sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — Mediearbetare med utländsk bakgrund Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Personlig kommuni- kation med , jurist, . Personlig kommunikation med Rag- nar , ombudsman, . (2004) Så räknade Journalistförbun- det 040331X- Elektroniskt dokument tillhandahållet av Rag- nar , ombudsman, . (2003) Stor andel visstidsanställda. Elektroniskt dokument tillhandahållet av , om- budsman, . 3Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Syftet med mitt kapitel är att presentera en temperaturmätning på tillståndet i tre stora svenska tidningar, när det gäller former och uttryck för diskriminering och rasism liksom former och uttryck för inkludering och antirasism. 2005 har titeln , utan frågetecken. Den behandlar ur olika aspekter den förändring mot en bättre journalistik som svenska nyhetsmedier arbetar för, borde arbeta för eller misslyckas med att arbeta för, i frågor som rör Sve- rige som ett mångetniskt samhälle. Den grundläggande tesen i års- skriften är att det , jämfört med tidigare i vag mening, finns en medvetenhet på de stora nyhetsmediernas redaktioner om att me- dierna inte har tagit sitt demokratiska ansvar i skildringen av Sve- rige som ett mångetniskt, flerkulturellt och flerreligiöst samhälle. Medvetenheten leder till en förändringsvilja som dikteras av två helt olika slag av skäl: Dels finns den ekonomiska drivkraften att få en publik bland dem som har invandrat till , dels handlar skälen om mediernas sociala ansvar att skildra den egna samtiden på ett sätt som främjar pluralism och demokrati (2005). Jag har undersökt innehållet i , Sydsvenska Dag- bladet och . Mina frågor till materialet kan sammanfattas såhär: På vilka sätt framgår det att samt och med omnejd har en etniskt heterogen befolkning? I vilka sammanhang framträder personer och grupper som inte har majoritetsbefolkningens etnicitet eller religion? I vilken mån tar tidningarna upp allvarliga missförhållan- den i samhället som rasism, diskriminering? Och mer övergripande: Vilka tecken kan man se på en Förändringstid, där etnocentrism och stigmatisering av dem som ses som till exempel invandrare, muslimer eller romer vittrar bort, till förmån för perspektiv där människors lika värde och mänskliga rättigheter står i fokus? Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Under hand kommer jag att använda tidigare forskning om svensk nyhetsjournalistik i frågor som berör invandrare, flyk- tingar och rasism som referenspunkt för en diskussion om perma- nens respektive förändring i medieutbudet. Här en kortfattad summering av tillståndet före en möjlig förändringstid: Människor med utländsk bakgrund är underrepresenterade i medierna, både som källor i allmänna samhällsfrågor och som källor i frågor som rör deras egen situation (2002; An- dersson 2005). Flyktinginvandringen och invandrares brott har varit före- mål för den mest omfattande mediala uppmärksamheten un- der det senaste kvartsseklet (2002; 2004). Frågor kring rasism och diskriminering i det svenska samhäl- let har intagit en undanskymd plats i nyhetsutbudet (Löwan- der 1997; 2002; 2004). I nyhetsmediernas rapportering om invandrare har nyhetslo- gik och en kolonial världsbild samverkat i att konstruera dem som problematiska, hotfulla och oroande (bl. a. 2004). Gränser, andrafiering och diskriminering Ett syfte med analyserna är att visa om, när och hur medierna ar- betar med att upprätta gränser mellan oss och dem; mellan å ena sidan den tänkta läsargemenskapen och å andra sidan människor och grupper som kallas asylsökande, flyktingar eller invandrare. De gränssättande tekniker som jag vill lyfta fram i analyserna sam- manfattas i begreppen andrafiering och diskriminering.1 Jag kommer att använda begreppsparet vi och de och ibland and- rafiering för att peka på en speciell form av identiteter som ny- hetstexter kan skapa för de aktörer som uppträder i texterna, samt för mediet/texten och för den implicita läsaren. 1 Termen andrafiering är synonym med termen andrande som jag vanligen använder. Andrande är en direktöversättning av engelskans othering; att göra någon eller några till Andra. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet De grundläggande sätt som en text konstruerar ett vi och ett de på är: Texten är sådan att vi talar om dem. De som beskrivs är fö- remål för gestaltningar och teorier som utgår från diskurser som textens vi är hemma i eller kan solidarisera sig med, me- dan de har marginellt eller inget inflytande över hur texten konstruerar dem. Relationen mellan textens vi och de framstår som en serie skillnader, ett motsatsförhållande eller en konflikt. Om nyhetstexter som berör invandrare och flyktingar uppfyller dessa villkor, så kan det delvis eller helt uppfattas som en konse- kvens av medielogikens krav. Nyhetsjournalistik lierar sig med myndigheters diskurser och konstruerar dem som saknar defini- tionsmakt i samhället som objekt för andras formuleringar och åt- gärder. Nyhetsjournalistik behöver också motsatser, polariseringar och konflikter för att formulera sig. Texter där skillnader står i fokus och där vi beskriver eller åtgärdar dem behöver inte representera dem på något negativt sätt. Skillnaderna kan vara till deras fördel eller framstå som en exotisk krydda i skildringen. Våra analyser och åtgärder kan genomsyras av välvilja och empati. Enskilda texter som arbetar med dessa former av andrafiering framstår ofta inte som främlingsska- pande. Men som permanenta inslag i nyhetsdiskursen över invand- rare och flyktingar ger de likväl ifrån sig viktiga budskap. De bidrar till att skapa kategorierna invandrare och flyktingar som annor- lunda och eventuellt bristfälliga. Det finns också i medierna en kraftfull och upprepande variant av andrafiering av framför allt muslimer, där de får härbärgera egenskaper som är oönskade i den egna kulturen. I tidigare analyser har jag visat hur nyhetstexternas typifierade invandrare bidrar till konstruktionen av en idealiserad svensk nationell identitet (2004). Andrafiering som uppfyller dessa villkor ska förutom de re- dan nämnda ha följande drag: De egenskaper, handlingar eller problem som vi tillskriver dem är främmande eller oönskade i vår egen självbild eller framstår som ett hot mot oss och vår identitet. Så beskrivna kontrasteras de mot vår utopiska, ideala själv- bild. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet För att diskutera om och i så fall på vilka sätt nyhetstexter kan sä- gas missgynna personer eller grupper som kallas till exempel invandrare, asylsökande eller muslimer, använder jag en begreppsapparat som har utvecklats av statsvetaren (2004). Boréus har studerat offentliga diskurser över de sinnes- slöa, de döva och invandrarna med syfte att identifiera diskriminering i tal och skrift. Diskriminering – negativ särbehandling – består i att personer missgynnas på grund av sin tillhörighet till en viss grupp, som defi- nieras i termer av till exempel kön, etnicitet, religion, sexuell ori- entering, fysisk eller psykisk (o)förmåga. identifierar fyra typer av diskursiv diskrimine- ring som var och en, men i synnerhet upprepade och tillsammans, innebär ett missgynnande av de individer eller grupper som blir fö- remål för dem. Utestängande från diskursen. När personer som har kategoriserats på ett visst sätt, inte kan eller får medverka i att formulera de frågor som är relevanta för dem, är deras röster utestängda från diskursen. Det finns grader av ute- stängande, där den totala frånvaron av hänvisning till gruppernas egna intressen är den starkaste. Osynliggörande är den mest kraftfulla varianten av utestängande. Ett osynliggörande av vissa grupper av medborgare och invånare på den offentliga arena som medierna utgör är ett tecken på grupper- nas maktlöshet som det förstärker den. Den andra typ av diskriminering som Boréus tar upp handlar om olika former av missgynnande framställningar av de Andra. Negativa presentationer av Andra kan göras på olika sätt. Uppen- bart nedsättande beteckningar som blatte eller svartskalle före- kommer i samhället, men knappast inom medier som vill accepteras som seriösa och demokratiska. Men också etiketter som från bör- jan är neutrala kan laddas med negativa konnotatio- Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet ner; till exempel invandrartät, invandrarkille. Benämningar/ beteckningar kan också vara negativa genom att de refererar till grupper och personer på sätt som frånkänner dem mänsklighet och individualitet; till exempel asylström, invandrarvåg. Negativa beskrivningar av kategorier som invandrare eller flyktingar är diskriminerande när de saknar faktisk grund eller om de fakta de bygger på är ofullständiga och inte balanseras mot andra kända fakta. När en kategori upprepat synliggörs i samband med negativa individbeskrivningar som kopplas till kategorin, blir det en form av diskriminering. Det kan också finnas övergripande strukturer i nyheterna som innebär en diskriminerande framställning av de Andra. I en analys av drygt ettusen rubriker till nyhetstexter som berör invandrare och flyktingar , fann jag att svenska aktörer framställ- des som den aktiva parten i av rubrikerna, medan tre fjärdedelar av aktörerna invandrare och flyktingar framstod som objekt för åtgärder och uttalanden eller som mottagare av olika slags insatser (1996). Ett sådant mönster kan ge ifrån sig budskap, inte bara om vilka kategorier av människor som har ny- hetsmediernas öra, utan om vilka grupper som har kompetens och handlingskraft och vilka som saknar sådan. På motsvarande sätt kan invandrares relativa osynlighet i nyhetsmedierna uppfattas inte bara som ett utestängande av röster utan också som en implicit karakte- ristik: De har inte något av vikt och intresse att tillföra det offent- liga samtalet. Den tredje form av diskursiv diskriminering som Boréus tar upp innebär att (kategoriserade) människor hanteras som objekt, på ett sätt som inte drabbar dem som intar diskursens subjektspositioner. Kategorin beskrivs från en position som är opåverkad av de analy- ser, önskemål, tankar och känslor de beskrivna personerna själva har och gör. Objektifiering blir diskriminerande när den utgör ett mönster i nyhetsrapporteringen och inte balanseras av hänvisningar till de beskrivna människornas egna behov och intressen. Boréus fjärde form av diskursiv diskriminering är den som har närmast samband med diskriminering som materiell handling. Den uttrycker sig som: Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Förslag till negativ särbehandling eller beskrivningar som normalise- rar negativ särbehandling. I journalistik är direkta förslag och uppmaningar sällsynta och står i strid med journalistikens norm att vara neutralt beskrivande. Där- emot kan nyhetstexter kontextualisera olika källors argument och uppmaningar till handling på sätt som gynnar eller missgynnar dem. Men nyhetsmediernas viktigaste bidrag till att normalisera negativ särbehandling i förhållande till flyktingar och stora grupper av invandrade består sannolikt i att överhud taget inte synliggöra den och föra upp den på agendan i det offentliga samtalet. De former av andrafiering respektive diskursiv diskriminering som framträder i det som explicit sägs i text och bild är relativt enkla att identifiera. Men journalistik arbetar inte bara med det ut- tryckligen påstådda utan också med tekniker som frammanar my- tiska förståelseformer. Nutida nyhetstexter påstår inte att mörka män är farliga för nordiska kvinnor; men de kan foga samman tecken som skapar associationer i den riktningen. Bilder och texter kan knyta an till en kulturkunskap, ett självklart vetande som vi bara har efter att ha skolats in i en viss nationell ideologi . (det skulle vara bra att ge exempel) Nyhetsbilder arbetar metonymiskt genom att framställa det ty- piska; ge delen för det hela, och typifieringarna kan i sin tur vara starkt negativt laddade, ibland via mytiska associationskedjor. Nyhetsmediernas invandrartäta förort är exempel på hur en metonymisk bildinprägling har bidragit till att skapa en genre av förortsreportagen, som gör dem igenkännliga och förut- sägbara – och diskriminerande (Ristilammi 1994, 1998; et al. Stereotypisering och fixering av invandrare som kategori I tidigare undersökningar har jag visat hur nyhetsmedierna har skapat invandrare som en speciell kategori människor. Detta har skett dels genom stereotypisering där bestämda roller gång på gång tilldelas dem som ses som invandrarkillar, män från Mellan- östern, invandrartjejer och invandrarkvinnor. Stereotypiseringen består i upprepningen av en tematik och rollfördelning, som arbetar med att upprätta skillnader mellan kulturer, sådana att svenskt = modernt, fritt, jämställt, medan till exempel muslimskt eller från Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet = traditionellt, förtryckande, patriarkalt. Föreställda skillnader mellan kulturer översätts till egenskaper hos individer och individen ses som representant för en grupp, en kultur eller ett geografiskt ursprung (2004). Det finns en rad stereotyper av människor och grupper som le- ver sitt mer eller mindre underjordiska liv på tidningssidorna. När en stereotyp existerar som en bild i läsarnas huvuden, behöver tid- ningstexten inte explicit referera till den grupp som avses i till exempel en brottsnotis. Vi vet att det handlar om invandrarkillar i nyheterna om mobiltelefonrån och vi vet vilka det handlar om när polisen slår larm om kvinnor som lurar sig in hos åldringar som de bestjäl. Vi har läst samma slags nyheter och kän- ner igen koderna i dem. Dessutom kan skribenter på debatt- och insändarsidor ta på sig uppgiften att peka ut och problematisera de grupper som nyhetstexter underförstått hänvisar till. När vi läser dagens tidning, så gör vi det i en kontext. Tidningen har en historia och olika delar och genrer i tidningen står i samspel både med var- andra och med den kunskap som finns lagrad i mediearkivet. Nyhetsmediernas bidrag till att befästa kategorin invandrare som särskild består emellertid inte främst i stereotypisering. Medi- ernas invandrare är till stor del en produkt av rutinmässiga, triviala nyhetstekniker. Praktiska nyhetsord som invandrarkvinna, invandrartät, in- vandrarförort upprepas tills de ser ut att beteckna något påtag- ligt. Invandrare presenteras med utgångspunkt i problem som definieras av olika myndigheter. Statistiska skillnader mellan svenskar och invandrare omvandlas till egenskaper – brister – hos den avvikande katego- rin, invandrarna. Strukturella samhällsproblem konkretiseras som egenskaper hos eller svårigheter för invandrare. Generella utsagor om invandrare från experter, utsedda repre- sentanter för invandrare eller från textens berättare fogas in i nyheterna. Personifierade invandrare gestaltas som exempel på en redan definierad generell problematik eller som undantag från en ge- nerell problematik. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Ett mediearkiv i text och bild över invandrare gör det möjligt att associera till, återanvända och bekräfta en igenkännbar idé- värld. Flera av de här teknikerna är generella och legitima arbetsredskap i journalistik. Men när de används upprepat i förhållande till en kate- gori människor kommer de att fungera stigmatiserande. Pröva att byta ut kategorin invandrare i punkterna ovan mot till exempel Boråsare eller ensamstående och se hur lätt det är skapa en kate- gori av Andra! I det följande kommer jag att lyfta fram de fall där stigmatise- rande tekniker och diskursiv diskriminering kommer till uttryck i de undersökta tidningarna. Jag kommer också att visa exempel på normaliserings- och inkluderingstekniker i materialet. Med det menar jag sätt att berätta där beskrivna eller intervjuade personer framträder som människor och medborgare och som en del av läse- kretsens vi. De tre undersökta tidningarna har olika karaktär. DN och Syd- svenskan är prenumeranttidningar och storstadsmorgontidningar med kvalitetsmediets krav på sig att informera om samhällsrele- vanta frågor. De skiljer sig åt bland annat genom att har 10–15 sidor lokalt material; från , och den så kal- lade Omkretsen.2 DN:s lokalbevakning av omfattar i allmänhet bara ett par sidor i den upplaga av tidningen som jag har undersökt; den som läsare utanför tar del av. En annan påtaglig skillnad mellan tidningarna är DN:s större resur- ser när det gäller inrikes- och utrikesbevakning samt kultur. säljs i lösnummer. Den är en rikstäckande kvällstidning med ett stort inslag av artiklar om nöjen och kändisar, men har också ett relativt stort opinionsmaterial i form av krönikor och debattartiklar. har också en omfattande sportbe- vakning i bilagan . 2 I den edition av som jag har undersökt, Lundutgåvan, är lokalmaterialet från något mindre omfattande än i den upplaga som når prenumeranterna i . Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Både och DN har sin läsekrets i regioner där en re- lativt stor andel av befolkningen har invandrat från andra länder; i och i . Av Malmöborna är födda i utlandet. De här siffrorna inkluderar alltså inte dem som är födda i som barn till invandrare. Dagens Nyheters upplaga 2004 var 363 400 och tidningen hade en hushållstäckning på i sitt utgivningsområde. DN pre- senterar sig på följande sätt på sin hemsida: DN är oberoende, står fri från partier, organisationer och ekonomiska maktsfärer. DN:s politiska hållning är liberal. Tidningen redigeras i li- beral och frisinnad anda. av omskakande förändringar har DN att med ny skärpa hävda det öppna samhällets grundläggande värden, däribland upplyst förnuft och toleransklimat. Oberoende liberal är den mest täckande beteckningen för denna po- sition, som är rotad i DN:s tradition alltsedan starten . läses av omkring en mil- jon människor. besöker omkring 1,8 miljoner människor . DN är landets största annonsmedium på tidningssi- dan. Vår utgångspunkt är att människor, oavsett social bakgrund, ska ha möjlighet att delta i och förstå gemensamma angelägenheter. Vi verkar i en upplysningstradition som vill bidra till att svenskarna är ett läsande och tänkande folk. // Vi slår vakt om objektivitet och en oberoende verksamhet på alla plan. ingår i Bonnierkoncernen, ett av norra ledande medieföretag. hade en hushållstäckning på i sitt utgiv- ningsområde . Tidningen presenterar sig på följande sätt: är en oberoende liberal morgontidning som i sin opini- onsbildning står fri från bindningar till politiska partier och andra or- ganiserade samhällsintressen. är i alla aspekter självständig och opartisk. Tidningens inriktning är fastslagen i bolagsordningen. är moderbolag i . Syd- svenskan är för annonsörer den mest effektiva kommunikationen med marknaden i /. är huvudägare till . upplaga helår 2004: Vardagar 135 600, 154 400 () är största dagstidning och har 1,4 miljoner läsare , enligt uppgifter på den egna hemsidan. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet upplagan på 452 300. Tidningen ingår i och ägs av och mediekoncernen . formulerar sin policy såhär: Medieföretaget uppdrag är att effektivt konkurrera på tidningsmarknaden, internet och i andra mediekanaler. ska aktivt och kritiskt granska samhälle och maktha- vare, driva opinion och ge journalistisk service. ska ge röst åt vanligt folk. Dess journalistik ska vara sann och saklig, åsikter ska skiljas från fakta. är oberoende socialdemokratisk. Detta avspeglas i le- darredaktionens material, inom vida ramar också i kulturredaktionens. Inga lojalitetsband, vare sig till ägare, ideologier, annonsörer eller samarbetspartners, får hindra att skildra verkligheten så ärligt det står i mänsklig makt. Det undersökta utbudet , den 1–och –, präglas inte av någon enskild stor nyhets- händelse. Några händelser och ämnen är emellertid gemensamma för de tre tidningarna och jag ska kortfattat ange vad de handlar om, för att fortsättningsvis kunna referera till dem som kända. Temat apatiska flyktingbarn är framträdande . Bakgrunden är att rapporter från människorättsorganisationer och från advokater och läkare som har med asylsökande att göra, visar att det finns ett stort antal barn (kanske ett hundra, kanske fler eller färre) som har blivit sjuka, apatiska och okontaktbara, under sin väntan på ett beslut om uppe- hållstillstånd för familjerna. Informationen används av riks- dagspartier i opposition för att kritisera regeringens flykting- politik. I medierna kopplas temat apatiska flyktingbarn ibland till Påskuppropet från företrädare för kyrkorna, som pläderar för allmän amnesti för dem som väntar på uppehållstillstånd i . Flera medieorganisationer arrangerar manifestationer för den svenske journalisten som sitter fängslad i . En grupp juridikstudenter har kartlagt krogdiskrimineringen i , och och väcker DO talan mot de utpekade krogarna. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Pastorn i Livets Ord, , som har uttalat sig krän- kande om profeten i ett teveprogram, får hotfulla brev från personer som sägs tillhöra muslimska organisatio- ner. Två irakiska medborgare ställs inför rätta misstänkta för att ha samlat in och skickat pengar till en terroristorganisation. En frånskild man som under en semester med sina fem barn har fört barnen till och hållit dem kvar där döms till fängelse. Jag har gått igenom allt redaktionellt inrikesmaterial i tidningarna samt ledarsidor och opinionsartiklar från inbjudna skribenter med sikte på hur flyktingar och personer eller grupper som ses som in- vandrare framträder i de tre tidningarna. En tidning består av flera avdelningar och genrer med olika slags innehåll och tilltal till läsaren. Genrerna går att se som olika slag av arenor för deltagande och makt, där villkoren för tillträde varierar (2005). Genrerna har också olika status; de tillmäts olika grad av anseende och trovärdighet. Även om det inte går att exakt gradera status hos olika avdelningar i en tidning, är statusdimensionen viktig när man diskuterar människors synlighet i och tillträde till olika genrer. Den stora morgontidningens nyhetsrapportering i den hårda, seriösa samhällssfären som inrymmer bland annat politik, krimina- litet, mänskliga rättigheter och ekonomi har högre status än låt oss säga nöjessidorna i samma tidning och definitivt högre trovärdighet än tabloidkollegans nyheter. Vidare har debattsidor, där inbjudna debattörer och krönikörer medverkar högre status och ett annat tilltal än läsarnas insändarsidor. Eftersom olika delar eller genrer i tidningen arbetar under olika villkor, så delar jag ibland upp presentationen av undersökningen resultat i följande kategorier: Ettan (sidan 1, där puffar till dagens viktigaste nyheter brukar finnas), ledar- och debattsidor, inrikes- nyheter, lokala nyheter, ekonomi, kultur och nöjen, sport och fa- miljesidor. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Att på något sätt synas i medierna som intervjuad, porträtterad el- ler omtalad är den mest grundläggande formen av tillträde till det medierade offentliga rummet. Osynliggörande av personer ur underordnade grupper kan vara en form av diskriminering. Å andra sidan är ett systematiskt synliggörande av en grupp i negativa sam- manhang också en form av diskriminering. Min första fråga till utbudet i de tre tidningarna handlar enbart om vilka som syns i tid- ningen som personer och om de har svensk eller utländsk bak- grund. I första hand är det namnet som avgör hur jag klassificerar en person, men ibland finns också en referens i texten till perso- nens medborgarskap eller etnicitet. Det är bara personer som har räknats; alltså inte hänvisningar till abstrakta kategorier som asyl- sökande eller invandrare. I Dagens Nyheters del 1, som består av Ettan, ledar- och debattsi- dor, inrikesnyheter, lokala nyheter, Insidan (för mjuka reportage), konsument- och familjesidor, har fem–av dem som syns, genom att de själva framträder i tidningen eller omtalas, an- nan etnisk bakgrund än svensk. I kulturdelen är andelen betydligt högre och ligger på 15–.