sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Forskningen har i mindre utsträckning utforskat frågan om hur arbetslivets segmen- tering och segregering påverkar arbetets konkreta utformning, och hur den därmed upprätthåller och reproducerar de strukturella ojämlikheter som rasismen skapar (se dock Schierup & , 1994). För att anknyta till berättelse är det svårt att utifrån denna forskning fånga den process som gör att hamnade i disken trots att han inte anställdes som diskare, och hans upple- velse av att denna fördelning av arbetsuppgifter gjordes därför att arbetsgivaren och de andra anställda uppfattar honom som en svartskalle. Jag menar att begreppet rasifiering, som utvecklats av bland andra marxisten , är ett användbart begrepp för att fånga dessa processer. Les och lyfter i boken and racism, a reader (2000) fram analyser av rasismens roll i det kapitalistiska samhället som ett av de mest centrala försöken att inkorporera en förståelse av rasismen inom ramen för en marxistisk teoribildning. Enligt för- fattarna är viktigaste bidrag till diskussioner och analyser av rasism att han påvisade att ras är något som skapas inom ramen för politiska och ekonomiska maktrelationer (se t.ex. , 1993; 1989). begrepp har varit och är ett viktigt teoretiskt redskap inom den svenska antirasistiska forskningen, delvis eftersom det är ett begrepp som sätter fokus på hur kategorierna invandrare och svensk görs och de ojämlikheter som föds ur detta, men även eftersom det är ett begrepp som belyser hur föreställningar om tänkta rasskillnader görs till betydelsebärande kategorier. Begreppet racialisations belyser enligt : Those instances where social relations between people have been structured by the signification of human biological characteristics in such a way as to define and construct different social collectives (, 1989:75). Begreppet har använts för att utforska och synliggöra rasismens roll i formerandet av det svenska samhället och de processer som till exempel skapar ett etniskt segregerat arbetsliv, och ojämlika arbetsvillkor. Denna forskning har varit (och är) central för att visa att rasismen inte är ett marginellt fenomen i det svenska samhället utan i stället något konstitutivt för skapandet av hierarkier inom alla samhällsområdena; inte minst inom arbetslivet. När begreppet använts i en svensk kontext (, 1997; Mulinari & , 2004) har forskare ofta rört sig ifrån ursprungliga idé om att rasifiering görs utifrån tänkta biologiska skillnader, och i stället synliggjort hur idéer om kulturella skillnader och annorlundahet också är centrala. För är denna process alltid en relationell process, där de som rasifierar rasifierar sig själva – dock från en överordnad position. , som introducerat begreppet i (1997), menar att Inträdet av begreppet rasifiering i både den interna och externa aka- demiska debatten om rasism var en viktig milstolpe för förståelse av ojämlikhetsskapande i samtida samhällen inte minst för dess gramma- tiska form indikerar aktion, process, skapande. (, 2005) hävdar att en av begreppets styrkor är att det riktar sökar- ljuset mot processer och görande(n). Men begreppets analytiska värde, menar jag, ligger också i att det belyser hur rasifieringen all- tid bygger på en asymmetrisk relation, eftersom skillnad alltid ska- pas inom ramen för ojämlika strukturella ekonomiska och politiska relationer. Jag menar att begreppet kan förstås på två analytiska nivåer, som båda är centrala för analyser av arbetslivet; å ena sidan den strukturella nivån (rasifieringens orsak och dess funktion inom kapitalismen) och å andra sidan görandet eller iscensättandet av denna ojämlika relation. Dessa nivåer kan tillsammans synliggöra hur arbetets organisering (t.ex. de processer som formar ett etniskt segregerat arbetsliv) och arbetets konkreta utformning (t.ex. hur arbetsuppgifter fördelas mellan anställda som formellt har samma ansvarsområden eller hur mycket människor förväntas arbeta) både bygger på och skapar ojämlika relationer mellan svenskar och invandrare. teoretiska perspektiv bidrar med en förståelse av hur rasismen formar dagens ekonomiska system. Parallellt skapar det en teoretisk ram som förflyttar fokus från frågor om marginalise- ring och utanförskap till frågor om strukturell diskriminering, makt och exploatering. Det är viktigt att understryka att dessa strukturella teorier inte förmår problematisera hur konstruk- tionen av den andra görs och vilka effekter detta har för arbetets utformning. Kvinnoforskare har i sina analyser av arbetslivet bland annat visat hur arbetet bekönas, exempelvis genom kopplingar mellan kön och det som anses vara kompetens, omsorg och bra service (, 1992; , 1999; , 2003).TPF3FPT Sociologen . beskriver i texten Waitering/Waitressing: Engendering the work of Table Ser- vices (1993) hur serveringsarbetet bekönas till exempel genom klädval, hur kunderna talar till män och kvinnor osv.TPF4F DetPT som författaren menar är intressant är därför inte att se att kvinnor och män har olika yrken (även om detta kan vara intressant för att diskutera könssegregeringen i arbetslivet) utan att se hur själva arbetet och arbetssysslorna formas utifrån vem som utför det. In this article, I emphasise how work organisation is gendered in a social context that provides work roles loaded with gender meanings. Instead of assuming that workers bring gender to their jobs, I assume workers do gender performing their jobs in certain ways be- cause their jobs are structured to demand gender displays. 3TP PT En av pionjärerna inom detta forskningsfält är , som i sin text Hierarchies, jobs, bodies: a theory of gendered organizations betonar vikten av att se att organisationer inte är neutrala enheter som människor sedan befolkar utan att de själva formar kön. betonat vikten av att se att kön både formar och formas på skilda sätt i olika ekonomiska och politiska sammanhang. Behovet av att se detta, menar hon, är kopplat till att genus- forskningen måste försöka fånga interaktionen mellan olika typer av maktrelationer och sociala positioner såsom klass, kön, ålder och etnicitet – och hur dessa formerar sin relation till varandra. Genom att betona den lokala kontexten kan vi se hur olika maktrelationer formas under olika materiella och kulturella villkor. 4TP PT Den forskning som finns i relation till servicearbetet har till exempel visat hur centralt görandet av kön och sexualitet är i servicearbete (se till exempel Abiala, K 2000; , M 2001; , M 2003). menar att människor inte bär med sig könet in i arbetet utan att det görs genom själva arbetet. I boken quality at work belyser hur könsojäm- likheter och rasifierade ojämlikheter skapas inom organisationer. Tomaskovic-Deveys utgångspunkt är att kön och ras/etnicitet inte enbart strukturerar arbetsorganisationen utan även utform- ningen av det konkreta arbetet. Racial and gender segregation are intertwined with the very fabric of work, influencing not only the allocation of people to the jobs but also the character of jobs and workplaces themselves. Medan författare som betonar rasismens strukturella roll inom kapitalismen, belyser dessa författare att rasismen inte enbart skapar segment (inom arbetarklassen) utan också ändrar formerna för arbetet – the character of jobs and workplaces themselves. Detta innebär att arbetets konkreta utformning i sig reproducerar strukturella ojämlikheter, då ojämlikheterna inkorporeras i arbetets organisering och utformning och skapar skilda arbetsvillkor. I Sve- rige har den antirasistiska forskningen både synliggjort det etniskt delade arbetslivet (Schierup & , 1994; de los , 1999) och de processer och mekanismer som formar det (Knocke, Drej- , Gonäs & , 2003; , 2003). I den svenska genusforskningen, med fokus på arbetsliv och arbetsorganisation, har rasismens roll i arbetslivet och dess inverkan och samspel med arbetslivets könssegregering ofta blivit osynliggjord. Teoretiska och analytiska bidrag från forskare som , de los och (se Knocke, 1981, 1991, 2004; , 1994; de los , 2002) är här centrala, dels eftersom de kritiskt granskat den svenska genusforskningen (med fokus på arbetslivet) och synliggjort avsaknaden av en förståelse av hur rasismen inverkar och samverkar med könsmaktordningen i det svenska arbetslivet, och dels eftersom de utvecklat teoretiska verk- tyg som betonar behovet av att se hur olika former av maktre- lationer interagerar och formas i och genom varandra. Ett annat viktigt bidrag är att denna forskning visat att arbetslivet i måste analyseras utifrån en förståelse av hur globala ekonomiska och politiska förändringar påverkar utvecklingen i det svenska arbets- livet (t.ex. migration, internationell arbetsdelning osv. )TP F5FPT. 5TP PT Internationellt finns det mer omfattade feministisk forskning som analyserar hur intersektionen av rasism, sexism och kapitalism formar arbetslivet och människors arbets- För att sammanfatta menar jag att det finns ett behov av att för- ena strukturella analyser av arbetslivet och arbetsorganisationer med teorier och analysverktyg som tillåter oss att utforska och fånga skapandet av skillnad i det konkreta arbetslivet och vilka materiella konsekvenser detta har för människors arbetsliv. En kombination av dessa teoretiska ramar skulle tillåta oss att se inter- aktionen mellan arbetskraftens rasifiering och det konkreta arbe- tets rasifiering. Jag menar vidare att begreppet lyckas fånga dessa två nivåer, dels konstruktionen av specifika arbetskraftskategorier inom ramen för en strukturell analys av rasismens roll i det kapita- listiska systemet och dels för att det betonar att det är en process som görs, förändras och förhandlas. L: Det var roligt med tanke på invandrare och svenskar. Jag tar det från början. Det var många invandrare som jobbade där och några svenska tjejer, men så skulle dom börja servera svensk husmanskost på lunchen och då sa dom uttryckligen: Nää vi vill inte att du jobbar på lunchen längre för nu är det så att vi ska servera svensk mat och vi tycker inte att du kan representera den svenska maten. Så du får gärna jobba kvar, men då får du jobba . Men innan var det inget problem att jag serverade indisk mat. P: Vad sa du? L: Ja, vad ska man säga? Ok, men sen när dom inte hittade några svenska tjejer som ville jobba på deras villkor så kom dom tillbaka och frågade om jag inte kunde jobba på lunchen. Då kunde jag servera svensk mat. var och hade under ungefär arbetat hel- ger och timmar på en medelstor och medelexklusiv restaurang. Hon arbetade som servitris men i arbetet ingick även att städa, diska, ta fram saker och servera (med andra ord allt förutom att laga själva maten). I en diskussion om vilka arbetsuppgifter som fanns på arbetsplatsen kom vi in på frågan om invandrare och svenskar hade olika typer av arbetsuppgifter, även om de var anställda för att göra samma arbete. beskrev då hur arbetsgiva- ren delade upp arbetet i restaurangen utifrån en föreställning om de anställdas kulturella bakgrund och koppling till . Med ironi i rösten berättar hon vidare att det inte var något problem när hon villkor inom ramen för en globaliserad ekonomi (se till exempel Phizacklea, 1990; Anthias, & , 1992; , 2000). serverade indisk mat, även om hon själv var kurd. Möjligen kan detta ses som en konsekvens av homogeniseringen av invandrare, där det som förenar är att man kodas som icke-svensk; kurd eller indier är i detta sammanhang mindre viktigt. Leilas berättelse fångar hur uppfattningar om de anställdas etniska tillhörighet ska- par en hierarkisk sortering av arbetsuppgifterna på arbetsplatsen.TP InformantensPT beskrivning av hur arbetsgivaren fördelar arbetet belyser också arbetsgivarnas roll i skapandet av specifika kategorier av anställda, samt vilka materiella effekter detta kan få för de anställda. De ekonomiska ramarna tvingar emellertid arbetsgivaren att i detta fall frångå den skillnadsskapande praktik som var ämnad att bedrivas utifrån en idé om förhållandet mellan maträtterna och de kroppar som skall servera dem. Arbetsdelningen som här skulle göras visar både hur kategorierna invandrare och svensk görs i arbetslivet, och att dessa kategoriseringar påverkar människor arbetsvillkor – i och med att de som inte anses kunna representera den svenska maten tvingas arbeta på sämre tider och under sämre arbetsförhållanden. Att arbeta beskrivs av informanten som jobbigare än att arbeta på luncherna eftersom det är färre anställda , som kvällskunderna förväntar sig bättre service. Lönerna är dock inte högre i och med att OB-tillägen är mycket låga eller i många fall icke existerande. Episoden som beskriver fångar därmed hur skillnadsskapande, som i detta fall sker mot bakgrund av en idé om att vissa människor inte anses vara den äkta svenska varan och därmed inte kan representera den svenska maten, får ojämlika effekter; i detta fall genom att informanten till en början endast ges timmar , något som innebär sämre arbetsför- hållanden. Leilas beskrivning av hur arbetsgivaren fördelade ser- veringsuppgifterna belyser hur diskurser om vem som tillhör nationen, och vem som kan representera den, på ett högst konkret sätt inverkar på människors arbetsvillkor. Arbetsgivarens krav på att tjejernas kroppar skall passa till maten kan ses mot bakgrund av att servicesektorn inte endast producerar och säljer tjänster utan även föreställningar kring exotism, kön och heteronormativitet. De anställda förväntas inte enbart servera mat utan också väcka en känsla kopplad till maten och denna känsla antas variera beroende på vem som utför tjänsten; ett spel som verkar ske inom ramen för en kolonial fantasi om att konsumera och äta den Andra men konsumera och göra svenskhet. upplever att kunderna inte tyckte det var ett problem att hon var invandrare, så länge som de markerade att hon var just invandrare. L: På restaurangen tror jag inte att folk tycker att det är ett problem att vi är invandrare, det ansågs liksom mer exotiskt. Man fick höra Ohh, var kommer du ifrån? Vad fint hår du har P: Av gästerna? L: Det var faktiskt inte alls roligt. P: Så när ni serverade, så apropå vädret så, kom? L: Ja, och då får man säga, tack, tack, vad fan ska man säga? P: Ja, visst är jag exotisk! L: Eller, vad du ser bonnig ut då! Kundernas kommentarer kring informantens utseende och kropp kan tolkas som ett sätt att göra en hierarkisk uppdelning mellan dem själva och den anställde. Flera av de kvinnliga informanterna berättade om liknande situationer. Dessa berättelser kan ses i ljuset av att specifika typer av kroppar exotiseras inom ramen för en interaktion där heterobegär kopplats till koloniala fantasier om den Andra. beskriver en incident som utspelade sig på samma arbetsplats och som synliggör att kön, etnicitet och heteronormati- vitet är en central del i servicearbetet: L: Och sen efter typ en eller två gånger som jag hade jobbat där, så sa han du måste vara mer sexig. P: Nää. L: Du måste typ sminka dig mer; och i arbetsintervjun ingick också frågor som: Har du någon pojkvän? Vad tycker din pappa om det? P: Vad upplevde du svaret skulle vara? Eller varför tror du att han frå- gade? L: Jag upplevde det som mycket provocerade. Först så frågade han om jag hade pojkvän, och sen sa han: Du måste vara mer flickig. P: Vad sa du då? L: Jasså – sa jag. Man är chockad och man har ingenting att sätta emot, man kan ju inte vara otrevlig tillbaka, hade det varit i vanliga fall hade jag fan nitat gubben. Då hade jag slagit till honom men han är ju ändå ens arbetsgivare och har makt. Förutom det problematiska i att en arbetsgivare kan kräva att en anställd skall vara mer sexig och sminka sig mer eller fråga om man har en pojkvän, fångar Leilas berättelse något som många av infor- manterna återkom till: den totala maktlöshet som de ofta upplevde i relation till sina arbetsgivare när det kom till de krav som ställdes på dem. Att vara snygg verkar vara ett självklart krav denna arbetsgivare ställer på sina anställda. Forskning om servicearbete har visat hur centralt görandet av kön och sexualitet är inom servicearbete. menar jag att det inom forskningen finns en tendens att osynliggöra hur kön görs inom ramen för koloniala diskurser vilket leder till att det framställs som om alla anställda måste göra (och sälja) kön och sexualitet på ett och samma sätt. visar i sin bok leather: race, gender and sexuality in the colonial contest (McClintock, 1995) att det finns en tydlig koppling mellan sexua- litetsdiskurser och rasistiska relationer (se även Laskar, 2005). Dessa författares bidrag är viktiga för analyser av servicearbetet, eftersom de pekar på behovet av att se hur kön och sexualitet kon- strueras utifrån föreställningar om den andra. Mitt material be- kräftar dessa författares slutsatser: vi ser här att kön görs i relation till diskurser om annorlundahet och exotism. Arbetsgivarnas och kundernas vilja (och krav) på att både skall vara exotisk och mer flickaktig visar att kön och sexualitet förväntas säljas och representeras på olika sätt av olika kvinnor. Exotiseringen spelar här en central roll för hur kön och sexualitet förväntas iscensättas. Men informanterna gör motstånd och ifrågasätter dessa krav på och föreställningar om dem, och inte minst tolkar de händelserna just inom ramen för dessa maktrelationer. Kundernas och arbetsgivarnas föreställningar (och fantasier) om serveringspersonalen kan sägas spegla servicearbetets betydelse för att upprätthålla den sociala rangordningen (, 1985). Kraven på social differentiering blir inte minst synliga i de fall där informan- terna överskrider den naturliga ordning som t.ex. kunder för- väntar sig. har jobbat i som servitris på ett café och beskriver hur hon upplever att vissa kunder ser på henne: M: Det är precis som att, jag vet inte, affärsmän och sådant ser servitri- ser som lägre stående varelser, de är precis som att det är OK att säga dumma , men där tycker jag verkligen att man ska säga ifrån och sätta ner foten, och visa vem det är som bestämmer och att det verkli- gen inte är OK. Det är obehagligt när folk är så. Jag har haft kunder som har haft dålig inställning och dålig stil och kommenterat, du vet. Vad gör en sådan flicka som du här? Inte ska du slösa din tid och ditt utseende på att servera gamla gubbar, kan du inte göra nått bättre av ditt liv? Du vet så. Då ljuger man ihop en historia för att sätta dom på plats. Du ursäkta mig, men jag äger denna restaurang, den är min. Ohhh säger dom då. Då är det en helt annan attityd. vänder på den sociala ordningen i sitt svar på kundernas ifrå- gasättande av varför hon med sin ålder och utseende arbetar där hon gör, genom att säga att det är hon som äger restaurangen och därmed göra sig själv till den klassmässigt överlägsna. När hon tar positionen som ägare i besittning kan det delvis sägas synliggöra de krav på klassmässig underordning som service- anställda tvingas förhålla sig till (, 2003). arbetar på ett bageri och berättar om en liknade upplevelse. S: En kvinna kom in och var jättekaxig, hon sa Jag vill ha ett så- dant bröd. Så jag sa: Menar du det italienska lantbrödet? För det är jättemånga bröd, man kan inte bara peka. Så jag uttalade namnet tyd- ligt: Menar du det italienska lantbrödet? Jaså, sa hon, det kanske är så det heter, jag är inte så bra på det här området [med snobbig röst]. Det står en skylt där; sa jag då. Ja, jag har inte mina glasögon på mig. Jag sa Jag tänkte bara vara snäll och säga till dig vad det är du äter. Så går hon ut jättesur, Jag hade varit trevlig men sagt emot, i stället för att säga, Ja, ja det är inte ditt område lilla överklasskär- ring!. Informanten tolkar här kundens ovilja att bli informerad som en följd av hennes klassposition (en överklasskärring), och menar att kunden blir sur just för att hon (informanten) överskrider en barriär genom att informera kunden om något hon inte har kun- skap om. och berättelser fångar de krav på social underordning i relation till tjänstearbete som forskningen ofta visat tidigare. Informanterna ifrågasätter det som uppfattas som det naturliga i kundmötet och synliggör därmed de krav som ryms i mötet mellan kunderna och servicepersonalen. Mitt empiriska ma- terial reser en intressant fråga om hur mycket handlingsutrymme som finns för att synliggöra dessa krav på underordning. I vilken utsträckning påverkas möjligheterna av till exempel anställnings- former, företagens storlek, relationen till arbetsgivarna och andra anställda, och vilka kunderna är? Flera av informanterna beskriver i likhet med , som upplevde att kunderna exotiserar henne, att kunderna behandlar dem annorlunda än de anställda som de upp- fattar som svenskar; till exempel genom att ifrågasätta deras kun- skap och deras möjligheter att ta ansvar. berättar om en epi- sod där en kund anklagade henne för att ha gjort fel trots att det inte hade varit med henne som kunden haft att göra tidigare. S: hände det en annan sak. Tårtorna kan beställas fram till åtta, det är det tidigaste vi kan leverera dom. Så kom det in en tant och började skrika. Jag har banne mig beställt tårta, då ska den vara här. Jag sa: Min kollega har skickat beställningen och faxat, och till och med ringt innan, vi kan inte göra någonting mer, det är chaufförens ansvar att vara här . Hur mycket du än står och skriker på mig så hjälper det inte. Säger jag till henne. Men så fort- sätter hon skrika. Men det är så jävla dålig stil, då ska ni säga att de ska vara försenade. Jag svarade att om det hade varit jag så hade jag sagt, ja dom brukar vara sena, när ni beställer så sent. Men det var inte ens jag. Jo, det tror jag att det var sa hon. Jag sa: här står det signe- rat vem du har blivit betjänad av och det var en blond tjej, fy fan för att du tror att det är jag, fan vad du ljuger. Och så går hon surt och ställer sig vid bilen, värsta stora jeepen, men sin . Huruvida kunden gjorde kopplingen mellan informantens hårfärg och att det var hon som gjort fel är svårt att uttala sig om. Samti- digt belyser episoden att informanten tidigare upplevt att hon ifrå- gasätts på grund av sin bakgrund, i och med att hon tolkar ankla- gelsen som att kunden tror att det är hon som gjort fel just för att hon inte är blond. reflektioner om mötet med kunden och kundens antagande om att det är hon som gjort fel illustrerar hur svenskhet och vithet görs i arbetslivet utifrån ett tänkt samband mellan vithet, yrkeskompetens och ansvartagande. Informanternas berättelser om kundernas agerande synliggör på olika sätt de sociala relationer som kunderna förväntar sig att de anställda skall spela upp. Det är sociala relationer som är bekönade, klassmärkta och som systematiskt skapas genom föreställningar om nation och ur- sprung. Flera forskare hävdar att köpet av arbetskraft inom service- sektorn inte endast handlar om ett köp av en vara (arbetskraften) utan också av en social relation. visar i sin bok Doing the Dirty work. The global Politics of Domestic Labour (2000) att medelklassen inte endast köper hembiträden för arbetskraftens skull utan också för att reproducera sociala relationer mellan klas- ser och mellan rasifierade grupper. Intersektionalitet i termer av klass, etnicitet och kön blir synlig inom serviceyrken, där de an- ställda tvingas förhålla sig till maktrelationer och föreställningar om hur dessa maktrelationer skall uttryckas. Mitt material belyser på flera sätt hur arbetet och arbetskraften i en ömsesidig relation formas genom skillnadsskapande praktiker som t.ex. görs utifrån föreställningar om kulturella skillnader. (1989) pekar på att rasismens roller är att placera vissa grupper inom ett visst segment/fraktion av arbetskraften, något som möj- liggör för arbetsgivarna att köpa t.ex. billigare arbetskraft. Men som mitt material visar sker det också en tydlig hierarkisering av det konkreta arbetet som människor utför. På så sätt produceras och reproduceras rasifieringens ojämlikhet även inom och genom det konkreta arbetet. Olika och ojämlika rum