sou · GUB36 · 2007-01-01 00:00:00 — staterna skulle beakta principen om familjens enhet. Principen ingår dock inte i Genèvekonven- tionens definition av begreppet flykting.18 14Artikel 11 och 12. 15Artikel 13.2 och 13.3. 17Artikel 4.2 Medlemsstaterna får i lag eller annan författning, enligt detta direktiv och med iakttagande av villkoren i kapitel IV, tillåta inresa och vistelse för följande familjemed- lemmar: a) släktingar i rakt uppstigande led av första graden till referenspersonen eller dennes make/maka, om släktingarna är beroende av referenspersonen eller dennes make/maka för sin försörjning och saknar annat nödvändigt familjemässigt stöd i ursprungslandet. b) ogifta myndiga barn till referenspersonen eller dennes make/maka, om barnen av hälsoskäl bevisligen inte kan försörja sig själva. 18UNHCR:s handbok par. Sammanhållning av familjer, m.m. Om familjens överhuvud uppfyller flyktingdefinitionens krite- rier tillerkänns i regel övriga familjemedlemmar ställning som flyk- ting i enlighet med principen om familjens enhet. Ett formellt flyktingerkännande bör emellertid inte ges en familjemedlem om detta är oförenligt med hans eller hennes rättsliga ställning. En familjemedlem kan t.ex. vara medborgare i asyllandet eller i ett annat land och åtnjuta det landets skydd. Att under sådana för- hållanden tillerkänna honom eller henne ställning som flykting är inte motiverat.19 har inkorporerat EKMR med svensk rätt. EKMR har inte gjorts till grundlag. I 2 kap. 23 § RF har emellertid intagits ett förbud mot att inför lagar eller andra föreskrifter som strider mot åtaganden på grund av konventionen. Artikel 8.1 EKMR slår fast var och ens rätt till respekt för privat- och familjeliv, vilket bl.a. innebär en rätt för familjemedlemmar att leva tillsammans. Som familj räknas i första hand gifta makar och deras minderåriga barn. Konventionsskyddet är dock inte begränsat till denna krets utan även t.ex. samlevnadsförhållanden som inte grundas på äktenskap skyddas av konventionen.20 Artikel 8 kan i viss mån även tillämpas på relationer utanför kärnfamiljen. I fall av samboende kan ålderstigna föräldrar eller vuxna barn inbegripas i familjegemenskapen. De rättigheter som kan härledas ur artikel 8 är mindre långtgående när det gäller mer avlägsna familjerelationer än i fråga om förhållandet mellan föräldrar och minderåriga barn.21 Var och en som befinner sig inom en konventionsstats jurisdik- tion åtnjuter konventionens skydd, artikel 1. Förpliktelserna är således inte begränsade till statens egna medborgare. EKMR inne- håller ingen bestämmelse som förpliktar en konventionsstat att medge utlänningar inresa eller vistelse på dess territorium. kan däremot statens beslut innebära att en familj splittras eller inte kan leva tillsammans, i sådana fall kan en fråga uppkomma om brott mot rätten till respekt för familjelivet.22 Frågan om det finns en rätt enligt artikel 8 EKMR att få inrese- och uppehållstillstånd kan aktualiseras när en utländsk medborgare vill förena sig med famil- 19UNHCR:S handbok par. 20Danelius a.a. s. 280. 21Danelius a.a. s. 282. 22Danelius a.a. s. 288. Sammanhållning av familjer, m.m. jemedlemmar som lever i en konventionsstat. Något generellt svar kan inte ges utan detta får avgöras från fall till fall. Europadom- stolen har i ett mål uttalat att skyldigheten enligt artikel 8 inte kan anses så vidsträckt att den omfattar en allmän skyldighet för en konventionsstat att respektera äkta makars val av bosättningsland och ge utländska makar rätt att bosätta sig i landet. Fallet gällde kvinnor som var bosatta i och som hade ingått äktenskap efter de hade fått uppehållstillstånd men vars män vägra- des uppehållstillstånd av de brittiska myndigheterna.23 Principen om familjens enhet Enligt svensk praxis erhåller nära anhöriga till en flykting också flyktingstatus även om de själva inte har sådana skäl. En sådan anhörig har då rätt till uppehållstillstånd enligt 5 kap. 1 § NUtlL. Någon ovillkorlig rätt för familjemedlemmar till en flykting att beviljas motsvarande status föreligger emellertid inte.24 När det gäller vilka som omfattas av principen om familjens enhet är mini- mikravet att man inbegriper make eller maka samt minderåriga barn.25 I praktiken omfattas vanligen även andra familjemedlemmar såsom gamla föräldrar under förutsättning att de tillhör samma hushåll.26 Principen om familjens enhet tar vidare sikte på den familj som flyktingen har vid det tillfälle då han flyr. Den som inte tillhör flyktingens familj vid flykttillfället kan alltså inte auto- matiskt tillerkännas flyktingstatus, om vederbörande först senare blir medlem av familjen.27 En individuell prövning får göras i varje enskilt fall, varvid den omständigheten att sökanden är nära anhö- rig till en person som tillerkänts flyktingstatus tillmäts stor bety- delse vid bedömningen av om sökanden löper risk för förföljelse vid ett återvändande till hemlandet. Det ligger i sakens natur att den som först efter flykttillfället blir medlem i familjen normalt har svagare skäl för att beviljas flyktigstatus än den som ingått i famil- jen redan i hemlandet.28 Principen om familjens enhet verkar till 23Abdulaziz, Cabales och Balkandali v. UK (). 24UNHCR:s handbok par. 181–188 och Utlänningslagen – Vägledande beslut, UN 30–93, 97–93, 260–95 och 356–96. 25UNHCR:s handbok par.185. 26Utlänningslagen – Vägledande beslut, UN 415–01. 27Utlänningslagen – Vägledande beslut, UN 97–93. 28Utlänningslagen – Vägledande beslut, UN 356–96. Sammanhållning av familjer, m.m. förmån för anhöriga. Maka, barn samt förälder har därför i ett fall tillerkänts flyktingstatus i med hänvisning till principen om familjens enhet trots att mannen uteslutits från flyktingskap enligt artikel 1 F och istället ansetts som skydds- behövande i övrigt.29 När principen om familjens enhet inte är tillämplig kan uppe- hållstillstånd, efter en individuell prövning, istället komma att beviljas anhöriga till en i bosatt flykting med stöd av 5 kap. 3 § (uppehållstillstånd på grund av anknytning) eller 6 § (uppe- hållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter) NUtlL. Principen om familjens enhet tillämpas visserligen inte på famil- jemedlemmar till skyddsbehövande i övrigt, men även i dessa fall strävar man i möjligaste mån efter att hålla familjen samlad (jfr åtaganden enligt EKMR). Anhöriga till en person som är skyddsbehövande i övrigt kan, efter en individuell bedömning, beviljas uppehållstillstånd antingen med stöd av 5 kap. 1 § NUtlL eller med stöd av 3 eller 6 § samma kapitel. Uppehållstillstånd för anhöriga till i bosatta personer I 5 kap. 3 § NUtlL regleras en utlännings möjlighet till uppehålls- tillstånd efter en diskretionär bedömning, till skillnad från bestäm- melsen i 5 kap. 1 § NUtlL som reglerar rätten till uppehållstillstånd för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt. Enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 NUtlL får uppehållstillstånd bl.a. ges till en utlänning som är gift med eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, om makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utom- lands, de s.k. familjeåterföreningsfallen. Den härvarande personen skall således vara bosatt i eller ha beviljats uppehållstillstånd för bosättning. En utlänning som beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för en kortare vistelse här, är inte en sådan anhörig som avses i paragrafen.30 I allmänhet torde krävas för att makar eller 29Utlänningslagen – Vägledande beslut, UN 415–01. 30Wikrén – Sandesjö, a.a. s. 69 och prop. 1996/97:25 s. 285. Sammanhållning av familjer, m.m. sambor skall anses ha stadigvarande sammanbott utomlands att de bott ihop i två år.31 En sökande som tidigare sammanbott utom- lands med den i bosatte personen beviljas normalt ett per- manent uppehållstillstånd.32 Enligt lagen (1987:813) om homo- sexuella sambor skall vad som gäller i fråga om sambor gälla vid tillämpningen av UtlL. Detta är också avsikten enligt NUtlL.33 Enligt lagen (1994:117) om registrerat partnerskap har ett partnerskap samma rättsverkningar som ett äktenskap utom i de undantagsfall som anges i lagen.34 I förarbetena till UtlL uttalas att anhöriga som anges i 5 kap. 3 § första stycket 1 NUtlL har en principiell rätt till uppe- hållstillstånd.35 En grundprincip inom utlänningsrätten är att hålla samman kärnfamiljen.36 Undantag från denna rätt kan göras med hänsyn till rikets säkerhet eller då sökanden begått brott. Undantag har i praxis också gjorts för situationer med månggifte och vid äktenskap mellan minderåriga.37 Det är lagtekniska överväganden som ligger bakom paragrafens ordalydelse. Om uttrycket skall hade använts skulle det ha varit nödvändigt att i lagtexten ange en rad undantagssituationer där det trots att det är fråga om medlem- mar av kärnfamiljen inte är rimligt att tillstånd beviljas. Uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 NUtlL också ges ett utländskt barn som är ogift samt är eller har varit hemmavarande barn till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här. Med barn avses i NUtlL en person som är , 1 kap. 2 § NUtlL. Ett sådant barn har i princip en ovillkorlig rätt att få återförena sig med en här i landet bosatt legal vårdnadshavare.38 Uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 3 § första stycket 3 NUtlL ges ett utländskt barn som är ogift och som adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptions- beslutet var och som är bosatt eller har beviljats uppe- hållstillstånd för bosättning i , om barnet inte omfattas av andra punkten samma paragraf och om adoptionsbeslutet har meddelats eller avses komma att meddelas av svensk domstol, gäller 32Wikrén-Sandesjö, a.a. s. 70. 2004/05:170 s. 179. 34Se även prop. 1996/97:25 s. 285. 1996/97:25 s. 111. 36Wikrén-Sandesjö, a.a. s. 70. 1996/96:25 s. 111 och s. 284. 38Utlänningslagen–Vägledande beslut, UN 342–97 och prop. 1996/97:25 s. 111 och s. 284. Sammanhållning av familjer, m.m. i enligt lagen (1971:796) om internationella rätts- förhållanden rörande adoption eller gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till Haagkonven- tionen om skydd av barn och samarbete vid internationella adop- tioner Enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 NUtlL får uppehållstillstånd ges till en utlänning som på något annat sätt än som avses under 1–3 är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har bevil- jats uppehållstillstånd för bosättning här, om han eller hon ingått i samma hushåll som den personen och det föreligger ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som förelåg i hemlandet. Gemensamt för de släktingar som kan komma ifråga för uppe- hållstillstånd på grund av tidigare hushållsgemenskap måste vara att det också finns någon form av beroendeförhållande, som gör det svårt för släktingarna att leva åtskilda. De måste ha levt i samma hushåll före den härvarandes flytt till och ansö- kan om familjeåterförening måste ha gjorts relativt snart efter det att den härvarande bosatt sig här.39 I 5 kap. 3 § första stycket 5 och 6 NUtlL finns bestämmelser om s.k. snabb anknytning. Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är make, maka eller sambo till någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning här, utan att makarna eller samborna stadigvarande sammanbott utomlands. Även en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har fått uppehållstillstånd för bosättning här, kan få uppe- hållstillstånd. En förutsättning i båda fallen är att förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Första gången ett uppehållstillstånd meddelas med stöd av dessa bestämmelser skall tillståndet vara tidsbegränsat, s.k. uppskjuten 1996/97:25 s. 113. Sammanhållning av familjer, m.m. invandringsprövning.40 I 5 kap. 16 § NUtlL regleras möjligheten att ge fortsatt uppehållstillstånd. Ordningen med uppskjuten invand- ringsprövning är ett undantag från huvudregeln att familje- medlemmar i regel beviljas permanent uppehållstillstånd från bör- jan. Synnerliga skäl att bevilja anhörig uppehållstillstånd När det finns synnerliga skäl får uppehållstillstånd också i andra fall än som avses i 5 kap. 3 § första stycket NUtlL, beviljas en utlän- ning som är anhörig till en utlänning, som är flykting eller skydds- behövande i övrigt, 5 kap. 3 § andra stycket 2 NUtlL. Det skall röra sig om ömmande och udda situationer för att uppehållstillstånd skall beviljas. Skyddsbehövande har i regel inte möjlighet att besöka sitt hemland och kan därför uppleva saknaden av någon nära anhö- rig i hemlandet som särskilt svår. Synnerliga skäl för att bevilja uppehållstillstånd i dessa fall kan exempelvis vara att personen som bor i och släktingen som bor i hemlandet har bott i närheten av varandra och haft en mycket nära kontakt. Hänsyn måste också tas till vilka andra anhöriga den härvarande personen har här i landet och till vilka anhöriga som finns kvar i hemlandet. Den som har anhöriga här i landet får i regel anses ha ett mindre behov av stöd från någon anhörig i hemlandet än den som vistas här helt ensam. Det bör i allmänhet också vara fråga om en ensam- stående person som skall komma hit och att rätten till bosättning för den personen inte kan antas komma att leda till följdinvandring av ytterligare familjemedlemmar.41 Uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlän- ningens situation föreligger sådana synnerligen ömmande omstän- digheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedöm- ningen skall särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situationen i hemlandet. Barn får beviljas uppe- hållstillstånd enligt denna paragraf även om de omständigheter som 405 kap. 8 § NUtlL. 2004/05:170 s. 277. Sammanhållning av familjer, m.m. kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd skall beviljas vuxna personer.42 Paragrafen saknar direkt motsvarighet UtlL. Bestäm- melsen är en vidareutveckling av humanitära skäl i 2 kap. 4 § första stycket 5 UtlL. Bestämmelsen kan bli tillämplig först efter det att alla relevanta huvudgrunder har prövats. Det snäva tillämpningsområdet markeras genom uttrycket synnerligen öm- mande omständigheter. Det skall vidare röra sig om personer som redan befinner sig i landet. Det ligger i sakens natur att det inte uttömmande kan anges i lagtexten vilka omständigheter som kan beaktas vid prövningen. Det blir nödvändigt att göra en individuellt inriktad bedömning. För att uppehållstillstånd skall beviljas krävs att en sammantagen bedömning görs av de personliga förhållan- dena. De personliga förhållanden som särskilt skall beaktas är utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situationen i hemlandet. Vid tillämpningen av paragrafen måste eventuella skäl som talar mot uppehållstillstånd vägas in. Om utlänningen gjort sig skyldig till brott är det en omständighet som skall vägas in i bedömningen. 5 kap. 6 § andra stycket NUtlL är ett förtydligande av portal- paragrafen om barnets bästa, 1 kap. 10 § NUtlL. Beträffande tillämpningen hänvisas i propositionen till äldre förarbeten.43 Av förarbetsuttalanden och praxis framgår att permanent uppe- hållstillstånd beviljas om utlänningen avser att bosätta sig här och det inte finns särskilda skäl mot uppehållstillstånd.44 I NUtlL har införts en bestämmelse i 5 kap. 7 § om när tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas. Om det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt råder tveksamhet om uppehållstillstånd bör beviljas, får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges.45 Bestämmelsen är avsedd för bl.a. fall där det finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att utlänningen normalt skulle ha beviljats perma- nent uppehållstillstånd, men där det på grund av brottslighet eller 425 kap. 6 § NUtlL. 1996/97:25 s. 249. 1983/84:144 s. 86 f. 455 kap. 7 § NUtlL. Sammanhållning av familjer, m.m. liknande misskötsamhet råder tveksamhet om utlänningens van- del.46 Särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 och 6 § NUtlL skall särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyl- dig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan missköt- samhet. Vid prövningen av uppehållstillstånd enligt 3 § första stycket 5 och 6 skall det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, om uppehållstillstånd beviljas, 5 kap. 17 § NUtlL. För att uppehållstillstånd på grund av utlänningens brottslighet skall kunna vägras med stöd av 5 kap. 17 § NUtlL bör det av rätts- säkerhetsskäl normalt krävas att det finns en lagakraftvunnen dom som anger fängelsestraff av inte allt för kort varaktighet. Även en överklagad dom i ett mål om grovt brott som inte vunnit laga kraft kan utgöra ett särskilt skäl mot att bevilja uppehållstillstånd. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd skall beviljas skall straffets längd och gärningens art beaktas. När det är fråga om brottslighet som ligger på gränsen till vad som kan hindra uppehållstillstånd kan även annan misskötsamhet vägas in. Det måste då vara fråga om förhållanden som är otvetydigt konstaterade, exempelvis en av utlänningen erkänd gärning som kan bedömas komma att leda till fällande dom eller annan misskötsamhet där de faktiska omstän- digheterna är helt klarlagda.47 Vid prövning av uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 § första stycket 5 och 6 NUtlL läggs den i bosatta personens bakgrund till grund för bedömningen att det kan antas att sökanden kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar i förhållandet. I 7 kap. 1 § NUtlL anges i vilka fall bl.a. ett uppehållstillstånd får återkallas. Återkallelse får ske om utlänningen medvetet lämnat oriktiga uppgifter som varit av betydelse för att få tillståndet eller 2004/05:170 s. 282. 2004/05:170 s. 283. Sammanhållning av familjer, m.m. medvetet förtigit omständigheter av sådan betydelse. Om utlän- ningen har vistats här i landet med uppehålls- tillstånd när frågan om återkallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken, får uppehållstillståndet återkallas enligt första stycket endast om det föreligger synnerliga skäl för det. Uppehållstillstånd får också återkallas för en utlänning som rest in i landet om utlänningen utan arbetstillstånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd, eller det på grund av tidigare verk- samhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller något annat nordiskt land. Uppehållstillstånd får dock inte återkallas enligt denna bestämmelse om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd när frågan om åter- kallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken.48 Vid bedömningen av om uppehållstillstånd bör återkallas skall hänsyn tas till utlänningens anknytning till det svenska samhället och till om andra skäl talar mot att tillståndet återkallas. Vid bedömningen skall särskilt beaktas utlänningens levnadsom- ständigheter och familjeförhållanden samt hur länge utlänningen har vistats i Sverige.49 I 7 kap. 5 och 6 § NUtlL finns bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd för en utlänning som registrerats på en spärrlista som avses i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem samt efter beslut om avvisning eller utvisning som meddelats i en stat tillhörande Europeiska unionen eller i eller . Utvisning på grund av brott En utlänning kan utvisas ur på grund av brott av viss svå- righetsgrad, 8 kap. 8 § NUtlL. Enligt första stycket skall det vara fråga om brott vars straffskala innehåller fängelse. En förutsättning för utvisning är, enligt andra stycket, att utlänningen dömts till svå- rare straff än böter i det mål där fråga om utvisning uppkommer. För den som är bosatt här finns det vissa begränsningar i möjlig- heterna till utvisning som främst hänför sig till utlänningens anknytning till . Dessa begränsningar framgår av 8 kap. 11 och 12 § NUtlL. Utvisning innebär att uppehållstillståndet förfal- ler. 487 kap. 3 § NUtlL. 497 kap. 4 § NUtlL. Sammanhållning av familjer, m.m. Tillgång till övriga förmåner som regleras genom skyddsgrunds- direktivet för familjemedlemmar som för egen del inte uppfyller kraven för att erhålla status som flykting eller alternativt skyddsbehövande I avsnitt 8–16 redogörs för de bestämmelser i svensk rätt som reglerar utlänningars tillgång till arbetsmarknaden, utbildning, soci- ala förmåner, hälso- och sjukvård, bostad och integrations- främjande åtgärder. Vidare redogörs för när resedokument och andra resehandlingar skall eller kan utfärdas, vilka bestämmelser som reglerar utlänningars rörelsefrihet inom och slutligen när bidrag till återvandring kan lämnas. Generellt gör i dessa sam- manhang svensk rätt ingen skillnad mellan utlänningar utifrån på vilken grund de vistas sig i . Det avgörande för tillgång till de flesta förmånerna är huruvida personen ifråga är folkbokförd i eller inte. Utredningens förslag och bedömning: I NUtlL införs en bestämmelse om att make eller sambo och ogift barn till flyktingen eller den som är alternativt skyddsbehövande, och som för egen del inte omfattas av uteslutningsgrunderna i utredningens förslag till 4 kap. 2 a § NUtlL, skall ha rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstill- ståndet skall vara permanent eller ha en giltighetstid och vara förnybart om inte hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen föran- leder annat. Genom den föreslagna bestämmelsen om att familjemed- lemmar till flyktingar och alternativt skyddsbehövande skall beviljas permanent uppehållstillstånd eller tidsbegränsat uppehållstillstånd säkerställs att dessa familjemedlemmar får tillgång till de bosättningsbaserade förmåner som regleras i kap. VII i skyddsgrundsdirektivet. Syftet med skyddsgrundsdirektivet är att införa miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd och innehållet i det beviljade skyddet. Sammanhållning av familjer, m.m. Familjemedlemmar till flyktingar och alternativt skyddsbehövande som för egen del inte uppfyller kraven för att erhålla sådan status faller i huvudsak utanför skyddsgrundsdirektivets tillämpnings- område. Skyddsgrundsdirektivet medför dock vissa förpliktelser för medlemsstaterna även i förhållande till dessa familjemed- lemmar. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar (makar och sambor) Artikel 23.1 innehåller en obligatorisk bestämmelse om att med- lemsstaterna skall se till att familjen hålls samlad. Den engelska ver- sionen av artikeln lyder memberstates shall ensure that family unity can be maintained. Bestämmelsens innebörd är inte helt klar. Den skulle kunna tolkas som en reglering av familjens enhet i sta- tushänseende. En tolkning som torde ligga närmare till hands, om man ser till artikel 23:s vidare lydelse, är att artikeln utgör en kodi- fiering i skyddsgrundsdirektivet av artikel 8 EKMR, som innebär en rätt för familjemedlemmar att leva tillsammans. Artikel 8 EKMR utgör svensk lag och artikel 23.1 är därmed genomförd i svensk rätt. Beträffande flyktingar anges i punkten 27 i ingressen till skyddsgrundsdirektivet att familjemedlemmar kan, enbart på grund av sin relation till flyktingen, normalt komma att utsättas för förföljelse på ett sätt som kan utgöra grund för flyktingstatus. De åtnjuter i så fall de rättigheter enligt skyddsgrundsdirektivet som tillkommer flyktingar. I svensk praxis tillämpas principen om familjens enhet när det gäller flyktingar. Om principen om familjens enhet äger tillämpning på en anhörig till en flykting och familjemedlemmen därmed betraktas som flykting, kommer denna person att falla utanför artikel 23:s vidare tillämpningsområde.