sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — I genomsnitt för de fyra klimatscenarierna rör det sig om att en kapacitet på ca 1 400 m³/s skulle vara nödvändig för att bibehålla dagens säkerhetsnivå under de förhållanden som kan komma att råda –2100. Detta skall jäm- föras med dagens maximala tappningskapacitet på 1 030 m³/s. För det scenario som ger högst flöde (E/A2) skulle kapaciteten behöva ökas till ca 1 600 m³/s, medan ett klimat enligt scenario H/B2 skulle kräva en ganska liten ökning av tappningskapaciteten för att 1 Dimensionerande flöde enligt . bibehålla dagens säkerhetsnivå. Figur 4.12 visar å andra sidan att en bibehållen tappningskapacitet på 1 030 m³/s skulle medföra att vattenstånd, i genomsnitt för de fyra klimatscenarierna, stiger med ytterligare vid de allra värsta över- svämningarna. Enligt E/A2-scenariet blir motsvarande höjning ca en meter medan H/B2-scenariet endast ger en höjning av . Kontinuerlig förändring av klimatet För att mer i detalj studera tidsförloppet av förändringen av till- rinningen till under det kommande seklet har en konti- nuerlig klimatsimulering från använts. Beräk- ningarna bygger liksom för och på E/B2 scenariot och regionala klimatmodell och den hydrologiska s.k. HBV modellen. En annan regional modell har dock använts. I Figur 4.13 presenteras en sammanfattning av dessa beräkningar för två tidsperioder, 2011 2040 samt 2071 2100. Som framgår av figuren, sker efterhand en förskjutning av flödena mot vinter och höst som den totala volymen ökar och sommartillrinningen minskar. Figur 4.13 Beräknad förändring i årsdynamiken i tillrinningen till enligt E/B2-scenariet. Sammanfattning för de två tidsperioderna 2011 2040 respektive 2071 2100 i jämförelse med 1963 1990. De yttre be- gränsningarna avser det högsta och lägsta värdet för respektive dag Källa: et al., 2006. I Figur 4.14 visas hur förloppet, uttryckt i maximal tillrinning , utvecklas efterhand som klimatet ändras. De större cirklarna är medelvärden för olika 20-års perioder och de mindre avser enskilda år. Denna längre periods tillrinning är mer betydelse- full för vattenståndsutvecklingen i än några enstaka dagar med hög tillrinning på grund av vattensystemets storlek och trög- het. Figur 4.14 Kontinuerliga förändringar av den maximala tillrinningen till , , under olika 20-års perioder baserad på E/B2- scenariet. De större cirklarna är medelvärden för de angivna 20- årsperioderna och de mindre avser enskilda år. På x-axeln anges årsmedeltemperaturen Källa: et al, 2006. Figur 4.14 visar att den beräknade förändringen i den maximala tillrinningen till är nästan linjär, men att spridningen tenderar att öka något efterhand. Det bör dock observeras att denna analys bara baseras på ett klimat- scenario, E/B2. Vi studerar en nivå och en dimensionerande nivå har genomfört inledande analyser av vad tillrinningen till kan innebära för vattenstånden i ett framtida klimat. Dessa beräkningar utgör utgångspunkt för de sårbarhetsanalyser vi genomfört. Vi har även för valt att studera de nivåer på översvämningar som motsvarar flöden som beräknas återkomma eller överträffas i genomsnitt en gång under (åter- komsttid) samt en dimensionerande nivå motsvarande ett s.k. dimensionerande flöde, se kapitel 2, som rent statistiskt kan för- väntas inträffa mer sällan än ca vart 10 000:e år. För den högre nivån har vi särskilt fokuserat på samhällsviktiga funktioner, t.ex. viss infrastruktur som riksvägar och järnvägar, tät bebyggelse, viktigare samhällsservice och industrier. Nivåerna höjs i takt med klimatförändringarna beräkningar (et al, 2006) visar att översväm- ningsnivåerna, såväl 100-årsnivån som den dimensionerande nivån kommer att öka med tiden och vid slutet av innevarande sekel bedöms den dimensionerande vattennivån i ha ökat med mellan 0,1 och 1,0 m beroende på vilket klimatscenario som används. Den genomsnittliga ökningen är ca 0,5 m. Vi har valt att fokusera våra studier av hur olika objekt kan drabbas av dels dagens 100-årsnivå, dels en dimensionerande nivå med ett tillägg på 0,5 m för klimatförändringen. Vi tar hänsyn till vindpåverkan men inte till vågpåverkan storlek gör att sjön är ett mycket trögt system. När ett högt vattenstånd inträtt kommer det därför att dröja månader, innan vattenståndet sjunkit väsentligt. Det är därför sannolikt att det under en högvattenepisod kan uppstå en betydande vindpåverkan som snedställer sjöytan och lokalt höjer vattenståndet ytterligare. bedömer att nivåhöjningen kan uppgå till 0,7 m i de mest utsatta delarna av sjön vid kraftig vind- påverkan (pers. kommunikation). Vi har valt att lägga till 0,6 m för vindpåverkan. Därtill kommer att särskilt utsatta platser också kan utsättas för vågpåverkan. Vi har valt att generellt inkludera effekterna av en snedställning av sjöytan vid analysen av vilka skador som kan uppstå. Vågornas inverkan går inte att gene- ralisera eftersom deras effekt varierar starkt beroende av strand- avsnittets utsatthet och bottentopografi. Generellt har vi inte kunnat ta hänsyn till vågornas effekt, på grund av svårigheter att bedöma strandprofil, bottentopografi och andra lokala förhål- landen. Vi räknar med +46,5 m för en 100-årsnivå Uppgifterna om 100-årsnivå varierar. Vi har för använt nivåer enligt höjdsystemet RH70. För dagens klimat och med dagens vattendom beräknades (, 2003) en 100-årsnivå till mellan +45,69 m och +45,83 beroende på om användes i beräkningarna eller ej. Maxnivån /2001 var +45,67 m. har bedömt detta som ungefärligen en 150- årsnivå. genomförda preliminära analyser på tyder på en 100-års nivå på +45,58 m. Vi räknar med att vindpåverkan kan höja vattenståndet med ytterligare 0,6 m. Vi hamnar då på nivåer mellan ca +46,3 och +46,5 m för ett 100-årsflöde i dagens klimat. sammanställningar av effekter av översvämningar som gjorts av länsstyrelserna i och i samband med översvämningarna 2000/2001 fokuserade bl.a. på nivåerna + 46,0 m och +46,5 m. Med hänsyn till behoven av en snabb kartläggning av effekter av översvämningar och de osäkerheter, t.ex. i höjddata, som är förknippade med bedömningar av sådana, har vi valt studera nivån +46,5 m som en 100-årsnivå i dagens klimat. Enligt de scenarier som finns tillgängliga för ett framtida klimat är risken för att 100-årsnivån kommer att höjas stor. Den nivå vi nu räknar med som en 100-årsnivå kommer därmed att vara för låg för att spegla verkligheten . Beräkningar gjorda av visar att den nivå som är en 100- årsnivå enligt ett genomsnitt av klimatscenarierna har en återkomsttid . Detta är en dramatisk förändring jämfört med . Vi räknar med +47,4 m som högsta vattenstånd eller dimensione- rande nivå Elforsk har gjort bedömningen att riktlinjer inte är helt tillämpbara för (Elforsk, 2005). Med dessa riktlinjer som grund för beräkningar skulle ett dimensionerande flöde bara nå en nivå av +45,26 m, en nivå som överskridits . räknar för sina dammanlägg- ningar vid på ett annat sätt där hänsyn tagits till hän- delserna /2001 och kommer då fram till nivån +46,20, som är betydligt rimligare enligt (, 2006). Med hänsyn också till vindpåverkan räknar med att anläggningen bör säkras till nivån +46,2+0,7m=+46,9 m. Vi har bedömt det som rimligt att studera effekter vid en dimensionerande nivå som kan bli verklighet i ett förändrat klimat . De värsta flödena bedöms av (et al, 2006) då öka så att ytterligare +0,5 m behöver läggas till dagens nivå. Vi hamnar då på nivån +47,4 m. Detta grundas på ett medelvärde av utfallen av de 4 olika klimatscenarier vi använt och som beräknats med 2 olika globala klimatmodeller och 2 olika antaganden om framtidens utsläpp av växthusgaser. Maximal tappning i betydligt vanligare Enligt SMHIs beräkningar av vattennivåer i ett förändrat klimat och med nuvarande utskov blir det betydligt vanligare med så höga nivåer på att maximal avtappning ska ske enligt nuvarande vattendom. Det antal dagar/år då maxtappning måste tillgripas beräknas vara ca /år. Enligt beräkningarna blir det i ett förändrat klimat avsevärt mycket oftare som maximal tappning kommer att krävas om dagens vattendom och tappnings- strategier bibehålls. Tabell 4.7 Vattennivåer i enligt RH 70. Gråmarkerade fält är de nivåer som studerats i utredningen I sammanhanget är det av betydelse att komma ihåg att vattenyta över tiden tippar mot söder på grund av att landhöjningen är större i norr än i söder. Skillnaden uppgår till /år och rör det sig således om . 4.2.3Konsekvenser av översvämningar i – Sjöfart, hamnar, vägar och järnvägar Vid en vattennivå kring motsvarande en 100-årsnivå (+46,5 m) tvingas Vänersjöfarten ställas in helt. Konsekvenser för hamn- anläggningar runt uppstår redan vid en vattennivå kring +46,0 m. I bl.a. , , och översvämmas kajer och vissa byggnader och lagerlokaler och sjöfarten får inställas. vid i riskerar överspolas och vägen fram till får stängas av. Zink och bly riskerar rinna ut i då zinkmagasinet i Otter- bäckens hamn vattenfylls. Den industri runt som är beroende av sjöfarten riskerar att stoppas. Vid ett dimensionerande flöde drabbas hamnanläggningar och i anslutning till dessa belägna byggnader och infrastruktur av omfat- tande skador och miljöpåverkan från föroreningar i hamnområdena kan bli betydande. har på utredningens uppdrag studerat konsekvenserna för järnvägarna i området vid olika översvämningsnivåer. Vatten- ytans nivå påverkar generellt tågtrafiken enligt tabellen nedan. Generella konsekvenser av olika vattennivåer Vattenytans nivå under rälsöverkant Sänkt hastighet /h (vattennivåberoende) Källa: , 2006. Vid 100-årsnivån +46,5 m uppstår belastningsproblem på Norge- Vänerbanan och hastighetsnedsättning bedöms bli aktuellt på delar av banan. Om jordbrukets fördämningar som skyddar Värmlands- banan ger vika krävs hastighets nedsättning för banan. Trummor och broar har ansträngda förhållanden. På såväl Kinnekullebanan som Älvsborgsbanan bedöms ingen trafik kunna ske. Kinnekulle- banan kommer att vara översvämmad vid och på ett flertal ställen mellan och Hasslerö, norr om . Älvsborgsbanan kommer att vara översvämmad vid och Dättern som är en vik av . Sträckan utmed Dättern bedöms av i endast klara ca+45,5 m efter- som skador på jordbrukmarksinvallningar kan leda till över- svämningar. Vid nivån en dimensionerande nivå (+47,4 m) kommer endast mycket begränsad järnvägstrafik med bevakning vid hårt an- strängda partier vara möjlig på Väner-Norgebanan och Värmlands- banan. Bl.a. sträckan mellan C och Ö har då mycket ansträngda förhållanden. Någon omledningsmöjlighet för godstrafiken till finns inte om vattennivån når över +47,0 m. För godstrafik till finns inga möjligheter till omledning vid vattennivå över +46,5 m. bedömer med stöd av erfarenheterna från över- svämningen i att det med stor sannolikhet även kommer att finnas, ställen utmed respektive bansträckning, som redan vid lägre nivåer kommer att ha problem med bärighet, hårt ansträngda trummor och erosion. Vi bedömer det därför som sannolikt att i princip all järnvägstrafik i utslagen vid dimensionerande nivå. Vid vattennivåerna +46,5 berörs ett flertal vägar. Det gäller framför allt områdena Sjuntorp-Trollhättan-Vänersborg, , Lugnås-Mariestad-Torsö, Visnums , Karlstad- Skåre, Vålberg-Grums-Säffle och Tösse-Melleryd (Se Figur 4.15 nedan) Figur 4.15 Vägsträckor (rödmarkerade) runt som hotas av översvämning vid en nivå av +46,5 m Källa: , 2006. Många av vägarna passerar också tillflöden till och broar och trummor kan drabbas av skador och igensättningar. I samband med översvämningarna 2001 i och skadades ett 20-tal vägsträckor på det statliga vägnätet. Därtill skadades många kommunala och enskilda vägar. upp- skattade de totala kostnaderna för att återställa vägarna till ca (, 2001). I samhällena runt drabbas många kommunala gator och vägar. och hör till de orter som kan drabbas hårdast. Dessutom drabbas många enskilda mindre vägar. Omledning och konsekvenser i form av förlängda restider och transporttider för gods samt kostnaderna för detta diskuteras vidare i avsnitt 4.2.10. Vid en dimensionerande nivå (+47,4 m) blir ännu fler vägar översvämmade och stor påverkan uppstår lokalt på kommunala vägar och gator i de flesta större samhällen såsom , , , och . Flera broar i drabbas också. Vid denna nivå blir genomfartsvägen i Kristine- hamn, i liksom E18 genom översväm- made. Omledning av trafiken blir i vissa fall inte möjlig, i andra fall kan långa omvägar, bitvis på vägar som inte är dimensionerade för större trafikflöden bli nödvändiga. 4.2.4Konsekvenser av översvämningar i – Bostäder, offentlig verksamhet och andra byggnader Konsekvenser för bostäder och andra byggnader vid 100-årsnivå Vid en 100-årsnivå uppstår omfattande skador på bebyggelsen i flera samhällen och städer såväl som på landsbygden. Alla större samhällen vid drabbas i någon utsträckning, se bilaga 3. Baserat på de översiktliga översvämningskarteringarna och fastig- hetskartor drabbas värst med över 600 000 m² drabbad byggyta i kategorin bostäder, lokaler och service. Därefter följer med ca 240 000 m². Därtill kommer stora ytor av annan bebyggelse som också drabbas. Även , , och drabbas i betydande utsträckning. Totalt bedöms runt , lokaler och service med en byggyta motsvarande drygt 1,2 miljoner m² drabbas vid en översvämning motsvarande en 100-årsnivå. annan bebyggelse som industrilokaler ställas helt eller delvis under vatten. Konsekvenser för offentliga verksamheter vid 100-årsnivå Baserat på tillgängligt underlag tycks det främst vara offentliga byggnader i och som drabbas vid en hundrårsnivå. I bedöms , och teatern bli helt eller delvis översvämmade. I drabbas folkets hus, en förskola samt konferens- och affärslokaler. Från som också drabbas hårt har vi inte erhållit några uppgifter upp- gifter. Konsekvenser för bostäder och andra byggnader vid den dimen- sionerande nivån Vid en dimensionerande nivå drabbas bostadsbebyggelse i alla kom- muner runt . Skador i central stadslik bebyggelse uppstår bl.a. i , , , och Marie- stad. Värst drabbas troligen där bostäder för upp till 25 000 människor kan drabbas bara i centrala staden (kommun, 2006). I och kan byggnader med en area på ca per stad drabbas enligt kommunernas egna beräkningar. Figur 4.16 Drabbade områden i (blå linje) vid översvämning motsvarande en dimensionerande nivå Källa: i , 2006. Många andra samhällen som , , , , och Nordskog liksom glesare bebyggelse drabbas längs hela kust. , och flera andra byggnader med kulturhistoriska värden hotas i . Även på andra håll hotas många kulturhistoriskt intressanta bygg- nader. Offentliga byggnader vid en dimensionerande nivå Vid en dimensionerande nivå kommer stora delar av centrala att täckas av vatten. Figur 4.17 Översvämmade områden i vid en översvämning motsvarande dimensionerande flöde (nivån +48,0 m används i kartan men denna avviker inte väsentligt från +47,4 m) Källa: , 2006. Höga vattenflöden i kan förväntas höja vattennivån ytterligare längs olika grenar (se Figur 4.17). kan förväntas stå under 1,5 2 m vatten. Delar av central- sjukhuset, reningsverk, länsalarmeringscentral och blivande ambu- lansgarage kommer att stå under vatten. Kommunens, länsstyrel- sens och administration och datacentral kommer att översvämmas. Till detta kommer omfattande översvämningar av källarplan (, 2006). I drabbas , , , , en idrotts- hall, en förskola, järnvägsstationen och kontor. vilken omfattning är dock oklart. I ställs fängelset, polis- stationen, , järnvägsstationen och delvis under vatten och kommunens riskerar slås ut. Även i drabbas några byggnader med offentlig verksamhet. Underlag saknas från några kommuner som kan drabbas hårt, bl.a. . 4.2.5Konsekvenser av översvämningar i – Industrier och förorenad mark Utredningen har uppdragit åt att bedöma kon- sekvenser vid industrier kring sjöarna (, 2006). har gjort en enkätundersökning till företag runt . Under- sökningen visar att viktiga basindustrier som och räknar med stora och kostsamma konsekvenser redan vid en 100-årsnivå. En rad mindre industrier räknar också med att påverkas men i allmänhet i mindre omfattning. Många industrier har inte givit något underlag och det är sannolikt att avbrott i transportsystemen kan påverka många industrier negativt, vilket gör att konsekvenser och kostnader är underskattade. Elavbrott, inskränkningar i transporter mm kan ytterligare förvärra situationen. Två varv i och på riskerar hamna under vatten vid nivåer lägre än de som motsvaras av en 100- årsnivå. Konsekvenserna innefattar också avbrott i funktion av oljeavskiljare och annan diffus spridning av olika föroreningar ut i . Vid en dimensionerande nivå blir konsekvenserna för industrier kring sjön än större med produktionsbortfall, skador på lager mm. Kostnadsberäkningar har utförts av och redovisas i kapitel 4.2.10. Sannolikt påverkas även övrigt näringsliv mycket negativt då en stor del av transportapparaten kan förväntas vara ur funktion. Det är oklart om grundläggande samhällsfunktioner som livsmedelsförsörjning kan via normala distributionskanaler. Vi har dock inte kunnat utföra några mer detaljerade studier av sådana konsekvenser. Konsekvenser för förorenad mark I sin studie i samband med översvämningarna 2000/2001 identifierade i 68 förorenade områden som skulle kunna drabbas av översvämningarna. För 21 av dem bedömdes risken för utlakning av föroreningar vid översvämning vara stor. , bruk och ett antal deponier är bland dem som bedöms översvämmas och ge de allvarligaste konsekvenserna. bedömer att utläckage av bl.a. oljor, PAH, svavel och kvicksilver kan ske (i , 2000). Även i övrigt bedöms föroreningarna kring främst utgöras av icke vattenlösliga tungmetaller, tunga kolväten samt delvis vattenlösliga oljeföroreningar. Riskerna för och effekterna av föroreningsspridning är i de flesta fallen osäkra. Flera objekt ligger inte inom riskområde för översvämning vid en höjning av vattennivå till kring + 46,5 m. Dock ligger sannolikt flera föroreningar djupt i jordlagren vilka redan ligger, eller riskerar, att hamna under vattenytan. Osäkerheten beträffande miljöpåverkan består bland annat i att en översvämning kan innebära att vatten kommer i kontakt med föroreningar, främst vattenlösliga oljeföroreningar, trots att markytan inte översväm- mats. Största miljörisken bedöms emellertid uppkomma då vattennivå sjunker igen efter en översvämning, med risk för urtvättning av finmaterial dvs. även icke vattenlösliga förore- ningar. Kommuner som har industrier/deponier vilka löper stor risk att för- orena vid en översvämning (osäkert, gammal verksamhet) Västa och Östra hamnen (olja samt tungmetaller) (olja samt kvicksilver) (avlopp och kemikalier) (kvicksilver m.m.) (olja, tungmetaller) (olja och tungmetaller) (olja och tungmetaller) Källa: i , 2000. Dessutom finns ett antal platser med mindre risk för att för- oreningar kommer ut vid en översvämning. Vid en dimensione- rande nivå skulle problemen som uppstår vid ett 100-årsnivån accentueras, då vattenmassorna täcker ett större geografiskt område som översvämningens varaktighet förlängs. För att förbättra kunskapen om risker i samband med över- svämning av översvämmad mark generellt har utredningen upp- dragit åt SGI att kartlägga och bedöma riskerna för förorenings- spridning vid översvämningar. Utredningen avser hela landet och en delrapport skall presenteras . Vi avser återkomma till dessa frågor i vårt slutbetänkande. 4.2.6Konsekvenser för energi-, vatten- och avloppsförsörjning Kommunala avloppsreningsverk är ofta lågt belägna då man strävar efter att avloppsvattnet i så stor utsträckning som möjligt med självfall ska kunna rinna till anläggningarna. Anläggningarna är därför i flera fall känsliga för översvämningar i . Flera av de kommunala avloppsreningsverken i län har betydande problem vid kraftig nederbörd och höga vattenstånd. Ett över- gripande problem är att belastningen på ledningsnäten ökar som en följd av höga vattennivåer och att pumpstationer överbelastas. Vid en 100-årsnivå kan flera avloppsreningsverk kring drabbas av betydande problem. I och kan avloppsreningsverken få problem med elförsörjning redan vid nivån +46,0 m. får stora problem redan vid nivå +46,0 m och kommer att svämmas över vid nivå +46,5 m. I slås det kemiska reningssteget ut vid en nivå +46,0 m. Vid nivå +46,5 m svämmas även delar av avlopps- reningsverk över. I kommun drabbas samtliga pumpsta- tioner till reningsverket vid och avloppet bräddas. Avloppsreningsverken vid och kan också för- väntas träda ur funktion och reningsverket vid Ängudden får problem (i , 2000). I kommun väntas problem med VA anläggningar i stora delar av kommunen vid nivån +46,5 m. Orenat avloppsvatten från tätort bräddas till redan vid nivån +45,3 m. I renings- verk (Sjöstad) kan reningen försämras men anläggningen kan sannolikt drivas vidare. Även i kan reningsverket slås ut. Om reningsverk och avloppsnät på detta sätt skadas eller slås ut kommer stora mängder avloppsvatten att bräddas och detta vatten kommer förr eller senare att nå men kan också svämma över källare i bostäder och hos andra brukare med stora eko- nomiska förluster som följd. Vid en dimensionerande nivå accentueras problemen. (Sjöstad) kommer då att översvämmas. skulle avloppsreningsverket stå under upp till 1 m vatten. I Marie- stad ställs avloppsreningsverket och flera pumpstationer under vatten. För att undvika eller åtminstone minska skadorna skulle omfattande åtgärder, t.ex. invallningar mm krävas. Liknande kon- sekvenser kan väntas vid flera av avloppsreningsverken runt sjön, bl.a. kan båda avloppsreningsverken i också slås ut. Stora mängder orenat avloppsvatten kommer då att bräddas från led- ningsnät och avloppsreningsverk. Översvämning i motsvarande en 100-årsnivå skulle allvarligt störa dricksvattenförsörjningen i . Om avloppsvatten bräddas orenat till som jordbruks- mark, industrier och förorenad mark svämmas över kan läckage av föroreningar allvarligt störa råvattenkvaliteten bl.a. genom ökad näringstillförsel och risk för algblomningar. Om miljögifter och hormonellt påverkande ämnen kommer ut i sjön kan de finnas kvar i sjön och medföra stora skador. är naturligt näringsfattig och därför mer känslig för miljögifter än mer näringsrika sjöar. Starkt förorenat råvatten, t.ex. mikrobiellt eller kemiskt, innebär allvarliga komplikationer för vattenverken och skulle hota vattenförsörjningen även om verken inte svämmas över. Utläckage av avloppsvatten eller gödselförorening är dock de allvarligaste hoten. Existerande skyddsåtgärder kan endast till en viss del begränsa skadeverkan från dessa föroreningar. Vatten- försörjningen via ett stort antal enskilda brunnar riskerar också att drabbas i hela (, 2006). Vissa av vattenverken har tillgång till reservvattentäkter vid en översvämning, eller förorening till följd av översvämning. Kapaciteten är dock i flera fall otillräcklig för långvariga avbrott i råvattenförsörjningen från . Flera vattenverk i området har tillgång till reservkraft men i vissa fall saknas sådana resurser. Skyddsåtgärder mot översvämningar har vidtagits på några ställen och beredskap finns för ytterligare åtgärder. vattenverk (Vita Sannar) kan t.ex. genom att höja en skyddsmur ytterligare klara även en dimensionerande nivå. i () genomför nu också åtgärder i syfte att klara en dimensionerande nivå. vattenverk (Lockörn), som även delvis försörjer och med vatten, bedömer inte att de kommer att ha några problem med dricksvattenförsörjningen. Risken för att föroreningar allvarligt påverkar drickvatten- försörjningen ökar markant vid en dimensionerande nivå då flera områden med förorenad mark förväntas översvämmas. Störst bedöms risken vara då vattenyta sjunker igen. Då kan finmaterial och icke vattenlösliga föroreningar lakas ut. Flera vattenverk riskerar slås ut vid ett dimensionerande flöde. och Skräcklan vattenverk () skulle bli helt utslagna. I påverkas vattenförsörjningen för 75 80 000 personer då råvattenintaget i kan förväntas vara påverkat av olika utsläpp.