sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — En sådan ökning av intresset för tillväxtfrågor är föga överraskande mot bakgrund av den senaste konjunkturnedgången. Politisk debatt om tillväxtfrågor tenderar med viss eftersläppning att växa när den ekonomiska tillväxten av- tar. Debatten kring de tekniska och ekonomiska fördelarna med pa- tent och immateriella rättigheter (intellectual property rights – IPR) och dessas kostnader och begränsningar går långt tillbaka i tiden och har traditionellt involverat enbart en snäv krets av specia- lister inom området. Den debatt som förts har emellertid breddats till nya intressegrupper efterhand som världen inträtt i den s.k. pro-patent-eran, vilken började i på 1980-ta- let. Debatterna om tillväxt- och patentfrågor har traditionellt varit relativt frikopplade från varandra. Frågorna har emellertid blivit närmare sammankopplade efterhand som sökandet efter tillväxt- främjande åtgärder breddats och förespråkare för ökad patentering har breddat sökningen efter motiv härför. Politiska ut- redningar som direkt fokuserat på sambanden mellan patentering och tillväxt har dock varit sällsynta. Ett flertal svenska ut- redningar av patentfrågor har genomförts, mestadels med huvud- sakligen ett juridiskt perspektiv. Den föreliggande utredningen med dess fokus på tillväxt och ekonomiska aspekter är ganska ensam i sitt slag, även internationellt sett. Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekono- miskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för fö- retagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. Det är från ett tillväxtperspektiv mycket viktigt att verka för att innovationer le- der till fler realiserbara affärsidéer, fler företag, utveckling av be- fintliga företag och ökad sysselsättning. har tjänsteinnehållet i ekonomin blivit allt vikti- gare och avreglering av främst tjänstemarknaderna har påkallat nya sätt att hantera de ekonomiska riskerna som är karaktäristiska för denna sektor. De immateriella rättigheterna som upphovsrätt, va- rumärken, patent etc. har fått en större betydelse för bedömning av affärsrisker och framtida värde av investeringar. Betydelsen av att säkra immateriella rättigheter för ekonomiska aktörer har således ökat kraftigt . Betydelsen av patenträtten har också ökat dramatiskt. Det är inte längre innovationen i sig utan också i ökande omfattning den överlåtbara immateriella rät- tigheten som skapar värde. Internationell handel baserad på denna rättighet eller med licensiering av patent har medfört att patentens användning blir mer komplex än när uppfinnaren också tillverkar, marknadsför och exporterar. har traditionellt sett haft en stor andel av patenteringarna i . Patenten innehas dock främst av stora företag. har dock patenteringen minskat starkt i både inom stora och små företag. ökade andelen patent som registrerades i , och med . Den ökade internationella användningen av patent hör nära samman med utvecklingen av de internationella regelverken på om- rådet. 2.3Behov av en översyn enligt utredningsdirektivetTPF2FPT Tillväxt skapas allt mer inom tjänsteekonomin där produk- tionen i hög grad baseras på användning av mjukvaror, bioteknik och finansiella tjänster. Sådana tjänstekoncept är svåra att säkra i och , vilket har fått till följd att patenteringen sker 1TP PT Direktivtexten används ordagrant här. 2TP PT Direktivtexten används ordagrant här. främst i andra länder, som och . Enligt uppgif- ter från PRV och branschen är orsaker till att patenteringen flyttas utomlands bl.a. en låg medvetenhet hos svenska företag om de ekonomiska möjligheter som finns, brist på riskvilligt kapital och att reglerna om patenteringen kan vara mer förmånliga i andra län- der utanför . För att långsiktigt kunna bygga upp en tjänste- och kunskapsba- serad ekonomi i behöver patenteringsfrågorna och de im- materialrättsliga frågorna få en mer framskjuten plats inom när- ingspolitiken. Bland de små företagen uppfattas patentskyddet som svårt, komplicerat och dyrt. har en företagsstrategi och än färre en patentstrategi. I behöver främst de mindre företa- gen mer kunskaper och ett bättre strategiskt tänkande när det gäller immateriella rättigheter. 2.4Tolkningar för uppdragets genomförande I ett tidigt skede gjorde utredningen följande tolkningar och upp- lägg av utredningsuppdraget: 1.Direkt insamling av nya empiriska data kan avgränsas till . För andra länder kan tillgängligt sekundärmaterial an- vändas. En evidensbaserad ansats bör eftersträvas, dvs. en poli- cyanalys bör i möjligaste mån inom givna resursramar baseras på empirisk och teoretisk evidens (snarare än på olika intresse- grupperingars åsikter).TPF3FPT 2.Vad gäller begreppet intellektuellt kapital fokuseras på patent och närliggande rättigheter, t.ex. affärshemligheter vid licensie- ring. Uttrycket svensk patentansökan är mångtydligt och kan avse dels en patentansökan inlämnad av ett svenskt företag eller av en uppfinnare som är svensk eller är verksam i , dels en 3TP PT En genomgång av ett drygt tjugotal SOU:er inom området visar att forskningsbaserat material traditionellt har insamlats i ganska liten om än ökande utsträckning, speciellt vad gäller primärmaterial, dvs. material som insamlats via studier utförda inom utredningens tidsram. (Se t.ex. SOU (1977:64), SOU (1983:52), SOU (1993:84) och SOU (2003:66).) Möjligheterna att genomföra en evidensbaserad ansats måste emellertid anpassas till kun- skapsläget och resurstillgång, inklusive tidstillgång. En god framförhållning inom policy- forskning är därvid en fördel. En sådan framförhållning har inte förelegat vad gäller ekonomiska aspekter på patentering, dvs. inom patentekonomi, på grund av bland annat den snabba utvecklingen på patentområdet och ekonomers traditionella brist på intresse för patentfrågor. patentansökan som är inlämnad till svenska PRV. Uttrycket får preciseras närmare i det sammanhang där det används. Begreppet patent används i vedertagen bemärkelse. Formella definitioner av patent varierar något internationellt men i stort sett avser patent på en uppfinning en tidsbegränsad, överförbar, lagstadgad ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen, dvs. en ensamrätt till den kommersiella nyttan av uppfinningen. Denna ensamrätt ger innehavaren rätt att via ett domstolsförfa- rande hindra andra att tillverka, använda eller sälja uppfin- ningen. 3.Export och handel skall avse såväl produkter som tjänster, samt teknologi och aktier i teknikbaserade företag. 4.Begreppet industri skall tolkas brett och motsvara näringsliv, och därmed inkludera t.ex. tjänstenäringar (dvs. serviceindu- stri). 5.Begreppet svenska företag skall omfatta företag med svenskt majoritetsägande, multinationella företag med en tydlig svensk nationalitet eller bi-nationalitet (t.ex. ABB, AkzoNobel, AstraZeneca, StoraEnso) och utlandsägda bolag lokaliserade i . 6.Begreppet konkurrensmedel skall också avse medel för exploate- ring och tillväxt när så är lämpligt. 7.Begreppet den nordiska patentmarknaden skall avse den nor- diska marknaden för teknologihandel, dvs. handel med patent- licenser, know-how-licenser, FoU-tjänster och FoU-bolag eller motsvarande. 8.Uttrycket nedgången av patenteringsfrekvensen i skall tolkas som nedgången i nationella förstagångsansökningar in- lämnade till (). 9.Uppdragets tredje uppgift att belysa sambandet mellan patente- ring och ekonomisk tillväxt kan breddas till att även omfatta patentrelaterade rekommendationer för öka tillväxten. Att öka tillväxten är dessutom ett medel att generera resurser för FoU och därmed öka patentering inom kunskapsintensiva företag. Sambandet mellan patentering och tillväxt är således ömsesi- digt. Att belysa detta ömsesidiga samband är en huvuduppgift för utredningen. Tillväxt, som då främst får avse omsättnings- tillväxt, blir därmed centralt för utredningen. 3Uppdragets referensram, uppläggning och metod En referensram gjordes tidigt i utredningen för att ge en första be- lysning av sambanden mellan patentering och ekonomisk tillväxt. Som skall beskrivas närmare i följande kapitel så genereras tillväxt till största delen av FoU och innovationer. Möjligheter att paten- tera ger då ett extra incitament till företag, forskare, uppfinnare och finansiärer att investera i FoU och innovationer i en marknadseko- nomi. ger tillväxt resurser för ytterligare investeringar i FoU och innovationer. Det finns således ett ömsesidigt samband mellan tillväxt och patent enligt figur 3.1. De båda riktade samban- den är på det hela taget positiva men styrkan är oklar och varierar med land, bransch, företag, tidsperiod m.m. Figur 3.1 Ömsesidigt samband mellan utredningens huvudvariabler patentering och tillväxt Redan denna enkla bild innehåller ett viktigt budskap, nämligen att stimulansåtgärder för ökad tillväxt också innebär stimulans av pa- tentering. En av utredningens uppgifter är att föreslå hur företa- gens patentering kan stimuleras, och tillväxtstimulerande åtgärder utgör således en viktig del av dylika förslag. Uppdragets referensram, uppläggning och metod Det viktigaste är att åstadkomma en positiv in- verkan av patentering på tillväxt och på så sätt skapa en positiv till- växtspiral över tiden som visas i figur 3.3. För att underlätta en stegvis analys av sambanden mellan paten- tering och tillväxt behöver mellanliggande variabler som forskning och utveckling (FoU) och innovationer föras in i referensramen. Härvidlag kan innovationer genereras av FoU (i bred mening) både med och utan patent. Uppfinningar är intellektuella skapelser som är nya för världen. Fyller de vissa ytterligare lagstadgade krav som att t.ex. ha tillräck- lig uppfinningshöjd så kan de patenteras. (För definition av patent se avsnitt 2.4 ovan och för patenteringskrav se avsnitt 5.2 nedan.) Innovationer är enkelt uttryckt nya och nyttiga ting, materiella såväl som immateriella. De skall vara nya för alla, dvs. för världen i stort, medan de inte behöver vara nyttiga för alla utan bara för några. Innovationer behöver vidare inte bara vara tekniska och vara baserade på teknisk FoU utan kan också genereras av kunskap i allmänhet. De kan också i allmänhet stimuleras av många olika im- materiella rättigheter, förutom patent t.ex. upphovsrätt (copy- right), affärshemligheter (know-how), varumärken, design och da- tabasskydd. Dessa rättigheter ingår då i begreppet intellektuell egendom i vidare mening (intellectual property – IP), som i sin tur ingår i begreppet intellektuellt kapital som kan enkelt definieras som icke-fysiskt, icke-finansiellt kapital (se vidare avsnitt 4.2). Yt- terligare viktiga begrepp presenteras i följande avsnitt i detta och följande kapitel, se t.ex. avsnitt 5.2 och index. Om nya produkter och processer inte är nya för världen utan bara för ett företag är de inga innovationer, men kan likväl generera till- växt för företaget genom att skapa nya affärer. Tillväxt slutligen är inte ett självändamål vare sig för ett företag eller ett samhälle utan en väg till värdeskapande och välfärd. Följaktligen kan det enkla ömsesidiga sambandet i figur 3.1 nu utvecklas till att inbegripa de mellanliggande variabler som visas i Uppdragets referensram, uppläggning och metod Denna referensram benämns patent/tillväxt-spiralen i utredningen. Själva variabelsambanden kan också beskrivas med hjälp av de processer som är involverade, vilket figur 3.2b visar. Det är härvid viktigt att notera att innovationer får betydelse för tillväxt först när de sprids på en marknad eller i en tillämpning. Därigenom förbättras de som regel också och följduppfinningar och följdinno- vationer skapas. Innovationsspridning kräver naturligtvis också in- vesteringar och exploateringsinsatser vilket dock inte visas explicit i figuren. Figur 3.2a Patent/tillväxt-spiralen med mellanliggande variabler Figur 3.2b Patent/tillväxt-spiralen med ytterligare mellanliggande variabler Genom de positiva sambanden och återkopplingarna i patent/till- växt-spiralen utvecklas denna över tiden och de ingående varia- blerna ökar i omfattning så som visas schematiskt i figur 3.3. Uppdragets referensram, uppläggning och metod Figur 3.3 Patent/tillväxt-spiralen över tiden Ytterligare variabler och samband kan och bör beaktas. Varje före- tag, liksom varje land, har sina patent/tillväxt-spiraler och dessa påverkar varandra. Information om andras patent påverkar den egna FoU-satsningens omfång och inriktning. Till exempel kan andras patent reducera den egna FoUn genom att dubbelarbete undviks. Andras patent kan också tvinga till mer egen FoU för att hitta vägar att kringgå dem. Ett företags patent kan således få blan- dad effekt på ett annat företags FoU. En innovation från ett kon- kurrentföretag kan vidare konkurrera med en egen innovation, dvs. vara ett substitut och leda till lägre egen tillväxt, men den kan också vara ett komplement och leda till högre egen tillväxt. Ett företags innovationer kan alltså ge blandade effekter på andra företags till- växt. Tillväxt i sin tur kan ske på olika marknader för produkter, tjänster, teknologilicenser och aktier. Innovationer ger vidare, när de sprids, impulser till FoU, t.ex. om förbättringsmöjligheter. När vi betraktar flera företag och flera variabler så berikas och kompliceras således bilden. Den blir också svårare att illustrera i en figur. Figur 3.4 är ett försök härtill. Man kan sedan föreställa sig hur dessa olika företagsspiraler är mer eller mindre hårt samman- flätade med varandra med ömsesidiga beroenden och därmed ut- vecklas över tiden som ett knippe av tillväxtspiraler. (Jfr hur mole- kylstrukturen i double-helix-spiralen brukar avbildas.) Uppdragets referensram, uppläggning och metod Figur 3.4 Ömsesidiga samband mellan olika företags patent/tillväxt-spiraler (konkurrenter, komplement- företag, leverantörer, kunder, nya företag etc.) /diffusion (marknads- penetration) (litet/stort, svenskt/ utländskt) Patent + patent- Information /diffusion (marknads- penetration) Många fler variabler eller faktorer påverkar naturligtvis FoU, inno- vationer och tillväxt, såväl bakomliggande omgivningsvariabler som mellanliggande variabler. Uppdragets referensram, uppläggning och metod Innovationer är av flera slag – tekniska, organisatoriska, finansiella etc. – och kan vara stora eller små i någon mening. Tekniska inno- vationer kan vidare vara produkt- eller processinnovationer och vara patentskyddade i olika utsträckning. I typfallet tänker vi oss att en produktinnovation genom nya eller förbättrade funktioner och prestanda skapar försäljningstillväxt och vinst för företaget som lanserar den, medan en processinnovation kan ge ökad vinst genom kostnadssänkning och eventuell försäljningstillväxt genom prissänkningar. Försäljningstillväxten kan då mätas i pengar eller fysisk mängd. Innovationer lanseras på en marknad eller i en företagsintern an- vändning av en entreprenör. Denne aktör, som inte behöver vara en enskild individ, kan också kallas innovatör i den mån vederbörande varit med i utvecklingen av innovationen fram till och med mark- nadslansering. I normalt språkbruk associeras entreprenören med den företagsamhet eller det företagande det innebär att lansera eller marknadsföra en innovation, dvs. Först vid en i någon mån framgångsrik kommersialisering eller användning kan man i strikt mening tala om att en uppfinning övergår till att bli en innovation. Entreprenörskap kan emellertid också avse att skapa nya affärer i allmänhet genom att lansera eller marknadsföra en produkt eller process som är ny för ett företag men inte nödvändigtvis ny för marknaden, och således kan vara en mer eller mindre snarlik imita- tion eller variant på en redan existerande produkt eller process. Entreprenörsbegreppet är således brett och avser inte bara en aktör som exploaterar en innovation. Produkter som är radikalt nya för företaget innebär en produktdiversifiering av företaget, annars en produktförnyelse. Även härigenom kan tillväxt skapas. Entreprenörskapet kan ske i små och stora företag, privata såväl som statliga. Med en vedertagen men lite olämplig terminologi kallas entreprenörskap i små företag ibland för autonomt. Som vi- sas i olika studier är entreprenörskap i små företag oftast inte auto- nomt utan beroende av samverkan med stora företag. Figur 3.5 ger slutligen en översikt av olika typer av innovationer och entrepre- Uppdragets referensram, uppläggning och metod nörskap sett i ett nationellt perspektiv. Figuren ger en förenklad bild av ett nationellt entreprenörssystem. Ett sådant system innefat- tar ett nationellt innovationssystem, vilket i sin tur inbegriper olika sektorers, regioners och företags specifika innovationssystem.TPF1FPT Vid utvecklingen av utredningens referensram har det varit viktigt att få en nära koppling till nya affärer i allmänhet, inte bara till det inno- vationsbaserade företagandet, och dessa affärers koppling till såväl näringslivet som staten. Det statliga entreprenörskapet omfattar i universitetens entreprenörskap (university entrepreneur- ship) såväl som statligt entreprenörskap inom olika industri- och tjänstesektorer, inklusive försvaret och hälso- och sjukvården. Begreppet innovationssystem sätter fokus på hur alla de institutioner och aktörer som påverkar eller är involverade i olika innovationsprocesser hänger samman och interagerar över tiden på olika nivåer och i olika avseenden. Begreppet har utvecklats och anammats på bred front . För översikter, definitioner och studier se t.ex. (1992), (1993), (1997), (2000c) och Malerba (2004). Uppdragets referensram, uppläggning och metod Figur 3.5 Ett nationellt innovations- och entreprenörssystem (med inbäddade patent/tillväxt-spiraler) Inhemska och internationella miljö- och marknadsförhållanden Industriella, marknadsmässiga och institutionella strukturer Statliga interventioner och politik, t.ex. om upphandling och skatter Faktormarknadsförhållanden (arbetskraft, kapital osv.) i privat/offentlig FoU, produktion och marknadsföring för innovation, imitation och teknikbaserad affärsutveckling, däribland förvärv av teknik eller nystartade företag – av firmor, individer och offentliga organ/verksamheter Försäljning, tillväxt och vinster Försäljning, tillväxt och vinster 1) Denna kategori av statligt entreprenörskap syftar på fall där staten direkt utför entreprenöriella handlingar under en ny start-up-firmas tidiga skeden (t.ex. genom att välja produkt, marknad, teknik). När den nya firman blir en livskraftig koncern kan en oberoende entreprenör ta över fullt ansvar. Källa: , O. och Alänge, S. (1995) i översättning Uppdragets referensram, uppläggning och metod 3.2Sammanfattning av uppdragets uppläggning och metod Uppdragets huvudfokus är det ömsesidiga sambandet mellan pa- tentering och tillväxt och hur patentering och tillväxt tillsammans kan befrämjas. empiriska studier av detta samband är mycket få. En viktig uppgift har därför varit att och med relativt små medel få olika belysningar av detta samband. Av tids- och kostnadsskäl har urval av studieobjekt (analysenheter) gjorts så att dessa representerar höga värden på någon form av skala för pa- tent- och tillväxtvariabler och mellanliggande variabler som FoU och innovationer. Denna grundläggande urvalsprincip illustreras i figur 3.6. Figur 3.6 Grundläggande urvalsprincip för olika delstudier I linje med denna tankegång och utifrån referensramen som beskri- vits ovan har studier gjorts av snabbväxande företags patentbero- ende, FoU-intensiva företags patentberoende, viktiga patents till- växteffekter, viktiga innovationer, små och medelstora företag av olika slag, företag med stor försäljning, stor FoU och omfattande patentering samt framgångsfaktorer av olika slag. Dessutom har ett betydande antal intervjuer och samtal genom- förts med olika svenska myndigheter som Patent- och registre- ringsverket (PRV), Verket för innovationssystem (), Stif- telsen för strategisk forskning (SSF), Industrifonden, (), (), m.fl., samt med en del utländska myndigheter som de japanska, eu- ropeiska, amerikanska, norska och schweiziska patentverken (JPTO, EPO USPTO, Norwegian PTO, Swiss PTO), Europa- kommissionen (EC), m.fl., samt med universitet och företag inom olika sektorer – inklusive olika teknikbaserade tjänstesektorer – samt företagsbesök i en av viktigaste regioner för små och medelstora företag (). Uppdragets referensram, uppläggning och metod Tabellerna 3.1 och 3.2 ger en översikt av metod och utformning av de olika delstudierna i utredningen. De viktigaste av dessa be- skrivs sedan närmare i följande kapitel. Tabell 3.1 Övergripande metodik och utformning av utredningens delstudier Internationell (, , , ) Offentlig statistik, litteratur, konferenser Offentlig statistik, litteratur, intervjuer Intervjuer, statistik, dokument Tjänste (finans, medicin, telekom, energi, universitet, militär) Övrig industri (spec. bio/medicin-teknik och infokom-teknik) Enkät (post, mail) Enkät (post, mail) Enkät, intervjuer, fallstudier Intervjuer, fallstudier, statistik Enkät, intervjuer, statistik Olika fall (Losec, Intervjuer, statistik, patentinformation, offentlig och privat dokumentation 1) Förkortningarna står för: INT = internationell, SWE = , IPE = Studie av utbudet av IP-utbildning i , TBS = Studie av tek- nikbaserad serviceindustri, TBI = Studie av teknikbaserad tillverkningsindustri, PEX4-L = Studie av stora företag, PEX4-SMF = Studie av små och medelstora företag (SMF), PEX4-PB = Studie av patentkonsultbyråer, PEX4-PRV = Studie av PRVs patentstatistik, GAZ = Studie av snabbväxande Gasell-företag (baserad på tid- ningen Dagens Industris urval), HIT = Studie av high-tech-företag (baserad på tidningen urval), IPM = Studie av IP-management, GGVV = Studie av , IT-SMF = Studie av SMF i IT-sektorn, SSI = Studie av största innovationer, BIO-M = Studie av biomaterial, PEST = Studie av viktiga patents exploateringsstrategi, PPP-kemi = Studie av produkt- och processpatent inom kemiområdet SOU 2006:80 Uppdragets referensram, uppläggning och metod Olika delstudier i utredningen mest tillväxt1945–2004 Viktiga svenska patent från maximalt (), 57 st. Delurval av 12 st. för Urval av alla EP-patent inom kemiområdet 1990– GAZ (Gazellföretag) ande småföretag (6 st.) baserat på urval i Dagens Nya hi-tech företag med hög tillväxt i form av risk- kapital baserat på urval i (29 st.) 7.IT-SMF (Små och medelstora företag i IT- sektorn) PEX 4-L (Stora företag) PEX 4-SMF (Små och medelstora före- tag) PEX4-PB (Patent- byråer) PEX4-PRV (Patent- och registreringsver- ket) 9.IPE (IP-utbildning) 10.BIO-M (Biomate- rial) Entreprenöriell region med stabil tillväxt (Gnosjö- regionen).Företag med olika storlek och teknik(6 före- tagsbesök, inkl. hearing totalt 17 företag/org.) Slumpurval av SMF i IT- sektorn (datorrelaterade företag) (34 st.) Urval av de största företa- gen m.a.p. värde, FoU och PF (ca 50 st.) Slumpmässigt urval av små företag som kontrast- grupp till PEX4-L Urval av de största pa- tent/IP byråerna (14 st.) Kartläggning av leverantö- rer och avnämare av IP- utbildning i Teknikområde med hög innovationsbaserad tillväxt Fördelning av patent på Betydelse av patent och innovationer för tillväxt. Patenthantering (IPM) Betydelse av patent och ling av nya hi-tech Betydelse av patent, nala faktorer för tillväxt. Patenthantering (IPM) Betydelse av patent och innovationer för tillväxt. patent för FoU. hantering (IPM) Samband mellan FoU, patent, innovationer och förändringar i PF. Samband mellan FoU, patent, innovationer och förändringar i PF. Samband mellan FoU, patent, innovationer och förändringar i PF. Samband mellan FoU, patent, innovationer, Uppdragets referensram, uppläggning och metod Case (Fallstudier) Fallstudier av patent, samband mellan FoU, (Losec, , KidCards, HL patent, IPM, innovatio- 1)Studien påbörjades innan utredningen tillsattes. 2)För studieförkortningar, se tabell 3.1 PF = patenteringsfrekvens, IPM = IP-management (patenthantering)