sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — I direktiven slås det vidare fast att utredaren ska lämna förslag till hur lämpliga verktyg kan utvecklas, i syfte att bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av olika kulturmiljömål som rör skogen. Den del av direktiven som gäller skötsel av kulturmiljövärden behandlas i kapitel 17. 16.2 Kulturella värden i skogslandskapet Den svenska skogen har brukats på olika sätt . Våra svenska skogar gömmer åtskilliga spår efter våra forna förfäders liv och död. Ålderdomliga tecken efter boningar samsas med stenåldersgravar och mer sentida lämningar efter de senaste seklens industriella utveckling. Av de forn- och kulturlämningar som har registrerats i () fornminnesregister ligger cirka tre fjärdedelar på skogsmark. Nya lämningar tillkommer dessutom fortlöpande till följ inventeringar. I samband med utvärdering av skogspolitikens effekter (2001) gjorde RAÄ bedömningen att 125 000 ha skogsmark berörs av fornminnen. Därtill kommer betydande arealer för övriga kulturminnen. Sammantaget bedömdes av den produktiva skogsmarken vara berörd, om än med stor variation i koncentrationen mellan vissa bygder och fastigheter. I län och regioner med anknytning till bergsbruk och långvarigt skogsbruk är exempelvis flottningslämningar, kolbottnar, tjärdalar och gruvhål mycket rikligt förekommande. Andra Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 268 lämningar som förekommer över hela riket är exempelvis torp-, fäbod- och andra bebyggelselämningar samt röjningsrösen och odlingsrösen från yngre tid. Skogen hyser även djur- och växtarter som är beroende av biotoper som inte skulle ha utvecklats utan människans påverkan i äldre tid. Detta s.k. biologiska kulturarv i form av exempelvis skogsbeten och slåttermarker hyser ofta betydande kulturmiljövärden och stor biologisk mångfald. I skogens finns också ett rikt immateriellt kulturarv. Med detta åsyftas bl.a. de sägner, traditioner och ortnamn som är knutna till olika områden och objekt. 16.3 Kulturmiljö i skogspolitiken – en kort historik Kulturmiljöfrågorna har haft en förhållandevis kort historia inom skogspolitikens ram. omnämndes kulturmiljövården endast i föreskrifterna och de allmänna råden till Skogsvårdslagen (SVL). inkluderades sådana bestämmelser dock i den dåvarande hänsynsparagrafen (21 § SVL). Vid införandet av den nya skogspolitiken gavs miljömålet större vikt . I målet slås det fast att skogens kulturmiljövärden ska värnas. Noterbart här är att regeringen i propositionen konstaterade att den skogspolitiska kommittén inte hade behandlat kulturmiljöfrågorna närmare i sitt betänkande.1 Regeringen framhöll att kulturmiljöfrågorna kommer till uttryck i skogsvårdslagstiftningen och ansåg att kommitténs utgångspunkter för formuleringen av skogspolitikens miljömål därför behövde kompletteras i det avseendet. Regeringen konstaterade att skogen och skogsmarken rymmer många kulturhistoriska värden som det måste tas hänsyn till vid skogens brukande. Regeringen betonade att skador på kulturmiljön ska undvikas så vitt det är möjligt. Kulturmiljövårdens ökade status inom skogspolitiken i kombination med otillräckliga kunskaper bland många skogsägare och myndighetspersoner på detta område bidrog till att dåvarande () gjorde flera satsningar på kulturmiljöfrågorna , däribland i Skogen och projektet och Historia. 1992/93:226. SOU 2006:81 Kulturmiljövärden i skogen 269 16.4 Kulturmiljöfrågor i sektorsmålen 16.4.1 Sektorsmålens långsiktiga målbild Som har redovisats i kapitel fyra beslutade om ett antal s.k. sektorsmål för skogssektorn som ska vara uppnådda . Till grund för arbetet låg det man betecknade som en långsiktig målbild. I målbilden slogs det bl.a. fast att värdefulla kulturminnen och kulturmiljöer bevaras och synliggörs. 16.4.2 Kortsiktiga mål Den långsiktiga målbilden låg sedermera till grund för ett antal kortsiktiga mål. Ett av dessa var att skogsmarken ska brukas på sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . 2 Målet är identiskt med delmål 3 i Levande skogar. Som en del av Levande skogars s.k. generationsmål anges för övrigt att kulturminnen och kulturmiljöer värnas. Noterbart i sammanhanget är att man inte lyckades enas om ett mål för skötsel av vissa biotoper. Det gäller exempelvis skogar som behöver särskild skötsel för att vidmakthålla kulturella värden. Bl.a. konstaterades det att det biologiska kulturarv som formats av mänskligt brukande är hotat p.g.a. ändrad markanvändning. 16.5 Lagstiftningen och kulturmiljö i skogen 16.5.1 Lagen om kulturminnen Lagen om kulturminnen (populärt kallad kulturminneslagen eller KML) ger bl.a. skydd åt fasta fornlämningar. Fasta fornlämningar är i lagen uppräknade lämningar efter människors verksamhet under forna tider, som har tillkommit genom äldre tiders bruk och som är varaktigt övergivna.3 Skyddet för fornlämningarna gäller oavsett om de är utmärkta på kartor eller är kända på annat sätt. 2 I de sektorsmål som gällde var det kortsiktiga målet att fasta fornlämningar bevaras i oskadat skick och att övriga kulturmiljöer vårdas så att full hänsyn tas på huvuddelen av arealen. 3 , Skogspolitiken - en beskrivning av den politik och övriga faktorer som påverkar skogen och skogsbruket (2001, rapport 8B, 2001). Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 270 Till en fast fornlämning hör dessutom ett så stort område på marken som behövs för att bevara fornlämningen och ge den ett tillräckligt utrymme med hänsyn till dess art och betydelse. Kulturminneslagen stadgar att det är förbjudet att utan tillstånd av rubba, ta bort, gräva ut, täcka över eller genom bebyggelse, plantering eller på annat sätt ändra eller skada en fast fornlämning (2 kap. 6 §). Om en fornlämning påträffas under arbetet, ska detta avbrytas till den del fornlämningen berörs. Ingen ersättning utgår för det intrång i markanvändningen som en fast fornlämning kan förorsaka. svarar för är tillsynen kulturminneslagen och får en kopia av de avverkningsanmälningar som berör en känd fornlämning. I princip är alla skogliga åtgärder som innebär markingrepp inom ett fornlämningsområde tillståndspliktiga enligt KML. Föryngringsavverkning, röjning, gallring och uttransport av virke får dock utföras utan tillstånd, så länge åtgärden inte innebär skada, övertäckning eller annan förbjuden verksamhet enligt 2 kap. 6 § KML. kan i samband med beslut om tillstånd ange villkor för vilka åtgärder som får respektive inte får utföras inom fornlämningsområdet. Ett sådant villkor kan exempelvis vara att skogsbruk endast får ske med särskilda, anpassade metoder. Ofta handlar det om vilka markberedningsmetoder som får användas. Sammantaget kan man säga att de fasta fornlämningarna åtnjuter ett mycket starkt lagskydd där i princip kan förbjuda alla åtgärder som man bedömer kan leda till att lämningen kan komma att skadas. Å andra sidan framgår det även av KML att skogsbruk ska kunna bedrivas i områden med fornlämningar, under förutsättning att fornlämningarna inte skadas. kräver exempelvis ofta att markberedning eller körning med maskiner sker på ett sådant sätt att fornlämningar inte skadas. RAÄ:s allmänna råd till kulturminneslagen RAÄ har tagit fram allmänna råd till 2 kap. KML. De allmänna råden visar hur man bör förfara då fasta fornlämningar berörs av skogsbruket. Vidare behandlas de särskilda samrådsformer som ger möjligheter att bevaka fornlämningsvårdens intressen i skogen. SOU 2006:81 Kulturmiljövärden i skogen 271 I de allmänna råden anges det att skogsbrukaren är skyldig att ta reda på om en skogsbruksåtgärd berör en fornlämning. I ett sådant fall ska han också samråda med . Det anges också att bör ta initiativ till en granskning av hur de föryngringsåtgärder i form av markberedning m.m. som följer på avverkningen ska utföras. Skogsbrukaren informeras om att en granskning kan komma att leda fram till att ger tillstånd till skogsbruksåtgärder inom fornlämningsområdet med vissa villkor. Det anges också att inför föryngringsåtgärder gemensamt med skogsägaren bör gå igenom förutsättningarna för markberedning utan skadeverkningar. Enligt uppgift från RAÄ pågår ett arbete med att komplettera de allmänna råden. Det gäller bl.a. beträffande vidsträckta fornlämningar, vanligen s.k. fornåkrar och röjningsröseområden.4 16.5.2 Skogsvårdslagen och kulturmiljöerna Enligt 14 § skogsvårdslagen (SVL) ska markägaren i samband med avverkningsanmälan redovisa vilka kulturmiljöer som finns inom avverkningsområdet samt den natur- och kulturmiljöhänsyn som planeras. Hänsynsreglerna i 30 § skogsvårdslagen För kulturlämningar i skogsmark som inte omfattas av kulturminneslagens bestämmelser gäller (30 §) med tillhörande föreskrifter. har i föreskrifter till lagen angivit att skador till följd av skogsbruksåtgärder ska undvikas eller begränsas i och invid värdefulla kulturmiljöer i skogen. Vad som avses med sådana miljöer exemplifieras i allmänna råd. Kulturlämningarnas skydd begränsas dock av intrångsbegränsningen, i och med att föreskrifter inte får meddelas som avsevärt försvårar markanvändningen. Med stöd av SVL kan den skogliga myndigheten dock förbjuda avverkning i fjällnära skog om den bedöms vara oförenlig med intressen av väsentlig betydelse för bl.a. kulturmiljövården. 4 Länsstyrelsernas tillämpning av kulturminneslagens bestämmelser på s.k. fornåkrar har inneburit vissa problem för skogsbruket i en del län. En justering av de allmänna råden kan leda till en mer enhetlig tillämpning. Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 272 Kulturlämningar har sällan särskilt en stor areell yttäckning. Till skillnad från fornlämningar omges kulturlämningar inte heller av ett rättsligt reglerat område (jfr fornlämningsområde ovan) vilket gör att skogsbruk vanligen kan ske utan större inskränkningar. Ett problem som brukar tas upp i samband med 30 § SVL är de prioriteringar som ofta måste göras av vilken hänsyn som ska tas. Föreskrifterna till bestämmelsen säger att Om det inte är möjligt att inom ramen för intrångsbegränsning ta all den hänsyn som föreskrifterna kräver, skall hänsyn i första hand tas till de arter som enligt beslut är rödlistade. Detta kan leda till att hänsyn till naturvårdens intressen prioriteras före kulturvårdsintressena. 16.5.3 Det biologiska kulturarvet kan även skyddas med stöd av . Enligt 12 kap. 6 § måste skogsbruksåtgärder som kan komma att väsenligt ändra naturmiljön anmälas för samråd till . Byggande av skogsbilväg omfattas vanligen av denna skyldighet. 16.6 och kulturmiljöfrågor 16.7 Rådgivning viktigaste medel för att nå de skogspolitiska målen är olika former av rådgivning. Kulturmiljövårdsintressen berörs på olika sätt i denna rådgivning. För att rådgivningen ska ha avsedd effekt krävs dock att personalen har tillräckliga kunskaper kring här aktuella frågor. I 2001 angavs det att en tredjedel av personalen vid dåvarande SVO helt saknade utbildning i kulturmiljöfrågor. Vidare konstaterades det att en tredjedel av myndighetens personal kommer att gå i pension inom mindre än . Detta pekade sammantaget på ett starkt ökat behov av utbildning inom dessa frågor. Enligt uppgift från har utbildningsnivån emellertid förbättrats väsentligt på detta område . pekar på vissa regionala skillnader där en del regioner har utbildat större delen av sin fältpersonal. Utbildningsarbetet kommer att fortsätta men i och med den pågående om SOU 2006:81 Kulturmiljövärden i skogen 273 organisationen av den skogliga myndigheten är det, enligt ännu inte klart hur det kommer att läggas upp. 16.7.1 Tillsyn enligt SVL tillsyn innebär bl.a. att myndigheten skickar kopior på avverkningsanmälningar till i de fall kända fornlämningar berörs. kan också i enlighet med vad som beskrivs närmare i detta betänkandes kapitel 23 om myndighetens tillsyn meddela lagråd, förelägganden och förbud för att erforderlig hänsyn enligt 30 § SVL ska tas till kulturlämningar. Som underlag för denna tillsyn använder bl.a. digitala version av fornminnesregistret (se nedan) i sitt interna ärendehanteringssystem Kotten. Man har även tillgång till digital information från de inventeringar som har gjorts inom ramen för det nedan nämnda projektet och historia. anser att tillgången på digital information kring forn- och kulturlämningar är betydligt bättre än . 16.7.2 i skogen –1995 genomförde dåvarande () i skogen. Syfte med kampanjen var att öka kunskaperna om och förståelsen för kulturminnen i skogen och därmed åstadkomma ett ökat hänsynstagande verksamma i skogsbruket. bedömning var i 2001 att kampanjen hade en positiv inverkan på kunskapsläget och förståelsen för vikten av att skydda och vårda det gemensamma kulturarvet.5 16.7.3 Skog och historia har i samarbete med kulturmiljövårdens myndigheter drivit projektet och historia. Detta har omfattat inventeringar av kulturmiljövärden på skogsmark i vissa regioner. Huvudsyftet har varit att skapa ett bättre kunskapsunderlag för skydd av kulturlämningar på skogsmark då skador på dessa inte 5 , Fornlämningar och kulturmiljöer i skogsmark (2001, rapport 8E, 2001). Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 274 sällan beror på att lämningarna inte är kända av skogsbrukets aktörer. En annan viktig del i projektet har varit att utveckla kompetensen på kulturmiljöområdet bland såväl verksamma inom skogen som lokalbefolkning och andra intressenter. Så kallade Gröna jobb inom arbetsmarknadspolitiken har varit en viktig finansieringskälla för Skog och historia. Enligt uppgift från har av skogsmarksarealen (inklusive impediment) inventerats inom ramen för projektet. Riksantikvarieämbete konstaterar att det inom Skog och historia har gjorts betydande insatser för att föra ut information om skogens kulturarv. Det som enligt RAÄ däremot inte fungerar helt tillfredsställande är arbetet med kvalitetssäkringen av resultaten. Enligt RAÄ beror detta främst på bristande tillgång på resurser.6 16.7.4 NOKÅS kan lämna bidrag till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som går utöver SVL:s krav, s.k. NOKÅS-stöd. Bidrag lämnas t.ex. till restaurering av kulturmiljöer som skogsbeten, kolarkojor, tjärdalar och till områden med hamlade och frihuggna lövträd. I årsredovisning för konstateras det dock att kulturmiljövårdsåtgärderna är underrepresenterade bland dem som har fått stöd. 7 Beviljade NOKÅS-bidrag uppgick till . Av dessa gick cirka en femtedel till kultumiljövårdsåtgärder. 16.7.5 Projektet I regeringens skrivelse om skogspolitiken konstateras det att alternativ till kalhyggesföryngringar kan vara aktuellt t.ex. i områden där man har skäl att behålla ett kontinuerligt trädskikt. Det kan, enligt skrivelsen, bl.a. gälla områden där man av kulturmiljöskäl vill bevara en kontinuitet i landskapsbilden. I sammanhanget kan nämnas att på regeringens uppdrag driver det treåriga projektet och kontinuitetsskogsbruk. Inom projektet ska det bl.a. utarbetas metoder för bruk och skötsel som syftar till att bibehålla 6 Uppgift från , , 7 , Årsredovisning 2005. SOU 2006:81 Kulturmiljövärden i skogen 275 särskilda värden i dessa skogar. En slutlig rapport ska lämnas . 16.7.6 Gröna skogsbruksplaner tar på uppdrag fram s.k. gröna skogsbruksplaner. Dessa planer kan bidra till att skogsbruksåtgärderna anpassas och skötseln sker ur ett kulturhistoriskt perspektiv. I planerna registreras bl.a. kulturmiljöer och fornlämningar. På detta sätt får markägaren kännedom om var lämningarna finns och vilken kulturmiljöhänsyn som bör tas. 16.7.7 Inventeringar I årliga s.k. polytaxinventering inventeras bl.a. vilken hänsyn som har tagits till kulturmiljöerna i samband med föryngringsavverkning. De resultat som presenterades visade att den positiva trenden i förbättrad natur- och kulturmiljöhänsyn som hade funnit har avstannat. kan ingen positiv trend skönjas.8 av avverkningarna når inte upp till lagens krav. I vilken utsträckning hänsyn har tagits till kulturmiljövärden är en av de variabler som ligger till grund för sammanvägda bedömningen. 16.8 insatser för kulturmiljöfrågor i skogen (RAÄ) är central förvaltningsmyndighet för kulturmiljön. I den egenskapen ska man samverka med andra, däribland med den skogliga myndigheten och med andra aktörer inom skogssektorn. RAÄ är representerat i nationella sektorsråd och deltar i arbetet med att följa upp miljökvalitetsmålet Levande skogar. RAÄ vägleder också länsstyrelserna i deras tillämpning av Kulturminneslagen på skogsmark. 8 , Natur- och kulturmiljöhänsyn vid föryngringsavverkning – resultat från rikspolytaxinventering (R1), 1999-2004, Promemoria, 2006-0615. Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 276 RAÄ har en viktig uppgift när det gäller att tillhandahålla kunskapsunderlag kring forn- och kulturlämningar. En betydelsefull källa för detta ändamål är RAÄ:s fornminnesregister. I detta register finns det beskrivningar och lägesbestämningar av samtliga de forn- och kulturlämningar som fornminnesinventeringen har registrerat. En digital version av fornminnesregistret (FMIS) finns för hela landet. FMIS uppdateras kontinuerligt med ny information om befintliga lämningar och nya fynd utifrån resultat av inventeringar, utredningar och undersökningar.9 FMIS sökapplikation har drygt 2000 användare, bl.a. på länsstyrelser, regionala museer, kommuner, , skogsbolag, elbolag, företag och organisationer. En publik tjänst som ska ge fornminnesinformation över Internet (FMIS Fornsök) kommer enligt planerna att tas i drift . 16.9 målen för kulturmiljövården i skogen? I (SVO:s) uppföljning av skogspolitiken (2001) konstaterades det att fornlämningar fortfarande skadas vid skogbruk och att nödvändig skötsel av kulturbetingade biotoper endast förekommer i begränsad omfattning.10 Den sammanfattande bedömningen var att den hänsyn till natur- och kulturmiljön som har tagits har varit otillräcklig men att flera faktorer pekar på tydliga förbättringar. I regeringens skrivelse om skogspolitiken konstaterades det att flera rapporter under har angivit att fornlämningar och kulturlämningar skadas i samband med skogsbruk. En undersökning gjord av RAÄ visade att de flesta skadorna uppstår vid markberedning.11 Regeringen betonade att utvecklingen behöver följas och att skadefrekvensen måste utvärderas kontinuerligt. 9 Antalet registerposter i registret uppgår till drygt 380 000. Antalet enskilda objekt är betydligt flera, eftersom varje post ofta innehåller beskrivningar av flera objekt. 10 , utvärdering av skogspolitikens effekter 2001, meddelande 1/2002. 2003/04:39. SOU 2006:81 Kulturmiljövärden i skogen 277 16.9.1 Uppföljning av Levande skogar delmål 3 om skydd för kulturmiljövärden I kapitel fyra har uppfyllelsen av Levande skogars delmål redovisats. I den senaste utvärderingen från anges det att skadenivån är hög för kända forn- och kulturlämningar.12 16.10 Varför nås inte målen? De huvudförklaringar som brukar ges till att målet inte nås är att kunskaperna om forn- och kulturlämningarnas förekomst i skogsmark är begränsad. Många lämningar är okända för både markägare och myndigheter. I regeringens skrivelse om skogspolitiken ansågs det inte vara realistiskt att tro att skador på skogens kulturmiljövärden kommer att upphöra så länge skogsbruket inte har tillgång till lättåtkomligt kartmaterial som visar var forn- och kulturlämningar finns. Regeringens ansåg det därför vara nödvändigt att skogsbruket får tillgång till ett sådant lättåtkomligt digitalt register för forn- och kulturlämningar i skogsmark. Utöver ökade kunskaper bl.a. om lämningarnas lokalisering har i tidigare rapporter till uppföljningar av Levande skogar pekat på flera ytterligare åtgärder som krävs för att delmålet ska nås. Bland dessa åtgärder märks bl.a. ett förbättrat samarbete mellan olika myndigheter liksom mellan myndigheter, skogsbrukare och övriga aktörer. Vidare ansåg myndigheten att det krävs en omfattande kompetenshöjning på bredd och djup hos den skogliga myndigheten liksom en ökad kunskap och förståelse hos skogsbrukets aktörer. menade också att arbetet med att göra data från befintliga inventeringar lätt tillängliga för markägare, entreprenörer och myndigheter måste påskyndas. Markberedningsmetoderna behöver, enligt , dessutom anpassas och utvecklas. I den senaste miljömålspropositionen konstaterade regeringen att insatserna för bevarande och utveckling av skogens kulturella och sociala värden måste stärkas.13 Regeringen fann, i likhet med och , att skogsbruket skadar forn 12 , Miljömålen på köpet uppföljning av 16 miljömål, de Facto 2006. 2004/05:150. Kulturmiljövärden i skogen 2006:81 278 och kulturlämningar i alltför stor omfattning. Regeringen upprepade även uppfattningen att det saknas kännedom om var huvuddelen av lämningarna på skogsmark är belägna. Regeringen framhöll också på nytt vikten av ökad kunskap bl.a. genom fortsatta inventeringar. Vidare betonades vikten av att den information som redan finns att tillgå om var olika kulturlämningar förekommer görs lättare tillgänglig och användbar för skogsbrukets olika aktörer. Enligt regeringen borde exempelvis information om kulturmiljövärden i skogen integreras i den information om skogliga förhållanden som ska tillhandahålla. konstaterar i sin senaste uppföljning av Levande skogar att det finns ett fortsatt behov av att utveckla skonsamma markberedningsmetoder, utbilda, informera berörda parter och inventera kulturlämningar i skogslandskapet.14 I nästan samtliga län pågår inventeringar av okända forn- och kulturlämningar genom ett samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna. Enligt kommer inventeringarna dock inte att bli klara för att skapa förutsättningar för att nå målet. Rådet pekade dock på att införandet av digital kartteknik och en förbättrad riktad rådgivning kan förbättra situationen avsevärt. 16.11 Stormen och skogens kulturmiljöer När stormen drog fram över innebar det besvärliga konsekvenser för kulturmiljövärden. Inom ramen för projekt gjordes en analys som visade att storm, upparbetning och utkörning med säkerhet har skadat forn- och kulturlämningar men att orsak och omfattning varierar mellan länen. Resultatet visade att av drygt 4 600 undersökta fornminnen hade skadats. En förklaring till de relativt stora skadorna var svårigheterna att vid upparbetning och uttransport veta vad som döljer sig under brötar med träd. Digitaliserad information om kulturlämningarna hade gjort det lättare att exempelvis undvika körskador på en mer eller mindre dold kulturlämning. förutsätter detta att lämningen i fråga är känd för myndigheterna, vilket alltså inte alltid är fallet. 14 , Miljömålen på köpet uppföljning av 16 miljömål, de Facto 2006. 279 17 Skötsel av natur- och kulturmiljövärden i skogen 17.1 Direktiven I slås det fast att nödvändig skötsel av kulturbetingade värden endast förekommer i begränsad omfattning. Utredaren redovisa en bedömning av kostnaderna för att sköta såväl natur- som kulturbetingade värden samt förslag till former för sådan skötsel. 17.2 uppdrag till har låtit göra en bedömning av kostnaderna för att sköta natur- och kulturbetingade värden på skogsmark samt ta fram förslag till former för sådan skötsel. har redovisat uppdraget i form av tre promemorior vilka refereras sammanfattningsvis nedan.1 17.3 Varför skötsel av natur- och kulturbetingade värden? Miljökvalitetsmålet Levande skogar innebär i ett generationsperspektiv att skötselkrävande skogar med höga natur- och kulturmiljövärden vårdas så att värdena bevaras och förstärks. Detta mål kan härledas ur det faktum att många skogar med höga natur- och kulturvärden ofta har påverkats av naturliga störningar (t.ex. skogseld och översvämningar) som i huvudsak är satta ur spel liksom av historiska markanvändningsformer som i det närmaste har upphört. 1 , Skötsel av natur- och kulturmiljövärden – former och kostnader, promemoria, , , - biotopskyddsområden, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar, promemoria samt ett underlag om skötsel av kulturmiljövärden från till daterat .