narkotikarelaterade dödligheten och 1990. Det ökade behovet av insatser mot missbruk har dock inte åt- följts av en motsvarande ökning av resurser för vård och rehabili- tering. Tvärtom har kommunernas prioriteringar i stället lett till en nedrustning av vården. Enligt - Vad får vi för pengarna i vård och omsorg (2002) har kom- munerna dragit ner sina kostnader eller . Utvecklingen bekräftas av LVM-ut- redningen (SOU 2004:3), som konstaterar att det finns starka indi- kationer på att utvecklingen inom missbrukarvården har lett till att en grupp klienter, främst sådana med ett långvarigt alkoholmiss- bruk, inte får sina vårdbehov tillgodosedda. Enligt utredningen vi- sar länsstyrelsernas verksamhetstillsyn att det i vissa kommuner sker en hårdhänt prioritering av vilka klienter som de facto beviljas bistånd enligt SoL. tidigare ansvar för utredning och ansökan var det som var ansvarig för att utreda ärenden om tvångsvård och ansöka hos länsrätten om beredande av sådan vård. Genom en lagändring är det socialnämnden som skall utreda behovet av och vid vissa förutsättningar ansöka hos länsrätten om beredande av tvångsvård enligt LVM. I den proposition som föregick lagändringen (prop. 1993/94:97) angavs att socialnämnderna hade stor kompetens på området och att ansvaret för att utreda och aktualisera frågan om tvångsvård hade naturligt samband med socialnämndens ansvar för missbruksfrågor i stort. Å andra sidan framhölls i propositionen att det inte kan bortses från att länsstyrelserna i flera avseenden kom- mit att spela en viktig roll genom sin initiativrätt i LVM-ärenden. Det gäller bl.a. strävandena mot en enhetlig rättstillämpning, något som får anses som både önskvärt och nödvändigt när det gäller för den enskilde så ingripande åtgärder som en längre tids frihetsberö- vande. Att praxis skiftar från kommun till kommun eller t.o.m. från kommundel till kommundel kan svårligen accepteras på ett sådant område. Det faktum att länsrätten fattar det formella beslutet om vård utgör visserligen en garanti för att inte tvångsvård kommer till stånd i ett fall när andra behandlingsmöjligheter först borde prövas. Beslut av länsrätten kan dock inte garantera att en kommun fak- tiskt ansöker om LVM-vård i ett fall när så borde ske. Det är inte minst i dessa situationer som kunnat agera i kraft av sin initiativrätt och därigenom framtvinga vårdinsatser som en kommun annars inte varit beredd att ansöka om. I som är ekonomiskt bekymmersam för kommunerna ökar riskerna för att lokala ekonomiska hänsyn får påverka ramen för missbrukarvården och att tvångsvård inte alltid kommer till stånd när det behövs. Missbrukarvården är ett område där få personer protesterar mot nedskärningar trots att ingenting tyder på att vård- behoven minskat. Mot ovan angiven bakgrund finns det anledning att utreda om det finns ett behov av förstärkt tillsyn av socialnämndens skyldighet enligt 11 § LVM att hos länsrätten ansöka om tvångsvård om man efter utredning funnit att förutsättningarna för en sådan ansökan Om utredaren finner att ett sådant behov föreligger skall utredaren lämna förslag på hur en sådan förstärkt tillsyn lämpligen bör utformas. Det skulle i detta sammanhang kunna finnas anled- ning att överväga fördelar och nackdelar med att stärka länsstyrel- sens tillsyn av på så sätt att i fall då sty- relsen i ett ärende, till skillnad från socialnämnden, finner att en ansökan om tvångsvård borde göras hos länsrätten, skall kunna ta över ärendet och ansöka hos länsrätten alternativt kunna förelägga socialnämnden att göra en sådan ansökan. Tecken tyder på att kommunernas kostnader ökat men det är ändå långt kvar innan behoven har tillgodosetts. I syfte att säkerställa att ansökan om tvångsvård av missbrukare sker när det behövs och att rättstillämpningen som avser sådan tvångsvård skall bli enhetlig, skall utredaren analysera behovet av en förstärkt tillsyn av socialnämndens ställningstagande att inte ansöka om tvångsvård då det föreligger missbruk. Analysen skall avse all tvångsvård av vuxna missbrukare, dvs. såväl tvångsvård en- ligt LVM som tvångsvård i anledning av missbruk av personer mel- lan 18 och enligt LVU. Om utredaren finner att ett sådant behov föreligger skall utredaren lämna förslag på hur en sådan för- stärkt tillsyn bör utformas och regleras. Utredaren skall härvid särskilt ta ställning till vilka ekonomiska och organisatoriska konsekvenser som försla- get kan ge upphov till och i förekommande fall lämna förslag till finansiering. Utredaren är fri att ta upp även andra frågor som bedöms relevanta inom ramen för uppdraget. Utredaren skall lämna de författnings- förslag som behövs för att genomföra förslagen. Utredaren skall redovisa tilläggsuppdraget i ett delbetänkande . I anledning av tilläggsuppdrag förlängs tiden för den slutliga re- dovisningen av arbetet till . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Djurskydd vid hästavel. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]