sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — En sammanhållen diskrimineringslagstiftning, del 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kom- mitté med uppdrag att överväga en sammanhållen diskriminerings- lagstiftning (dir. 2002:11). och beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för kommittén (dir. 2003:69 och dir. 2005:8). förordnades hovrättslagmannen som ordförande i kommittén. Som ledamöter i kommittén förord- nades riksdagsledamoten, numera chefsåklagaren (), f.d. riksdagsledamoten (), (), dåvarande riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsleda- moten (), riksdagsledamoten (), nuvarande riksdagsledamoten (), riks- dagsledamoten () och f.d. riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe utsågs riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe ut- sågs riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe utsågs filoso- fie magister (). förordnades som experter i kommittén kansli- rådet, numera expeditions- och rättschefen (dåvarande ), jämställdhetsombuds- mannen , hovrättsassessorn (), kanslirådet (Näringsde- partementet), departementssekreteraren (Finansde- partementet), kammarrättsassessorn (Socialdepar- tementet), juristen (), departe- mentsrådet (), departe- mentssekreteraren (Näringsdepartemen- tet), hovrättsrådet , departementssekreteraren, nu- mera kanslirådet (), han- dikappombudsmannen , rådmannen, numera justitierå- det (), kanslirådet, numera ämnesrådet (dåvarande Utbildningsdepartemen- tet), departementssekreteraren, numera kanslirådet (Ju- stitiedepartementet), ombudsmannen mot etnisk diskriminering , departementssekreteraren (För- svarsdepartementet), ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och kanslirådet, numera ämnes- rådet (dåvarande ). förordnades som experter i kommittén förbundsjuristen (), arbetsrätts- juristen (), chefsjuristen (TCO), arbetsrättsjuristen (/), förhandlings- direktören (), kanslichefen (LO) och arbetsrättsjuristen (Landstingsför- bundet). entledigades och i hennes ställe utsågs hovrättsassessorn (dåvarande Ut- bildningsdepartementet). entledigades och i hans ställe utsågs departementssekreteraren, numera kans- lirådet (). entle- digades och i hennes ställe utsågs kanslirådet (). entledigades och i hans ställe utsågs kammarrättsasses- sorn (). entledi- gades och i hennes ställe utsågs departements- sekreteraren, numera kanslirådet (Näringsdeparte- mentet). entledigades och i hennes ställe utsågs departementssekreteraren (). entledi- gades och i hennes ställe utsågs hovrättsasses- sorn (). () förordnades som expert i kommittén . Verksjuristen () förordnades som expert i kommittén fr.o.m. . entledigades och i hans ställe utsågs arbetsrättschefen (). entledigades och i hans ställe utsågs utredaren (LO). entledigades och i hennes ställe utsågs juris doktor (). I ställe förordnades fr.o.m. t.o.m. t.f. ombudsmannen mot etnisk dis- kriminering som expert i kommit- tén. Fr.o.m. förordnades ombudsmannen mot etnisk diskriminering som expert i kommittén. Utbild- ningskonsulten (RFSL) förordnades den 22 ok- tober 2004 som expert i kommittén fr.o.m. . Arbetsrättsjuristen (Svenska Kommunförbun- det/) förordnades som expert i kommittén fr.o.m. . Till huvudsekreterare förordnades hovrättsasses- sorn . förordnades som sekre- terare hovrättsassessorn . Hovrättsassessorn förordnades som sekreterare och kammarrättsassessorn förordnades som sekre- terare . Jur. kand. Bilge Tekin var för- ordnad som biträdande sekreterare i kommittén fr.o.m. den 1 sep- tember 2004 t.o.m. . Teologie doktor var förordnad som sekreterare i kommittén fr.o.m. t.o.m. . doktor har på uppdrag av kommittén utarbetat ett un- derlag i den del som avser talerätt för intresseorganisationer. Kommitténs assistent har varit . Kommittén har antagit namnet . överlämnade kommittén delbetänkandet Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55). Kommittén över- lämnar härmed slutbetänkandet En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning (SOU 2006:22). Kommitténs uppdrag är därmed slut- fört. Till slutbetänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Kommitténs uppdrag och arbete ................................ Frågor om diskriminering som utreds i särskild ordning.... Andra utredningar om diskriminering m.m......................... Internationella åtaganden och gällande rätt m.m. ........ Lagen om likabehandling av studenter i högskolan ............. 2.7 Lagen om förbud mot diskriminering................................... 2.8Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ............................. Lagstiftning mot diskriminering i några andra länder ............ En sammanhållen diskrimineringslagstiftning .............. Ett skydd för mänskliga rättigheter ...................................... 3.2En ny lag om förbud och andra åtgärder mot Straffbestämmelsen om olaga diskriminering....................... Kön och könsidentitet ........................................................... Religion eller annan trosuppfattning .................................... 4.5.1 Innebörden av begreppet............................................ 4.5.2 En konsekvent användning i lagstiftningen .............. Skydd för juridiska personer.................................................. Ett enhetligt diskrimineringsbegrepp i den nya lagen ............ Trakasserier och sexuella trakasserier ................................... Instruktioner att diskriminera............................................... Genomförande av EG-rätten................................................. Ett lika skydd för alla diskrimineringsgrunder .................... 6.3.1 Undantag för verkliga och avgörande yrkeskrav ...... 6.3.2 Särskilda undantag för åldersdiskriminering............. Start eller bedrivande av näringsverksamhet ........................ Varor, tjänster och bostäder m.m. ........................................ 6.9.1 Varor, tjänster och bostäder....................................... 6.9.2 Allmän sammankomst och offentlig tillställning ..... Hälso- och sjukvården........................................................... Värn- och civilplikt ................................................................ Offentlig anställning och offentligt uppdrag ....................... Vad som menas med positiv särbehandling.......................... 7.2.1 Svenska bestämmelser om positiv särbehandling 7.2.2 Positiv etnisk särbehandling i några andra länder ..... 7.2.3 Positiv särbehandling enligt FN och EG................... 7.2.4 Positiv särbehandling enligt ............. 7.2.5 Vår definition av begreppet positiv särbehandling.... 7.2.6 Relationen till aktiva åtgärder och andra begrepp..... 7.2.7 När positiv särbehandling kan vara tillåten ............... 7.3 Positiv särbehandling i arbetslivet......................................... 7.3.1 Statistik, parternas arbete i fråga om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet, 7.3.2 Fördelar och nackdelar med positiv etnisk 7.3.3 Positiv etnisk särbehandling bör vara tillåten............ 7.3.4 Behöver 2 kap. 15 § regeringsformen ändras?........... 7.3.5 Positiv särbehandling på grund av kön ...................... 7.4 Positiv särbehandling i högskolan ......................................... 7.5Positiv särbehandling för kön i fråga om medlemskap 7.6Positiv särbehandling för kön och etnisk tillhörighet inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ............... Vad menas med aktiva åtgärder ............................................. 8.2.1 Gällande svenska bestämmelser om aktiva 8.2.2 Ombudsmännens arbete med aktiva åtgärder ........... 8.2.3 Arbetsmarknadens parters arbete med aktiva Aktiva åtgärder i arbetslivet................................................... 8.3.1 Behovet av aktiva åtgärder.......................................... 8.3.5 Skyldighet att förebygga och förhindra diskriminering och repressalier .................................. 8.4 Aktiva åtgärder i fråga om utbildning................................... 8.4.1 Behovet av aktiva åtgärder.......................................... 8.4.4 Skyldighet att förebygga och förhindra diskriminering och repressalier.................................. 8.5 Aktiva åtgärder i fråga om värnplikt och civilplikt .............. 8.5.1 Behovet av aktiva åtgärder.......................................... 8.5.5 Skyldighet att förebygga och förhindra diskriminering och repressalier.................................. 8.6 Aktiva åtgärder på andra samhällsområden.......................... 8.6.1 Behovet av aktiva åtgärder.......................................... Arbetsmiljölagen (1977:1160) Ombudsmannen mot etnisk diskrimi- Fördraget om upprättande av Europe- homosexuella, bisexuella och transper- Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning KOM-dokument, dokument från lagen (1993:387) om stöd och service rättsfallssamling från Europeiska ge- menskapernas domstol och förstain- Socialtjänstlagen (2001:453) lagen (1999:130) om åtgärder mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskrimine- ring i arbetslivet på grund av sexuell lagen (2001:1286) om likabehandling av lagen (2003:307) om förbud mot dis- lagen (2006:000) om förbud mot dis- kriminering och annan kränkande be- handling av barn och elever Förslagen i detta slutbetänkande syftar generellt till att stärka indi- viders rättsskydd och att bidra till att människor som kränkts får upprättelse och ekonomisk ersättning för liden skada. De nya reg- lerna bör kunna bidra till ökad jämlikhet, stärkt jämställdhet mellan kvinnor och män och mer av förståelse och öppenhet mellan män- niskor. I ett samhälle där människor med olika intressen, olika bak- grund, olika läggning och olika värderingar skall leva samman är detta ambitiösa mål, men lagstiftningen bör anses ha en moralbil- dande verkan och en mindre långtgående am- bition är egentligen inte tänkbar. Bristande jämställdhet mellan kvinnor och män, ojämlikhet mel- lan människor, främlingsfientlighet och utanförskap, misstro och rädsla mot den som är annorlunda, rasism och homofobi – allt detta är samhällsproblem som måste prioriteras i ett öppet samhäl- le. Lagstiftning enbart kan inte förändra verkligheten. Men lagstift- ning är ett av flera verktyg som inte kan avvaras. Fokus i detta slut- betänkande ligger därför – och i enlighet med det uppdrag reger- ingen gett oss – på just lagförslag. Kommitténs uppgift är sammanfattningsvis att göra en översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen och – framför allt – överväga dels en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsom- råden, dels en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga av , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. gandena rörande ombudsmännen skall kommittén även i tillämpliga delar inkludera (dir. 2002:11 samt tilläggsdir. 2003:69 och 2005:8). Kommitténs uppdrag har sammanfattningsvis enligt kommitté- direktiven omfattat att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och sam- hällsområden, överväga om skydd mot missgynnande av personer med funk- tionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan, överväga om ett skydd mot diskriminering av alla s.k. transper- soner bör införas, överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas i arbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än kön och etnisk tillhörig- het, överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas på utbild- ningsområdet när det gäller andra utbildningsformer än hög- skoleutbildning, för dem som fullgör värnplikt eller civilplikt samt på andra samhällsområden, överväga om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet, överväga om det, mot bakgrund av vad kommittén i övrigt kommer fram till, finns skäl att ersätta straffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § med någon an- nan typ av reglering, överväga om och i så fall i vilken utsträckning det är möjligt att utmönstra termen ras ur de författningar där den förekommer, behandla termen sexuell läggning i lagstiftningen och överväga om detta begrepp bör ersätta termerna homosexualitet och homosexuell läggning i författningar där detta kan bli aktuellt, bedöma om ytterligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till tre EG-direktiv om könsdiskriminering; lika- behandlingsdirektivet (76/207/EEG), direktivet om social trygg- het (79/7/EEG) och direktivet om egen rörelse (86/613/EEG), se över ansvarsområden och uppgifter för Jämställdhetsombuds- mannen, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Handi- kappombudsmannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga dessa ombudsmän samt om den eller de framtida om- budsmannainstitutioner som föreslås skall vara underställda re- geringen eller , överväga behovet av något eller några särskilda organ med de uppgifter som och kriminering har och i vilka former en sådan verksamhet i så fall skall bedrivas, överväga hur domstolsprocessen i diskrimineringsmål skall ut- formas, överväga om länsstyrelserna bör få ett tillsynsansvar när det gäller aktiva åtgärder, överväga om intresseorganisationer bör få talerätt i diskrimine- ringsmål, överväga behovet av ett förbud mot instruktioner att diskrimi- nera även utan ett lydnads- eller beroendeförhållande samt av ett förbud mot sådana instruktioner att diskriminera som inte leder till ett missgynnande i det enskilda fallet, lämna förslag till bestämmelser om planer för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning i arbetslivet samt överväga om lik- nande bestämmelser bör införas också för andra diskrimine- ringsgrunder, i sina överväganden när det gäller tillgänglighetsfrågan beakta förslagen i och remissvaren över betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50) i de delar som rör dis- kriminering av personer med funktionshinder på grund av bris- tande tillgänglighet och användbarhet av lokaler i skolan, och överväga om ett skydd mot diskriminering även bör omfatta situationer där privatpersoner vänder sig till allmänheten vid tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. Kommittén skall lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som uppdraget kan ge anledning till. Kommittédirektiven i sin helhet är bilaga 1–3. Talerätt förutom för den Regler om aktiva åtgärder etnisk tillhörighet, religion kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- hinder och sexuell läggning kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- samhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkes- hinder och sexuell läggning utövning, medlemskap m.m., varor, tjänster och bostäder, och sjukvården och studie- kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- hinder och sexuell läggning ej samband med någon LRA=lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, LAS=lagen (1982:80) om anställningsskydd, MBL=lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, RB=rättegångsbalken lade kommittén fram delbetänkandet Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55). I delbetänkandet lämnas förslag till ändringar i jämställdhetslagen (1991:433), lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och andra lagar med syf- tet att genomföra tre EG-direktiv om könsdiskriminering; likabe- handlingsdirektivet (76/207/EEG), direktivet om social trygghet (79/7/EEG) och direktivet om egen rörelse (86/613/EEG) i svensk rätt. Delbetänkandet innehåller också kommitténs förslag i den del av uppdraget som gäller frågan om lagstiftning mot diskriminering på grund av kön skall införas även på de andra områden som omfat- tas av direktivet mot etnisk diskriminering (2000/43/EG) än ar- betslivsområdet och högskoleområdet. Till dessa områden hör till- gång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgäng- liga för allmänheten, inklusive bostäder. Kommitténs förslag i delbetänkandet behandlades i propositio- nen Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (prop. 2004/05:147). Ny lagstiftning trädde i kraft (bet. 2004/05:AU7, rskr. 2004/05:267). Ett skydd för mänskliga rättigheter Förbud mot diskriminering finns genomgående i konventioner och andra instrument om mänskliga rättigheter. I artikel 1 i FN:s all- männa förklaring om de mänskliga rättigheterna stadgas att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Enligt arti- kel 2 förbjuds diskriminering. Enligt artikeln är envar berättigad till alla de fri- och rättigheter som omfattas av förklaringen utan åt- skillnad av något slag såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, poli- tisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egen- dom, börd eller ställning i övrigt. Förbud mot diskriminering finns också i artikel 2.1 och 26 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, artikel 2.2 i FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, artikel 2 i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, artikel 5 i FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, artikel 2 i FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 2 i In- ternationella arbetsorganisationen () konvention (nr 111) angå- ende diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning och i artikel 14 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europa- konventionen). Europeiska unionen (EU) bygger på principen om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta framgår av artikel 6.1 i Fördraget om Europeiska unionen (Unions- fördraget eller ). Enligt artikel 6.2 skall unionen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grund- läggande rättigheterna såsom de garanteras i . Europeiska gemenskapernas domstol () har för- klarat att mänskliga rättigheter utgör en integrerad del av de all- männa rättsprinciper vars upprätthållande domstolen skall säkerställa och att skyddet för mänskliga rättigheter även innefattar rättighe- terna i Europakonventionen.1 Genom artikel 13 EG-fördraget kan rådet, inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, vidta lämpliga åt- gärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Enligt artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan) är all diskrimine- ring på grund av bl.a. kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ur- sprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmö- genhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning förbju- den. Vi konstaterar att diskriminering utgör ett brott mot grundläg- gande mänskliga rättigheter. Ett sätt att motverka diskriminering och därmed verka för grundläggande mänskliga rättigheter är genom lagstiftning. I detta slutbetänkande föreslås sådana åtgärder. En ny lag mot diskriminering Den hittillsvarande situationen med ett flertal lagar mot diskrimi- nering är svår att överblicka. Den kan närmast beskrivas som ett lapptäcke. Vår avsikt är att de lagförslag som lämnas i detta slutbe- tänkande skall göra lagstiftningen både effektivare och mer hel- täckande. 1 Jfr t.ex. mål 149/77 mot Anonyme Belge de Navigation Aérienne SABENA, 1978, s. 1365 (Celex 61977J0149), svensk specialutgåva IV, s. 127. Vi föreslår därför att en ny lag om förbud och andra åtgärder mot diskriminering införs. Lagen skall ha till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjlig- heter oavsett kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ål- der. Lagen skall gälla i arbetslivet, i fråga om utbildning, arbetsmark- nadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksam- het, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagar-, arbetsgivar-, och yrkesorganisationer, varor, tjänster och bostäder, allmän sam- mankomst och offentlig tillställning, m.m., socialför- säkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen, hälso- och sjukvår- den, statligt studiestöd, värn- och civilplikt samt i fråga om offent- lig anställning och offentligt uppdrag. Lagen innehåller både bestämmelser om aktiva åtgärder och dis- krimineringsförbud. Lagen är indelad i fyra kapitel. Kapitel 1 inne- håller inledande bestämmelser bl.a. definitionen av vad som menas med diskriminering. Förhållandet mellan arbetsgivare och arbetsta- gare regleras i kapitel 2 om arbetslivet. Utbildning och andra sam- hällsområden regleras i kapitel 3. Hur tillsynen av lagens efterlev- nad skall gå till regleras i kapitel 4. som den nya lagen införs upphävs jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i ar- betslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i ar- betslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Förbud mot annan kränkande behandling än dis- kriminering i skolan regleras i ett nytt 14 a kap. i skollagen (1985:1100). En ny, sammanslagen ombudsmannamyndighet Vi föreslår att de nuvarande fyra ombudsmännen mot diskrimine- ring – (JämO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) – slås samman till en myndighet, Ombudsmannen mot diskriminering. Den nya ombudsmannen skall utöva tillsyn över diskriminering som har samband med kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. () bör däremot inte slås samman med de övriga ombudsmännen. Den nya myndigheten bör ledas av ett ombudsmannakollektiv (minst fem). En av dessa bör vara administrativ chef och chefsom- budsman. Vi konstaterar att en viktig del av frågan om ombudsmannens självständighet och oberoende är att ombudsmannens ansvarsom- råden och uppgifter tydligt skall framgå av lag och inte av förord- ning. Det är alltså som skall bestämma mandatet, och regeringen kan därmed inte själv ändra på ombudsmannens upp- drag. I enlighet härmed bör alltså ombudsmannens ansvarsområden och uppgifter tas in i lag. Därigenom garanterar man på ett bättre sätt myndighetens självständighet och oberoende eftersom eventu- ella ändringar av ombudsmannens ansvarsområden och uppgifter måste underställas . Genom att ombudsmannens ansvar- områden och uppgifter regleras i lag betonar man också vikten av ombudsmannens verksamhet dels för den som utsatts för diskrimi- nering, dels för statsmakterna. Ombudsmannens ansvarsområden och uppgifter skall regleras dels i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering, dels i en ny särskild lag om Ombudsmannen mot diskriminering.