sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — fördelar stöd till landsting och regioner för regional musikverksamhet. kan ge uppdraget till en eller flera organisationer i länet, men oftast är det den s.k. länsmusikorga- nisationen som utför uppdraget. Inriktningen på verksamheten beslutas av respektive landsting/region. I många län finns en tydlig inriktning på barn och unga. I ett tiotal län finns orkesterverksamhet som delvis är integrerad i länsmusiken. Vissa länsmusikorganisationer, t.ex. , an- vänder sina egna musiker för barn- och ungdomsverksamhet. I de allra flesta fall engagerar man musikgrupper som är särskilt inrik- tade på att spela för barn och som säljer konserter och/eller klass- rumsaktiviteter till skolorna till subventionerat pris. har tagit fram riktlinjer för det statliga stödet till regional musikverksamhet. Riktlinjerna är tänkta som ett stöd och det är inte meningen att en organisation ska uppfylla alla mål. I riktlinjerna heter det att länsmusiken ska värna om det professionella musiklivet i länet/regionen och ha musiker och konstnärliga ledare engagerade i verksamheten, verka för ökade arbetstillfällen för frilansmusiker, ha ett särskilt ansvar för vår tids musik inom alla genrer, prioritera och utveckla barn- och ungdomsverksamheten samt delta i fortbildningen av musiker och andra konstnärliga ut- övare inom det kulturpedagogiska området, stödja och stimulera arrangörsledet, stödja och samarbeta med amatörverksamheten i länet, särskilt kring ungdomsområdet, vara öppen för och ta till vara influenser från andra kulturer samt medverka i bevarandet och utvecklingen av det svenska musikaliska kulturarvet, samarbeta med Rikskonserter kring produktionsutbud, arran- görsfrågor och internationellt samarbete. Merparten av den regionala musikverksamheten för barn och ung- domar är inriktad på skolan. Siffrorna i följande avsnitt är hämtade från . Eftersom det regio- nala musikuppdraget kan vara uppdelat på flera organisationer i ett län, t.ex. en länsmusikorganisation och en orkester, så finns det en viss osäkerhet i uppgifterna nedan om hur många konserter som spelas per barn i ett visst län. Det finns stora individuella variationer när det gäller hur stor andel av den totala verksamheten som skolkonserterna utgör: har störst andel skolkonserter i sin verksamhet, , vilket beror på att det är deras huvudsakliga uppdrag. har länsmusik ett lägre anslag än övriga regionala musikorganisationer och den totala kapaciteten är därför liten. musik och teater har skolkonserter och Norrbottensmusiken har skolkonserter. Lägst ligger Gotlandsmusiken skolkonserter. Men om man tittar på publiksiffror blir listan annorlunda, särskilt om man sätter siffran i relation till antal barn som bor i respektive län. Som vi sagt tidigare finns det en viss osäkerhet i siffrorna, eftersom det kan finnas mer än en institution med ett regionalt musikuppdrag i ett län. Siffrorna ger dock en fingervisning om hur många barn som nås av verksamheten: Länsmusiken, skolkonserter per barn 2003 bidrag (mkr) (SCB 2004) musik och teater* Musik för län* * Orkesterns verksamhet ingår i länsmusikens redovisning. statistik innehåller siffror från 15 lokala och regionala orkesterinstitutioner. Kungliga filharmonikerna och Radiosymfo- nikerna i är inte med i statistiken, eftersom de inte får statligt stöd. Hur stor andel av orkestrarnas konserter som vänder sig till skolan eller en barnpublik varierar stort. orkester redovisar inte en enda konsert för skol- eller barnpublik. Därefter kommer kammarorkester skol- och barnkonserter och kammarorkester skol- och barn- och ungdomskonserter. I topp ligger Sym- foniorkester (), () och Dalasinfoniettan (). Räknat i antal barn som får gå på konsert betyder det att kammarorkester 2003 spelade för 800 barn medan Dalasinfoniettan spelade för 21 910 barn. Göteborgssymfonikerna har särskilda barnabonnemang, som innebär att barnen kan gå på konsert till ett lågt pris, för hela serien. I Rikskonserters uppdrag från regeringen finns ett mål som handlar om barn och ungdom: Målet är att i verksamhetens alla delar lägga vikt vid barns och ung- domars behov av olika sorters musikupplevelser. Rikskonserter ska återrapportera verksamhet riktad till barn och unga, och även samarbeten med skolan och musik- och kultur- skolorna. När det gäller Rikskonserters barn och ungdomsarbete kan man säga att de arbetar efter två spår: det första är att komplettera läns- musikens konsertutbud med konsertturnéer som länsmusiken inte har möjlighet att arrangera, främst internationella gästspel. Det andra spåret är att erbjuda unga, utövande musiker möjligheter att spela inför publik och utvecklas som musiker genom kurser, work- shops m.m. Enligt Rikskonserters årsredovisning hade de konserter som arrangerades för barn och ungdom en sammanlagd publik på 18 915 personer. Det framgår inte av statistiken hur stor andel av publiken som var . En del av dessa konserter kan ingå i utbudet som redovisas från den regionala musikverksamheten och dubbelredovisning kan förekomma. För unga nyutbildade orkestermusiker finns Orkester , en symfoniorkester med musiker från musik- högskolor i . Folkmusiklägret arrangeras i samband med och samlar ett hundratal unga folk- musiker från olika länder. Rikskonserter är också samordnare för musiktävlingen , en nationell tävling för unga musiker som arrangeras av länsmusiken i respektive län, med en avslutande riksfestival. deltog ca 5 000 13 19-åringar i tävlingen som är öppen för alla musikgenrer. Någon motsvarighet till Svenska barnboksinstitutets årliga bok- provning finns inte på barnmusikområdet. För att få veta något om utgivningen är man hänvisad till musikbranschens egen statistik. Svenska IFPI-gruppen (graphic Industry) publicerar statistik över skivutgivning och skiv- försäljning på sin webbplats . Medlemsbolagen i IFPI representerar av den svenska skivförsäljningen. På finns uppgifter om svenska produktioner på skiva genrevis 2002. Det är de rapporterande skivbolagen som kategoriserar produktionerna efter genre. Genren barn innehåller inte enbart musik utan det kan också vara sagor, redi- gerade Disneyfilmer och liknande. Samlingsskivor med populär- musik för vuxna ompaketerade för en barnpublik, typ Hits for Kids, finns också med här. Svenska produktioner 1992 2002 Källa: Svenska IFPI-gruppen. På finns topplistor över de 100 mest sålda albumen från (ännu inte 2004). Listan innehåller även internationella produktioner. lista finns två barnproduktioner: Barn på nytt med orkester och diverse kända svenska artister som framför och med sylt med (). Båda skivorna har sålt guld, dvs. minst 30 000 ex. kom 7 album för barn med på 100-listan: Hits for Kids 7 och 8, Absolute Kidz 5, 6 och 7, poolparty samt Junior 2002. Samtliga är samlingsskivor med blandade artister. Den lite smalare barnmusiken, som söker fonogramstöd hos är inte omfångsrik om man räknar antalet titlar. Vid den första fördelningen av fonogramstöd 2004 beviljades tre barnfonogram stöd av sju sökande. Totalt beviljades 31 fonogram stöd. Det är betydligt färre som söker stöd för barnfonogram. De produktioner som fick stöd var: Arken, med gruppen Ticke Tack, Matmusik med och samt Kommissarie , tio låtar och ett mysterium med . Vid den andra fördelningen beviljades ett barnfono- gram stöd (av 4 sökande): Lilla kotten sjunger, en samlingsskiva med svenska barnvisor framförda av och kottens orkester. Totalt beviljades 35 fonogram stöd vid fördelningen. 6.6Folkets hus och parker Folkets hus och parker (FHP) är riksorganisation för landets 691 Folkets hus och 131 folkparker och nöjesparker. 14 festivaler är medlemmar i organisationen, t.ex. och . FHP erbjuder mer än 900 scener, nära 300 bio- grafer och tiotusentals andra mötesplatser. Därför väljer vi att ta upp organisationen här i anslutning till avsnitten om scenkonst – eftersom FHP är en stor arrangör. FHP distribuerar ett stort antal produktioner för barn- och ungdomspubliken som turnerar i landet. kunde medlems- föreningarna bl.a. boka teater, Filiokus , minicirkus eller en kursvecka med Träna nycirkus med . I samarbete med turnerade familjeföre- ställningen Fem myror är fler än fyra elefanter och en scenversion av . Organisationen ger ekonomiskt stöd till medlemsföreningar för kulturverksamhet i regioner och distrikt. Stödet går främst till verksamhet för barn och unga. fördelades till tolv regioner/distrikt för att genomföra bl.a. musikcafé, disco, talangjakt, barnkulturvecka, barn- och ungdoms- filmfestival, teaterverksamhet och julgransplundring. FHP deltar i de årliga Ungkulturdagarna på i FHP genomför en arrangörsutbildning i samarbete med ABF för att öka arrangörskunskapen i de lokala föreningarna. På programmet står bl.a. marknadsförings, arrangörskunskap och ung- domskultur. har ett hundratal personer genomgått kursen. Inom FHP finns 269 biografer på 249 orter. I samarbete med de regionala filmkonsulenterna bedriver man skolbio på 71 orter. gavs 325 föreställningar. Folkets Hus och Parker driver också projektet , för att utveckla digitala filmvisningar på biograf. Digitala filmvisningar gör det möjligt att snabbare få ut nya filmer också på små biografer – eftersom det är lättare att få fram fler kopior av filmerna, distri- butionen blir enklare och billigare och visningskvaliteten för- bättras. Med digital bio får fler människor på fler platser möjlighet att se aktuell film på bio. FHP är ensamma i med att satsa på digitala filmvisningar. drev de 10 digitala biografer. antog folketshus- och parkrörelsen ett idéprogram för framtiden. Där betonar man hur viktigt det är att satsa på kultur för och med barn och unga. Bl.a. vill FHP: Fördjupa samarbetet med , Riksutställningar och Rikskonserter, Öka samarbetet med regionala kulturinstitutioner, fria grupper och kulturkonsulenter, Satsa på unga arrangörer, Fortsätta prioritera scenkonstproduktioner och skapande egenverksamhet för barn och unga, Öka möjligheterna att se aktuell film på bio även utanför tät- ortsområdena, Arbeta mer med konstpedagogik för att ge barn och unga möjligheter att ta del av samtidskonst. 6.7Arkitektur och fysisk miljö Frågor om arkitektur och fysisk miljö berör barn och ungdomar i allra högsta grad. Stadsplanering och byggande påverkar barns vardag mycket påtagligt. För att ta ett exempel: förtätningen av bebyggelsen i leder till att parkmark och ibland t.o.m. skolgårdar bebyggs och de (få) fria ytor som barnen kan röra sig på försvinner. Tråkiga och icke ändamålsenliga skol- lokaler och förskolelokaler är vardagsmat för barn. Desto viktigare då att barn får möjligheter att lära sig mer om hur byggande och planeringsprocesser ser ut så att deras möjligheter att själva vara med och påverka sin miljö förbättras. 6.7.1Arkitektur i förskolan och skolan På flera håll i landet pågår verksamhet inom arkitektur och miljö för och med barn – i första hand sker det inom förskolans och skolans ram. i har flera pedagoger anställda och en verkstad som tar emot många barn – både skolklasser och fritidsbesökare. I finns landets enda arkitekturkonsulent, med inrikt- ning på barn och unga, finansierad till hälften från och till hälften från . Hon arbetar bl.a. för att skolan ska ta in arkitektur som ett ämnesöverskridande tema. Ett exempel: i har i sam- arbete med arkitekturkonsulenten arbetat med för- nyelsen av den park som ligger intill skolan. Barnen har fått prova på att vara både stadsplanerare och arkitekter. 6.7.2Aktörer med inriktning på arkitektur och barn Inom Arkitekter finns en särskild skolgrupp, som arbetar ideellt för att få in arkitektur i skolans undervisning. Gruppens ordförande har bland annat tagit fram en litteraturlista för lärare som vill arbeta med arkitektur. Den finns att hämta på arkitekters webbplats, där skolfrågorna har fått en egen avdelning som kontinuerligt förnyas: /skolgruppen Skolhusgruppen är en ideell förening. Föreningens syfte är att främja och sprida information om bra skolplanering. gruppen anordnar konferenser, seminarier, studiebesök och ger ut skrifter. Gruppen består av lärare och arkitekter m.fl. Information finns att hämta på gruppens webbplats Movium, vid i , är en mötesplats för forskare och praktiker som vill utveckla kunskapen om stadens utemiljö. Movium arrangerar regelbundet kurser, kon- ferenser och studieresor om barns utemiljöer och om skolans ute- rum som läromedel. På webbplatsen Skapande uterum finns stora mängder tips och kunskap för lärare och förskollärare som vill utveckla sitt arbete med utemiljön: På länsmuseer och lokala museer på olika håll i landet genomförs då och då projekt om stadsmiljö och arkitektur. Riksantikvarie- ämbetet har tagit fram en hel serie skrifter för skolan om kultur- miljöer, bl.a. Betongslöjd i , Upptäck din hembygd, Skolhuset som samhällspegel och Den hemlighetsfulla kulturmiljön. 6.7.3Handlingsprogram för arkitektur i skolan Under fick i uppdrag av regeringen att ta fram ett handlingsprogram för att utveckla undervisning i arkitektur och form i skolan. Handlingsprogrammet togs fram av en arbetsgrupp med representanter för , Arkitektur- museet, Arkitekter och . gjorde de en uppföljning av vad som hade hänt med handlingsprogrammet efter att det överlämnades till regeringen . gav en forskare på , , i uppdrag att göra en forskningsöversikt kring den fysiska miljön och barns och ungdomars lärande. Översikten blev färdig 2005 och behandlar den fysiska miljöns betydelse för lärande, den formella (t.ex. förskola, skola och fritidshem) och den informella (t.ex. utemiljöer). Den tar även upp vikten av att eleverna får studera när- samhället som en resurs för utveckling av demokratisk kompetens. Lärande och fysisk miljö. En kunskapsöversikt om samspelet mellan lärande och fysisk miljö i förskola och skola, är utgiven av Myndig- heten för skolutveckling. För övrigt redovisar Myndigheten för skolutveckling inga verk- samheter som främjar arkitektur i skolundervisningen. Inga semi- narier, ingen lärarfortbildning, inga nya läromedel, inget idé- och stödmaterial och ingen uppföljning av hur skolans styrdokument vad gäller arkitektur och form används. och Myndigheten för skolutveckling fokuserar på själva skolmiljön i de aktiviteter de refererar. När det gäller under- visningens innehåll hänvisar man endast till att läromedel finns och att nya arbetas fram. och Myndigheten för skolutveck- ling har inte engagerat sig i vare sig läromedelsframtagning eller sammanställning av vad det finns för läromedel, utöver den sam- manställning som gjordes av som en bilaga till handlingsplanen. Enligt drivs arkitektur i skolan-frågorna (för- utom i ) enbart av ett antal enskilda engagerade personer. de menar att frågan måste institutionaliseras – helst skulle den landa på en lärarhögskola som skulle erbjuda kurser i närmiljö i skolarbetet, för fortbildning och inom lärarutbild- ningen. Sådana diskussioner har också påbörjats med högskolan i och i i samarbete med Arkitektur via professor , som också är medlem i Skolgruppen. Små barns besök på konsthallar och konstmuseer syns inte i statistiken. Barnbarometern, som mäter kulturvanor för barn , tar med museibesök, men särskiljer inte konstinstitutionerna. Kulturbarometern mäter besök på konstmuseer och konstut- ställningar för 9 24-åringar. av 9 14-åringarna och av 15 24-åringarna besökte ett konstmuseum eller en utställning , enligt den senaste mätningen. Det är inte så stora skillnader mellan pojkar och flickor. Kulturbarometern mäter inte hur många barn och ungdomar som själva ägnar sig åt konstnärlig verksamhet. När det gäller barns eget skapande inom bild, form, foto osv. finns det ett stort mörkertal. Kulturvanestatistiken frågar inte efter barns och ungdomars eget skapande på konstområdet, så därför väljer vi här att beskriva de stora aktörerna när det gäller att erbjuda barn sådan verksamhet. Siffror på hur många som deltar i studieförbundens verksamhet med bild- och formkonst och hur många kultur- och musik- skolor som erbjuder bild antyder att utbudet av skapande verk- samheter på konstområdet är mindre än inom t.ex. musik och teater. Vad det beror på går inte att utläsa av det material vi har. har 73 av 282 kommunala kulturskolor verksamhet i bild. I studieförbundens gruppverksamhet i bild- och formkonst deltog 8 626 barn (jämfört med över 100 000 deltagare i grupper inom musik, dans och dramatik). Ytterligare 7 264 ungdomar mellan deltog i studiecirklar i bild och formkonst, jämfört med över 170 000 deltagare i cirklar inom musik, dans och dramatik. Flera av de 20 barnkulturcentra som finns i kommuner runtom i landet har olika typer av bild- och formverksamhet. Dels arbetar de mot skolor och förskolor men det förekommer också verksamhet för barn på fritid. Barnkulturcentra har dock begränsade resurser och har inte kapacitet att nå många barn med längre kurser. Barn- kulturcentrum i anger t.ex. att 31 barn deltog i deras pedagogiska verksamhet i bild, som sträckte sig över ett helt läsår. Detsamma gäller för de bild- och konstkurser för barn som finns på museer och konsthallar runtom i landet. Verksamheten kan hålla mycket hög kvalitet – men den når bara ett fåtal. 6.8.3Var finns konsten? Barn möter konst på många olika ställen. Konst kan finnas i skolbyggnaden och i den offentliga miljön. Särskilt för mindre barn kan konst i stadsmiljön bli riktmärken som man återvänder till – lejonet på torget som man kan rida på, den enorma kungen till häst som väcker frågor eller samtida konst som inspirerar och för- undrar. Men konsten finns också på institution. I statistik finns 29 konsthallar och över 200 statliga, regionala och kommu- nala museer. 2003 visades 1 055 utställningar med design, konst eller konsthantverk. Konsthallarna stod för 273 utställningar, stat- liga museer 86, kommunala museer visade 383 utställningar och regionala museer 195. Typiskt för just konstområdet är att de flesta institutioner (konstmuseer och konsthallar) är kommunala. Men även i kommu- ner där ingen konsthall eller konstmuseum finns visas ofta utställ- ningar på eller i entrén till . De flesta museer och konsthallar ligger i städer, men det finns också undantag, som i kommun, i på eller Wanås, på den skånska landsbygden. Dessa tre konstinstitutioner har väl utveck- lad pedagogisk verksamhet. kom 35 737 av deltagarna på konsthallarnas visningar från förskolor och skolor. Det är av den totala publiken på visningarna. Aktionsgruppen har inte några samlade siffror på hur många museer och konsthallar som har anställda konstpedagoger eller hur många av institutionerna som har en verkstad där barnen själva kan skapa. Den pedagogiska verksam- heten för barn och unga är oftast inriktad mot skolan. finns det regionala konstkonsulenter. 2005 finns det 18 konsulenter i 15 regioner/län: , , , , , , , , Väster- bottens, , , , Öster- götlands och län samt . Regioner, landsting eller kommuner är huvudmän för konst- konsulentverksamheten och staten bidrar med per län och år. kommer summan att sänkas så att alla län ska kunna söka bidrag. räcker pengarna inte till en utvidgning av systemet. Det statliga stödet till konsulenterna ska enligt den statliga förordningen (1996:1598) gå till att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, framför allt bland barn och ungdom, och att höja kvaliteten inom amatörkulturen. 2003 lät göra en utvärdering av konst- och dans- konsulenternas verksamhet, Utvärdering av regionala konsulenter inom dans- och konstområdet, och , 2003. Den visade att konsulenterna både arbetar för att öka barns och ungdomars möjlighet att få möta konst och konstnärer i , men också för att barn och unga ska få prova på och utveckla ett eget skapande. konsulenterna arbetar med kunskapsutveckling på olika sätt, bl.a. med fortbildning av lärare och bildlärare och med öppna work- shops för unga i samarbete med regionala museer. Utvärderingen visar att konstkonsulenter (där de arbetar med barn och unga som målgrupp) leder till ökad närvaro av konstnärer i skolan och främjar samarbete mellan bildlärare, konstnärer, lärare och konstpedagoger. Eftersom konstkonsulenten verkar regionalt kan denne också lättare få kommuner i samma region att gå sam- man i större projekt som annars inte vore möjliga att genomföra. När det gäller måluppfyllelsen pekar dock utvärderarna på skill- nader i verksamheten i olika län. När utvärderingen gjordes var tolv konstkonsulenter kvinnor och fem män. Alla kvinnor utom en prioriterade tydligt konstpedagogiska insatser och främjande arbete. Ingen av männen visar i sina verksamhetsberättelser att de driver någon konstpedagogisk verksamhet eller att de prioriterar verksamhet riktad till barn och ungdomar. De satsar istället på stora, gärna internationella projekt och insatser riktade till yrkes- verksamma konstnärer, kontakter med näringslivet och regional utveckling. Utvärderingen visar också att ingen av männen hade någon erfarenhet av konstpedagogiskt arbete när de anställdes. (och 2003). Här följer några exempel för att visa hur konstkonsulentverk- samheten kan se ut i olika län: På har konstkonsulenten tagit initiativ till att bilda ett konstpedagogiskt forum med kontinuerliga möten mellan barn- och utbildningsförvaltningen, , , konstkonsulenten, konstskolan, och högskolan på . Syftet är att åstadkomma mer konst och kreativa läro- processer i skolan och att minska avstånden mellan människor och konst. Gruppen ska bl.a. hjälpas åt med samordning, planering och utvecklingsarbete. Konstkonsulenten har också arrangerat en ämnesgrupp för bildlärare och tagit fram en skrift som har delats ut i alla skolor på – både grundskola, förskola och särskola. Mer konst i skolan beskriver ett konstprojekt som genomförts på två lands- bygdsskolor på , och skriften är tänkt att inspirera lärare till att utveckla arbetet med bild integrerat i alla ämnen. driver pilotprojektet för att utveckla den kreativa potentialen i inlandskommuner. Två lärarlag från och (totalt 11 lärare) har till- sammans med 10 kollegor från och i Norr- botten fått fortbildning i kreativa processer och samtidskonst . I arbetar konstkonsulenten med att initiera konstpeda- gogiska projekt för barn och unga och kompetensutveckling för förskollärare och lärare. i erbjuder skolorna s.k. serier – dvs. kortare projekt där professionella konst- närer eller kulturpedagoger kommer in i skolan eller förskolan och arbetar med barnen. En serie består av minst fem tillfällen med barnen samt introduktion för de vuxna och en skriftlig utvärdering. I drev konstkonsulenten projektet , i samarbete med Filmpool , läns- och kommunbiblioteken, lands- och föreningsarkivet samt och mångkultur- konsulenten. fick ungdomar i samarbete med en konstnärlig ledare (filmare, bildkonstnär eller författare) och en mediepedagog skapa sina egna filmer. För att förbereda sig fick eleverna tillgång till material från arkiven och . En högstadie- eller gymnasieskola från var och en av länets åtta kom- muner deltog . Riksutställningar är en statlig myndighet som har till uppgift att producera vandringsutställningar men också att förmedla kunskap om utställningsmediet genom korta och långa kurser, utvärde- ringar, rapporter m.m. Myndighetens övergripande mål är att bidra till att människor förstår och påverkar sin samtid. Det första målet i Riksutställningars regleringsbrev är att prio- ritera dels barn och ungdom, dels den samtida konsten. Riksutställ- ningar ska också utöka samarbetet med skolor m.fl. och nå fler och nya besökare. visade Riksutställningar 27 utställningar, varav en var producerad för webben. De turnerande utställningarna visades på 135 platser spridda över samtliga 21 län. 19 av utställningarna hade barn eller ungdom som särskild målgrupp. uppskattningar bokade 1 345 skolklasser en visning på någon av utställningarna. Riksutställningars webbplats är en viktig kommunikationskanal. , som vänder sig till ungdomar, har haft en egen webbplats med pedagogiskt material och en webbcommunity för ungdomar. Mellan hade webbplatsen över 18 500 unika besökare och 30 000 dokument laddades ner från webbplatsen.