sou · GUB382 · 2007-01-01 00:00:00 — De befintliga systemen har utvecklats utifrån de enskilda verksamheternas behov. De är inte kompatibla, vilket leder till merarbete för hälso- och sjukvårdspersonalen och begränsningar i fråga om effektivitet och patientsäkerhet. Begrepp och termer inom hälso- och sjukvården används på olika sätt och det finns ingen gemensam informationsstruktur. Som vi återkommer till i avsnitt 3.2 har den nationella lednings- gruppen för IT i vård och omsorg utarbetat en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2005/06:139) redogjort för denna strategi. Utgångspunkterna för insatserna som slås fast i strategin är att IT är ett av de viktigaste verktygen för att förnya och utveckla vård- och omsorgsverksam- heterna. Patientsäkerhet, vårdkvalitet och tillgänglighet kan enligt strategin kraftigt förbättras genom användning av olika former av IT-stöd. För att dessa nyttoeffekter skall kunna uppnås krävs en fördjupad nationell samverkan. Utarbetandet av den nationella IT- strategin sägs utgöra första etappen i ett långsiktigt arbete för att få till stånd en fördjupad nationell samverkan kring dessa frågor. 3Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt Arbetet i den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg har utmynnat i en nationell IT-strategi för vård och omsorg som kan ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet på olika nivåer. I detta kapitel ges inledningsvis en översiktlig redovisning av denna strategi. Därefter redovisas ett antal utvecklingsprojekt kring elek- troniskt utbyte av patientinformation och kring patienters möjlighet att via Internet ta del av uppgifter som sig själva. I avsnitt 3.3 be- skriver vi några sådana landstingsdrivna projekt. I avsnitt 3.4 redo- visar vi några nationella initiativ och projekt på området. Urvalet av redovisade projekt har givetvis gjorts utifrån det fokus som följer av de olika frågeställningar som har att beakta i arbetet. 3.2Nationell IT-strategi för vård och omsorg beslutade regeringen att tillsätta en IT-politisk stra- tegigrupp med uppdrag att främja informationssamhällets fortsatta utveckling i . Arbetet leds av . Strategigruppen tillsatte i sin tur en särskild arbetsgrupp – Arbets- gruppen för IT inom vård och omsorg – med uppdrag att ta fram en nationell strategi för IT inom vård och omsorg. Arbetsgruppen be- stod av företrädare för departement och centrala aktörer inom vård- och omsorgsområdet. /05 lämnade arbetsgruppen en rapport till IT-politiska strategigruppen för vidare hantering internt inom . Gruppen har fortsatt som en referensgrupp i regi. Alltsedan dess är den inte längre en undergrupp till IT-politiska Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt strategigruppen utan fungerar som referensgrupp till ledningsgrup- pen för IT i vård och omsorg (se vidare nedan). Nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg Regeringen och Kommuner och Landsting tog i Dagmar- överenskommelsen för ett gemensamt initiativ till fördjupad nationell samverkan kring IT-utvecklingen inom vård- och omsorg. tillsatte den nationella lednings- gruppen för IT i vård och omsorg. I gruppen ingår representanter för , Kommuner och Landsting, Social- styrelsen, , och . Vidare skapades en referensgrupp av experter och branschföre- trädare för att fungera som ett rådgivande beredningsorgan till led- ningsgruppen. Referensgruppen består av representanter från andra berörda departement, utredningar (bl.a. ) och statliga myndigheter, av representanter från forskarvärlden, före- trädare för privata vårdgivare, läkemedelsindustrin och vårdens IT- leverantörer samt företrädare för vårdpersonalens nationella orga- nisationer. Ledningsgruppens arbete har utmynnat i en nationell IT-strategi för vård och omsorg som presenterades (skr. 2005/06:139). Strategin är i första hand inriktad på insatser inom hälso- och sjukvården och den del av omsorgsverksamheterna som angränsar till hälso- och sjukvårdens verksamhet. Strategin ska fungera som ett stöd för det lokala och regionala arbetet och lägga grunden till en fördjupad samverkan på nationell nivå. Avsikten är att strategin skall godkännas och tillämpas av staten, landstingen, kommunerna samt övriga vårdgivare och intressenter inom vård- och omsorgssektorn. Den nationella ledningsgruppen har fått förlängt mandat för att säkerställa en bred förankring samt föra en strategisk diskussion kring de beslut som behöver fattas på olika nivåer för att målen i IT-strategin skall kunna realiseras. I IT-strategin har följande vision formulerats: Med hjälp av ändamålsenliga IT-stöd får alla patienter god och säker vård och bra service. Vårdpersonalen kan ägna mer tid åt patienterna och anpassa vården till varje patients behov. IT an- vänds som ett strategiskt verktyg i alla delar av vården och de sam- lade vårdresurserna utnyttjas på ett mer effektivt sätt: Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt Medborgare, patienter och anhöriga har enkel tillgång till allsidig information om vård och hälsa samt om sin egen hälsosituation. De erbjuds bra service och är delaktiga i vården utifrån indivi- duella förutsättningar. Personal inom vård och omsorg har tillgång till välfungerande och samverkande IT-stöd som garanterar patientsäkerheten och underlättar deras dagliga arbete. Ansvariga för vård och omsorg har ändamåls enliga IT-stöd för att följa upp patientsäkerheten och vårdens kvalitet samt för verksamhetsstyrning och resursfördelning. Vidare har det i IT-strategin fastställts fem grundläggande och stra- tegiska frågor för vårdens fortsatta utveckling, effektivisering och förnyelse som sektorns aktörer behöver ta ställning till. Ställnings- tagandena i dessa fem frågor får enligt IT-strategin direkta kon- sekvenser för den fortsatta IT-användningen i vården: Förstärka medborgarnas och patienternas ställning och inflytande Medborgarnas och patienternas ställning och inflytande i vården har förstärkts, vilket avspeglas både i allmänna värderingar och i lagstiftningen. I detta ingår att patienter och deras närstående nu har bättre tillgång till information om vården. De praktiska förut- sättningarna för att kontakta och påverka vården har också förbätt- rats, och har därigenom ökat delaktigheten i vården. Denna för- stärkning av patienternas inflytande skall fortsätta och kommer att få direkta konsekvenser för utformningen av IT-stöden i vården och för patienternas och deras närståendes tillgång på information av olika slag. Ge vård utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser samt geografi ska avstånd Det finns en rad faktorer som gör det allt viktigare att vården fun- gerar utan hinder av verksamhetsmässiga och administrativa gränser och geografi ska avstånd. De största vårdbehoven har starkt lokal karaktär, främst vården av äldre och psykiskt sjuka. Ansvaret för dessa verksamheter delas av landstingen och kommunerna och för- utsätter ett nära samarbete. Rörligheten i befolkningen ökar i sam- band med studier, byte av arbete, bostadsort eller olika sommar- och vinterboende. Detta gör det angeläget att vården kan fungera Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt utan avbrott även när människor flyttar eller bor på flera ställen. Andra skäl för att vården måste kunna fungera över gränser av olika slag är att många typer av vård måste koncentreras till ett begränsat antal vårdenheter, i extremfallet till en plats i landet. Vidare har patienternas rätt och möjligheter att välja vård på annan ort varit jämförelsevis stora och har ytterligare förbättrats sedan det fria vårdvalet infördes . Den införda vård- garantin kan komma att öka rörligheten inom vården än mer. Ge vårdpersonalen effektiva kvalitets- och kompetenshöjande arbetsredskap IT i den svenska vården utnyttjas ojämnt, och används totalt sett jämförelsevis lite. Det finns därför behov av en utbyggd och mer jämn tillgång till effektiva IT-stöd. De IT-stöd som finns skall vara användarvänliga och förenkla de vardagliga rutinerna för vårdper- sonalen. Helst skall alla IT-stöd kunna hanteras med samma an- vändargränssnitt och ha gemensamma funktioner för inloggning, säkerhet och kommunikation. På detta område finns behov av för- bättringar och samarbete i vården. Det finns stora möjligheter att förbättra tillgängligheten och servicen i vården med hjälp av IT. Det finns vidare stora möjligheter att med hjälp av olika kunskaps- baserade expert- och beslutsstödssystem förstärka personalens kom- petens och därmed vårdens kvalitet. Bland annat kan risken för felaktig eller olämplig behandlig, exempelvis felaktig läkemedels- ordination, därigenom minskas. Denna utveckling har just börjat. Nationellt samarbete krävs för att den bästa expertisen skall kunna anlitas. Sträva efter god resurshushållning och ekonomisk effektivitet i verksamheten IT används för planering, styrning och uppföljning av vårdens verksamhet. Det är självfallet viktigt att IT-stöden för dessa uppgifter fortlöpande utvecklas och förbättras. Det är vidare angeläget att med hjälp av IT förkorta väntetider och samordna vården för patienterna samt minska det administrativa arbetet för personalen. IT erbjuder också en rad möjligheter till förbättrad re- surshushållning i ett strategiskt perspektiv. En är att köpa kvalifice- rade tjänster via elektronisk kommunikation, t.ex. för diagnostik inom radiologi och laboratoriemedicin. En annan möjlighet är att kvalificerad personal kan utnyttjas mer effektivt genom att profes- Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt sionella nätverk skapas. Det är tekniskt möjligt att exempelvis samordna jourtjänstgöringen för personal inom en rad specialiteter inom , i sjukvårdsregionerna och på nationell nivå. Möjligheterna att på dessa sätt effektivisera användningen av kva- lificerade och ofta knappa resurser växer snabbt. De förutsätter i många fall samarbete mellan flera huvudmän eller samarbete på nationell och internationell nivå. Skapa goda förutsättningar för IT i vården Användningen och utbyggnaden av IT i vården försvåras av en rad generella problem och brister i förutsättningarna för att använda IT på ett effektivt sätt. Dessa problem och brister kan i regel hänföras till tre områden: behov av lagändringar, krav på att informationen (termer och begrepp) ska vara entydigt definierad samt behov av bättre teknisk infrastruktur för IT. För att mer generellt skapa goda förutsättningar för IT i vården behöver vi därför: harmonisera lagar och andra regler med en ökad IT-använd- ning med bevarat integritetsskydd skapa en nationell informationsstruktur för vården vidareutveckla den nationella tekniska infrastrukturen i vår- den för att skapa en säker elektronisk kommunikation, både mellan olika vårdenheter och vid användning av avancerade medicintekniska produkter. För att förverkliga de intentioner som redovisats ovan krävs gemen- samma och koordinerade insatser mellan hälso- och sjukvårdens samtliga aktörer. Det arbete som enligt strategin behöver uträttas är uppdelat på sex insatsområden: 1) harmonisera lagar och regel- verk med en ökad IT-användning, 2) skapa en gemensam informa- tionsstruktur, 3) skapa en gemensam teknisk infrastruktur, 4) skapa förutsättningar för samverkande och verksamhetsstödjande IT- system, 5) möjliggöra åtkomst till information över organisations- gränser, och 6) göra information och tjänster lättillgängliga för med- borgarna. Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt I bedrivs projektet vårddoku- mentation. Genom projektet skapas ett vårdinformationsarkiv. Tanken är att patientinformation från länets offentliga och privata vårdgivare inom den landstingsfinansierade vården skall lagras i en gemensam vårddatabas (). För att behörig vårdpersonal skall få ta del av information om en patient krävs att det finns en vårdrelation med patienten. För till- gång till en annan vårdgivares patientinformation krävs dessutom att patienten har lämnat sitt samtycke till utlämnandet eller att en sekretessprövning har gjorts som utmynnat i att informationen kan lämnas ut. En behörighetsadministrativ tjänst (BAT) hanterar bl.a. autenti- cering av användare, administration av rättigheter och åtkomst- kontroll. i län drev projektet hälso- och sjuk- vårdskonto –2001. I den första delen av projektet gavs 100 patienter på i tillgång till sina uppgifter ur sjukhusets vårdadministrativa system . I den andra delen fick 100 patienter på tre vårdcentraler i och tillgång till uppgifter ur sina primärvårdsjour- naler. Utifrån de erfarenheter som projektet hade gett och patienter- nas önskemål utvecklades ett nytt hälso- och sjukvårdskonto. fick samtliga patienter (2 300) på en husläkarmot- tagning i erbjudande om att öppna hälso- och sjukvårds- konto. Kontot sattes i drift för de patienter som hade anmält sig (av de tillfrågade). När patienten ansöker om ett hälso- och sjukvårdskonto gör läka- ren en sekretessprövning av om patienten kan få del av de uppgifter som finns lagrade i kontot. Läkaren gör även en sådan sekretess- prövning i samband med att journalföring sker. 1P P Sustains står för Support for Users to Access Information and Services. Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt blir inte tillgängliga för patienten förrän de har signerats. Om upp- gifterna är känsliga, tar läkaren kontakt med patienten och förklarar betydelsen innan signering sker. Uppgifter som omfattas av sekretess gentemot patienten görs inte tillgängliga. Hälso- och sjukvårdskontot innehåller en förteckning över möten med mottagningen som patienten haft, uppgift om planerade besök för patienten, förteckning över erlagda patientavgifter, uppgift om aktuella sjukskrivningar, de dokument som läkaren sänder och mot- tar rörande patienten, laboratoriesvar, förteckning över förskrivna läkemedel, journaltext, uppgift om diagnos och överkänslighet samt uppgifter om patientens sjukhusvård. Vidare kan läkare och patient utväxla meddelanden via hälso- och sjukvårdskontot. För att patienten skall kunna ta del av sina uppgifter eller utväxla meddelanden med läkaren måste han eller hon först logga in sig med en PIN-kod och ett via sin mobiltelefon erhållet engångslösenord. Datainspektionen inledde tillsyn mot och fann i beslut att det inte är förenligt med bestäm- melserna i vårdregisterlagen att ge enskilda patienter direktåtkomst till uppgifter i vårdregister via Internet. upphörde med att ge patienter direktåtkomst till vårduppgifter via Internet och överklagade beslut. gjorde bl.a. gällan- de att syftet med 8 § vårdregisterlagen är att förhindra att obehörig vårdpersonal ges tillgång till patientuppgifter och inte att förhindra att patienter får åtkomst till sina uppgifter. Länsrätten i fann i dom att Datainspektionen haft fog för sitt beslut, varför överklagandet av- slogs. Länsrätten hänvisade i sin dom till förarbeten vari regeringen uttalat att det av hänsyn till sekretessen för uppgifter behövs sär- skilda regler för i vilken utsträckning direktåtkomst skall få finnas samt att direktåtkomst endast skall få förekomma i den utsträck- ning som anges i lag eller förordning. startade ett forskningsprojekt om patien- ters åtkomst till sin egen vårddokumentation via Internet. Forsknings- projektet utgör en fortsättning av de tidigare projekten och avser enligt ansökan om etikprövning att verifiera och komplettera tidi- gare resultat. Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt infördes Vårdgivarportalen i . Information från olika enheter i samlas i ett gemensamt IT-system. I den gemensamma plattformen ingår moduler såsom , Läkemedelsmodulen och LabRoS. är en funktion för att ge behörig vårdpersonal möjlighet att söka efter uppgifter registrerade i olika datoriserade vårdsystem. Patientöversikten innehåller ett urval av uppgifter om patientens tidigare vårdkontakter. Det är respektive systemägare som bestämmer vilka uppgifter som skall ingå i över- sikten. Digitala röntgenbilder finns inte med i patientöversikten, men däremot utlåtandet. Det är enbart uppgifter som bedöms vara icke sekretessbelagda i förhållande till patienten som görs tillgäng- liga i patientöversikten. Personer med skyddade personuppgifter finns inte med i patientöversikten. I Läkemedelsmodulen är det möjligt att få uppgift om vilka läke- medel som har förskrivits patienten. LabRoS är en databas som innehåller laboratorieremisser och remissvar. För att någon i vårdpersonalen skall kunna ta del av information i Vårdgivarportalen krävs att denne loggar in sig. För att få ta del av informationen krävs vidare att han eller hon är behörig och har en vårdrelation till patienten i fråga. Till varje användares behörighet knyts ett s.k. verksamhetsupp- drag. Härmed avses uppdrag att utföra arbetsuppgift inom ramen för en yrkestillhörighet vid en viss sjukvårdande enhet, t.ex. en läkare vid . Av verksamhetsuppdraget följer en läsrätt som är kopplad till det uppdrag användaren har på Ortopedi- centrum. Om patienten inte har lämnat något samtycke till att vård- personal får ta del av uppgifter i Vårdgivarportalen, har användaren begränsad tillgång till vårdinformation. Han eller hon har då åtkomst till information enbart från . Om patienten har lämnat sitt samtycke, innebär det ett samtycke till att ta del av all information i Vårdgivarportalen. Samtycket gäller till dess det återkallas. Ett samtycke kan begränsas till att avse exem- pelvis enbart det aktuella vårdtillfället. Det krävs inte något skriftligt samtycke. I stället registrerar vårdpersonalen samtycket genom att kryssa i en ja-ruta i Vårdgivarportalen. När det gäller medvetslösa patienter vars tillstånd kräver akut till- gång till tidigare vårdinformation kan behörig vårdpersonal få till- Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt gång till denna information även om samtycke inte har lämnats. Remissmottagare har alltid rätt att få tillgång till de upp- gifter som behövs. Detta informeras patienterna om. driver även pilotprojektet . Projektet innebär att 100 patienter ges möjlighet att via Internet ta del av sina patientuppgifter. Patientportalen innehåller samma infor- mation om patienten som Vårdgivarportalen. Det är framförallt kroniskt sjuka som är intresserade av projektet. Enligt uppfattning begär patienterna ett utlämnande enligt tryckfrihetsförordningen. De måste identifiera sig för att få tillgång till information. Enbart information som bedöms vara icke sekretessbelagd i förhållande till patienten görs tillgänglig. Patien- terna tilldelas ett elektroniskt och får en kortläsare hem- skickad. Patienterna kan logga in sig från t.ex. sin hemdator och få tillgång till uppgifter om t.ex. laboratoriesvar, röntgensvar samt jour- nalanteckningar från sjukhus och vårdcentraler. Via patientportalen får patienterna även möjlighet att förnya recept och boka tider. Framöver kommer patienterna även ges möjlighet att ta del av logg- uppgifter. Det kommer dock inte att framgå vem som har varit inloggad, utan endast vilken befattning personen i fråga har. I den Kliniska Portalen finns ett antal s.k. sammanställningstjäns- ter tillgängliga såsom Vårdöversikten, VMI och Gemensam Läke- medelslista. Med sammanställningstjänster avses tjänster som hämtar, sammanställer och presenterar patientinformation från olika befint- liga datoriserade journalsystem. Användaren av Klinisk Portal kan gå in och söka information om en patient, men kan inte själv ändra eller lägga till något. Vårdöversikten ger en översikt över patientens vårdkontakter och ger möjlighet att visa enskilda, utvalda journaldokument. Gemensam Läkemedelslista utgör en förteckning över patientens aktuella läkemedel och vilka läkemedel som tidigare förskrivits patienten. Tjänsten VMI (Viktig Medicinsk Information) innehåller i dags- läget endast information om vad patienten är överkänslig mot. För att kunna få tillgång till någon av tjänsterna i den Kliniska Portalen krävs att personen i fråga har tilldelats behörighet därtill. Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt Vidare krävs att han eller hon vid inloggning identifierar sig med ett smart kort som innehåller ett av utfärdat certifikat. All information som passerar den Kliniska Portalen loggas. Det är således möjligt att se vilken information som har skickats och till vem samt när i tiden det skett. Projektet har startat en pilotverksamhet, där två vårdcentraler och två sjukhus i använder sig av Klinisk Portal. Dessa vårdenheter anses ingå i samma sekretessområde. Inom ramen för projektet finns delprojektet liggaren. Patientliggaren skall användas framförallt av sjukhusens akutmottagningar. Genom patientliggaren uppnås en bättre kontroll av aktuellt patientflöde, de utredningar och behandlingar som igång- satts för varje patient samt patientens rumsliga förflyttningar. har varit förhållandevis tidigt med att in- föra ett sammanhållet elektroniskt journalsystem inom . fattade på central politisk nivå ett beslut om att införa ett sådant och det är i drift . I sorterar all hälso- och sjukvård, inkl. tandvård, under samma nämnd, dvs. ingår i samma myndighet. Basen i systemet är det patientadministrativa systemet (VAS) vari både journalföring och patientadministration hanteras. Alla vård- inrättningar inom den slutna och öppna vården är anslutna till det gemensamma systemet, även den landstingsdrivna tandvården. En- ligt uppgifter till utredningen har det gemensamma journalsystemet medfört en väsentlig minskning av hälso- och sjukvårdspersonalens administrativa arbete. Inom är i princip alla journalanteckningar potentiellt tillgängliga via en patientöversikt som alla har tillgång till. Vissa be- gränsningar har dock lagts in vad gäller tillgång till särskilda jour- nalanteckningar eller journaltyper, t.ex. i fråga om psykiatrin. Särskilt känslig information kan alltid sekretessmarkeras. Därmed avses att informationen inte är läsbar utanför en snäv krets av behörig personal. En funktion finns dock som innebär att sekretessmarke- ringar kan forceras av en del befattningshavare utanför kretsen men med särskild behörighet. Forceras spärrar, loggas detta och följs upp i särskild ordning. Den nationella IT-strategin och några utvecklingsprojekt 3.4Nationella initiativ och projekt är en ideell förening. Enligt dess stadgar är föreningens ändamål att främja en effektiv användning av IT inom vård och omsorg och att medverka till den samverkan som krävs för detta syfte. Huvuddelen av verksamheten bedrivs i ett helägt aktiebolag, . Föreningen skall enligt stadgarna främst vara ett forum för information och utbyte av idéer om verksamhe- tens inriktning och former. Föreningen bildades av och (numera Kommuner och Landsting), Föreningen VårdföretagarnaTPTF FTPT har ett samverkansavtal med föreningen. Landsting, regioner, kommuner och privata vårdföretag kan bli medlemmar i föreningen. har föreningen samtliga landsting/regioner, 42 kommuner och 7 privata vårdgivare som medlemmar. förvaltar och vidareutvecklar Sjunet, ett nationellt bred- bandsnät för säker kommunikation mellan aktörerna inom hälso- och sjukvården. Samtliga landsting, ett antal kommuner, ett antal privata vårdgivare inklusive och , , m.fl. är anslutna till Sjunet. förvaltar också den nationella katalogtjänsten HSA, hälso- och sjukvårdens adressregister. Tjänsten möjliggör snabb och säker identifiering av kontaktpersoner och olika funktioner i t.ex. landsting eller kommuner. Katalogen används bl.a. för att centralt lagra aktuella organisations-, enhets-, funktions- och användardata och att lagra och publicera publika nycklar för e-legitimation/certi- fikat (s.k. PKI). utvecklingsarbete sker främst i ett antal större projekt som formulerats gemensamt med medlemmar och andra intressen- ter. har bl.a. drivit PLUS-projektetTPTF3FTPT. Avsikten med projektet var att få beställare och leverantörer av IT-stöd inom hälso- och sjukvården att komma överens om ett antal grundförutsättningar vad avser arkitektur, gränssnitt, termer och begrepp.