sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — 71 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 8 (128) TU6.7.3UT TUBehovet av författningsändringar i övrigt för att minska rattfyllerietUT................................................................................................................ 71 TU7UT Konsekvensanalys TU vägtrafikUT.................................................................. 72 TU7.1UT TUAlkolås och samhällsekonomi – modell för den samhällsekonomiska analysenUT.................................................................... 72 TU7.1.1UT TUVilka delar av samhällsekonomin påverkas av användningen av alkolås?UT 72 TU7.1.2UT TUSkattefaktorerUT ......................................................................................... 73 TU7.1.3UT TUKalkylvärden för dödade, skadade och egendomsskador i trafikolyckorUT............................................................................................................. 73 TU7.1.4UT TUKalkylvärden för res- och handhavandetidUT...................................... 74 TU7.2UT TUAlkolås och trafiksäkerhetUT ............................................................... 74 TU7.2.1UT TUSamhällets kostnader för trafikolyckorUT............................................. 74 TU7.2.2UT TUEffekter på trafiksäkerheten om alla personbilar, lastbilar och bussar har alkolås – se även bilaga 3UT.................................................................. 75 TU7.2.3UT TUMinskade skadekostnader i trafiken – om alla personbilar, lastbilar och bussar haft alkolåsUT........................................................................... 76 TU7.2.4UT TUMinskning av de trötthetsrelaterade olyckornaUT............................... 78 TU7.2.5UT PåverkansefTU fekt även på förare av fordon utan alkolåsUT................. 78 TU7.2.6UT TURisk för negativ skadeutveckling på grund av förändrat beteende i trafiksystemetUT........................................................................................................... 79 TU7.3UT TUMinskat behov av påverkans- och övervakningsåtgärder och lägre kostnader för rättsväsendet och kriminalvårdenUT........................ 79 TU7.4UT TUAlkolås – arbetsmiljö och folkhälsaUT.............................................. 80 TU7.4.1UT TUAllmänt om skadekostnader av riskgruppernas alkoholkonsumtionUT ................................................................................................. 81 TU7.4.2UT TUNytta av alkolås för firma- och yrkestransporter på väg utöver trafiksäkerhetUT............................................................................................................ 82 TU7.4.3UT TUAlkolås och folkhälsa – minskat våld och skador av ett oansvarigt alkoholbrukUT............................................................................................................... 83 TU7.5UT TU2006 års kostnader för alkolåssystemUT .......................................... 84 TU7.6UT TUFramtida kostnader för alkolåssystemUT ......................................... 88 TU7.7UT Samhällsekonomisk TU lönsamhetenUT................................................... 91 TU7.7.1UT TUSamhällsekonomisk lönsamhet – strategi för införandeUT ............... 91 TU7.7.2UT TUEffekter och samhällsekonomisk lönsamhet – beräknat på hela bilparkenUT91 TU7.7.3UT TUEffekter och samhällsekonomisk lönsamhet – olika populations och tidsaspekter på införande av alkolåsUT............................................................ 92 TU7.8UT TURisk- och känslighetsanalys för den samhällsekonomiska analysenUT............................................................................................................ 96 TU7.9UT TUÖvriga konsekvenser för alkolås i vägtrafikenUT........................... 97 TU7.9.1UT TUKonsekvenser för konkurrensen mellan inhemska och utländska åkerierUT 97 TU7.9.2UT TUKonsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetetUT 97 TU7.9.3UT KonsekTU venser för sysselsättning och offentlig serviceUT.................. 98 TU7.9.4UT TUKonsekvenser för små företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga m.m.UT ...................................................................................... 98 TU7.9.5UT TUKonsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnorUT.......... 98 TU7.9.6UT TUKonsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målenUT 98 TU7.10UT TUAlkolåsens framtida kostnadseffektivitet jämfört med andra åtgärder mot trafikolyckorUT........................................................................... 98 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 9 (128) TU8UT TUKonsekvensanalys av alkolås i spårbunden trafikUT ............. 99 TU9UT TUKonsekvensanalys av alkolås för snöskotrarUT........................ 101 TU10UT TUTeknik, standarder och marknad för alkolåssystemUT...... 102 TU10.1UT TUTeknik för alkolåsUT............................................................................. 102 TU10.2UT TUAndra system som förhindrar farlig körningUT............................ 104 TU10.2.1UT TUSystem som registrerar körbeteendetUT .............................................. 104 TU10.2.2UT TUIntegrerad nyckel- och alkolåsfunktion vid terminalanläggningar m.m.UT 104 TU10.3UT TUStandardkrav för funktion och teknik och krav på provning och fortlöpande kontrollUT............................................................................. 105 TU10.3.1UT TUBehov av standarder och provningsförfarande m.m.UT................... 105 TU10.3.2UT TUFunktionskrav vid krav på alkolåssystem vid villkorlig körkortsåterkallelseUT............................................................................................... 106 TU10.3.3UT FunktionskTU rav för alkolås i bilar som körs av personer med restriktion att endast få köra bilar med alkolås men som inte ingår i programmet med villkorlig körkortsåterkallelseUT............................................ 107 TU10.3.4UT TUFunktionskrav vid kvalitetssäkring av transporter – med och utan krav på loggfunktionUT ............................................................................................ 107 TU10.3.5UT FunktionskTU rav vid krav på alkolåssystem för förmånsbilarUT ....... 108 TU10.3.6UT TUFunktionskrav vid krav på alkolåssystem för bilar ägda av privatpersonerUT ........................................................................................................ 108 TU10.3.7UT TUBehöver samhället ta ett större ansvar för funktion, provning och kontroll genom regler?UT......................................................................................... 109 TU10.4UT TUMarknad och marknadsförutsättningarUT ..................................... 109 TU11UT FörfattningskommentarTU UT.......................................................................... 110 TU11.1UT TUFörslag till lag om ändring i fordonsförordningen (2002:925)UT 110 TU11.2UT TUFörslag till lag om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregisterUT........................................................................................... 110 TU11.3UT TUFörslag till lag om ändring i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelseUT ..................... 110 TU11.4UT TUFörslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488)UT....... 111 TU11.5UT TUFörslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)UT 112 TU12UT TUBilaga 1: Kommittédirektiv 2004:135UT........................................ 113 TU13UT Bilaga : skrivelse 2005-0908 till Europeiska kommissionenUT............................................................. 119 TU14UT TUBilaga 3: Alkoholrelaterade skador i trafiken – underlag till tabell 3UT............................................................................................ 121 TU14.1UT TUAntal skadade i officiell statistik och i verklighetenUT ............... 121 TU14.2UT TUSäkerhet, ålder och körsträckor hos bilar inblandade i dödsolyckorUT.................................................................................................... 121 TU14.3UT TUAndelen av trafikolyckorna med samband till alkoholUT........... 121 TU14.4UT Olika TU trafikantkategoriers vållande av alkoholrelaterade olyckorUT 122 TU14.5UT TUOlika fordonsslags antal och trafikarbete och deras andel som vållande av olyckorUT...................................................................................... 123 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 10 (128) TU15UT TUBilaga 4: KalkylvärdenUT .......................................................................... 128 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 11 (128) Förkortningar ACS Alcohol countermeasure systems Audit Alcohol use disorders identification test BRÅ Cenelec Comité européen de normalisation electrotechnique EuroNCAP European new car assessment programme FoU Forskning och utveckling IVSS Intelligent vehicle safety systems för trafiksäkerhetens främjande PFF Programmet för fordonsforskning SLTF SP Tispol European traffic network . Branschföretag inom transportnäringen VTI slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 12 (128) 1 Sammanfattning Rattfylleri är och kommer att fortsätta vara ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. Nollvisionens mål kan inte nås så länge alkohol förekommer i trafiken. Förbättrad bilsäkerhet och säkrare vägar samt andra åtgärder som vidtas är inte tillräckliga för att komma tillrätta med rattfylleriet. Utredningen ser alkolås främst som ett redskap att skydda medtrafikkanterna från att drabbas av olyckor orsakade av alkoholpåverkade förare. De förare som bäst behöver alkolås kommer inte att frivilligt installera alkolås. Av det skälet behövs en lagreglering. Alkolåsen har i första hand använts som ett redskap i rehabilitering av lagförda rattfyllerister och för kvalitetssäkring av transporter. Utredningen vidgar dock synen på alkolås. Förutom att vara ett instrument för att nå nollvisionen är alkolås ett effektivt redskap i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Alkolås är också en effektiv skanningmetod för att upptäcka riskkonsumenter innan de får sociala problem eller hälsoproblem. Att rehabilitera en alkoholberoende person är mycket dyrt. Forskningen har därför länge sökt efter enkla skanninginstrument som tidigt fångar riskgrupperna. Alkolås är otvetydigt ett sådant instrument. Det är utredningens bedömning att morgondagens bilar kommer att vara utrustade med en teknik som på ett effektivt sätt hindrar förare från att köra alkoholpåverkade och att tekniken då kommer att upplevas som en lika självklar del av säkerhetsutrustningen som bilbälten upplevs . Huvudsyftet med alkolås är att aktivt förhindra att alkoholrelaterade trafikolyckor sker. Detta är en principiell skillnad mot t.ex. bilbälten, som fyller sin funktion först när en trafikolycka inträffar. De frågor som utredningen speciellt vill lyfta fram sammanfattas i nedanstående tio punkter. Dessa frågor har stor betydelse för nationella arbete innan förutsättningar för en generell lagstiftning föreligger. Regeringsuppdrag till om kvalitetssäkring av alkolås Utredningen föreslog i delbetänkandet att regeringen skulle ge i uppdrag att utarbeta regler som anger kraven på funktion, provning och kontroll m.m. för att säkerställa alkolåsens funktion och användning. I regleringsbrevet har regeringen angivit att ska ta ansvar för och vara pådrivande i arbetet med att utveckla säkra och funktionella alkolås. Standardiseringen av tekniken för alkolås på internationell och nationell nivå ska särskilt beaktas. ska i årsredovisningen lämna en särskild redogörelse av hur detta arbete fortskrider. Utredningen noterar med tillfredsställelse regeringens uppdrag till . Det finns problem med bristfälliga alkolås på marknaden. För att förhindra risken för bakslag med nuvarande satsningar på alkolås är det angeläget att detta arbete fullföljs skyndsamt. trafikutskott har i betänkandet 2005/06 TU:13 uttryckt oro över den negativa utvecklingen när det gäller alkohol och droger i trafiken men konstaterat att det pågår ett omfattande utrednings- och reformarbete i fråga om alkohol- och trafikfrågor, där trafiksäkerhetsaspekter väger tungt. Utskottet ansåg det vara väsentligt att arbete med kvalitetsbedömningar av de alkolås som finns på marknaden intensifierades. Utskottet föreslog på eget initiativ att ger regeringen till känna att en oberoende kvalitetsbedömning av alkolås som finns på marknaden säkerställs. Statliga forskningsmedel öronmärks för utveckling av alkolås Alkolåstekniken behöver utvecklas för att den ska bli ändamålsenlig för en allmän och bred användning. Årskostnaden för ett alkolås måste dramatiskt minska, möjligheten för manipulering kraftigt försvåras och handhavandet vid den dagliga användningen förenklas. Totalt satsar staten ca på fordonsforskning och fordonsrelaterad forskning. Någon styrning av forskningsmedel mot forskning om alkolås finns inte. Utredningen föreslår att alkolås lyfts fram som en viktig del av den säkerhetstekniska utveckling som finansieras av offentliga medel. Detta bör framgå i regeringens regleringsbrev. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 13 (128) 3. Regeringen föreslås bilda en koordineringsgrupp tillsammans med och fordonsindustrin med syftet att främja arbetet med alkolås – särskilt på ett internationellt plan ambitioner att i första hand få till stånd ett undantag från EU:s direktiv om helfordonsgodkännande för att kunna införa ett nationellt krav på alkolås förutsätter enligt utredningens mening ett målmedvetet och uthålligt påverkansarbete med stöd av vetenskapligt underbyggda argument. Frågan har också en industripolitisk dimension. Svensk fordonsindustri har sakkunskap inom alkolåsområdet och har genom sin ägarstruktur också möjlighet att påverka utvecklingen på alkolåsområdet internationellt. En viktig uppgift för gruppen är att samverka för en förändring av helfordonsgodkännandet. Parallellt bör gruppen verka för en förändring av EuroNCAP:s bedömningskriterier så att alkolås kommer att finnas med bland dessa. Utredningen föreslår att regeringen bildar en koordineringsgrupp med och fordonsindustrin med uppgift att främja arbetet med alkolås, särskilt på ett internationellt plan, så att angivna mål ska kunna nås på snabbast och effektivast möjliga sätt. Alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri får krav på att endast köra fordon med alkolås som villkor för fortsatt körkortsinnehav Sedan programmet med villkorlig körkortsåterkallelse startade har ca 1 900 personer beviljats möjlighet att delta i försöksverksamhet. I ungefär hälften av fallen har programmet avbrutits . Det är således en mycket liten del av de som lagförs för rattfylleri på grund av alkohol (cirka 15 000 personer ) som genomgår programmet. Av dem som gjort sig skyldiga till rattfylleri lagförs åter , och . Detta är ett starkt argument för ett generellt krav på alkolås. Utredningen föreslår att för alla som har gjort sig skyldiga till rattfylleri ska gälla krav på att endast köra fordon med alkolås som villkor för fortsatt körkortsinnehav. Antingen ansluter den som har gjort sig skyldig till rattfylleri till det program som finns med villkorlig körkortsåterkallelse eller så ansöker han efter spärrtidens utgång om körkortstillstånd med föreskrift om alkolås under en särskild villkorstid. får i regleringsbrev alkoholutandningsprov som prioriterad uppgift Utredningen anser att regeringen i regleringsbrevet till som en prioriterad politisk uppgift ska ange det antal utförda alkoholutandningsprov som krävs för att de trafiksäkerhetspolitiska målen ska nås samt tidpunkt och form för återrapportering. Ett krav i regleringsbrev ersätter inte den av fastställda strategin för trafiksäkerhetsarbetet utan är ett sätt att understryka betydelsen av detta polisiära arbete. En större risk för upptäckt ökar benägenheten att installera alkolås på frivillig väg. Statens fordon förses med alkolås Regeringen bör besluta om att alla motorfordon i vägtrafiken som staten äger eller långtidsleasar ska vara försedda med alkolås. Alkolås i förmånsbilar ska medföra ett sänkt förmånsvärde och därmed lägre beskattning Ungefär hälften av alla nya personbilar som säljs i är förmånsbilar. Ett krav på alkolås för förmånsbilar skulle därför vara ett sätt att åstadkomma en relativt snabb ökning av antalet alkolåsförsedda fordon i . Utredningen föreslår som ett första steg att alkolås inte ska beaktas vid beräkningen av förmånsvärdet. Någon förmånsbeskattning sker då inte av alkolåset. Det finns skäl att överväga skatteregler som liknar dem som gäller för miljöbilar. Utredningen förordar att förmånsbilar obligatoriskt ska vara försedda med alkolås. Det ekonomiska ansvaret för trafikolyckor överförs till trafikförsäkringen där alkolås kan vara ett kriterium för en sänkning av försäkringspremierna Utredningen lade i delbetänkandet fram ett principförslag som innebar att alla kostnader för skador orsakade av trafikförsäkringspliktiga fordon skulle slutligt belasta slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 14 (128) trafikförsäkringen. I slutbetänkandet håller utredningen fast vid denna uppfattning. Förslaget skulle öka efterfrågan på alkolås i personbilar för privat bruk. Alkolås ett villkor i allt fler upphandlingar av transporter I ökande omfattning ställs krav på alkolås vid upphandlingar av transporter. Det gäller främst för kollektiva transporter. Utredningen noterar detta med tillfredsställelse och bedömer att denna utveckling kommer att fortsätta. 6 av 7 riksdagspartier verkar för att alkolås ska vara obligatoriskt i nya fordon Utredningen konstaterar att det finns en bred politisk uppslutning bakom ett krav på alkolås i alla nya fordon. Förutsättningar bör därför finnas för ett politiskt beslut om införande av alkolås i . 1.1 Bakgrund och uppdrag Frågan om ett författningsreglerat krav på alkolås i alla nya bilar och andra fordon som registreras i har diskuterats i olika sammanhang . beslutade att nollvisionen ska utgöra det långsiktiga målet för trafiksäkerheten inom vägtransportsystemet. Målet är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Som etappmål angavs att antalet dödade i vägtrafiken ska halveras fram till utgången av räknat års nivå och uppgå till högst 270 personer. Genom regeringens initiativ på trafiksäkerhetsområdet tydliggjordes behovet av insatser inom flera trafiksäkerhetsområden för att visionen skulle kunna förverkligas. Ett sådant område var trafiknykterheten. Rattfylleri är och kommer att fortsätta vara ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. dödas knappt 450 människor i trafiken och ungefär 150 av dessa dödas i alkoholrelaterade trafikolyckor. Antalet svårt skadade personer i alkoholrelaterade trafikolyckor kan bedömas till ungefär 2 400 . Förutom dödade och skadade människor orsakar alkoholrelaterade trafikolyckor stora materiella förluster. Varje person som har dödats i trafiken beräknas ha förlorat av sitt liv. Antalet dödade i trafiken minskar successivt. Bilarna och väginfrastrukturen blir allt säkrare. Utredningens bedömning är dock att de alkoholrelaterade skadorna i trafiken relativt sett inte kommer att minska i samma utsträckning. Ungefär 15 000 lagförs för rattfylleri på grund av alkohol. Det behövs därför speciella åtgärder mot rattfylleriet för att nollvisionsmålen ska kunna nås. Ett krav på alkolås är en sådan åtgärd. Regeringen beslutade i kommittédirektiv 2004:135 att uppdra åt en särskild utredare att utreda möjligheterna att utöka användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Utredaren överlämnade delbetänkandet Alkolås – nyckel till nollvisionen (SOU 2005:72). Betänkandet innehöll bland annat förslag som gällde att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. 1.2 Författningsförslag I fordonsförordningen (2002:925) föreslår utredningen att ett tillägg införs som innehåller den rättsliga grunden för att ställa krav på alkolås i alla nya personbilar, lastbilar och bussar som registreras här. Utredningen utgår från att EU lämnar detta medgivande i ett direktiv eller annan rättsakt. Härutöver föreslås vissa smärre justeringar som följdändringar i bilagor till fordonsförordningen. Utredningen redovisar samma inställning när det gäller snöskotrar. Även här förutsätts således ett tillägg till eller ändring av det direktiv som anger hur en snöskoter ska vara beskaffad för att inte avvika från de harmoniserade reglerna. Något konkret författningsförslag redovisas dock inte. I inkomstskattelagen (1999:1229) föreslås en regel som anger att utrustning i form av alkolås inte ska beaktas vid värdering av en förmånsbil. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 15 (128) Utredningen föreslår ett antal ändringar i körkortslagen (1998:488). Återkallelse av körkortet ska enligt förslaget obligatoriskt bli följden av att en körkortshavare har gjort sig skyldig till rattfylleri efter alkoholförtäring. Varning som alternativ till återkallelse slopas vid rattfylleribrott efter alkoholförtäring. Spärrtiden förlängs till lägst vid grovt rattfylleri, vid visad opålitlighet i nykterhetshänseende och vid alkoholproblem i övrigt och till lägst i övrigt. För den som ansöker om körkortstillstånd efter att ha fått körkortet återkallat på grund av ett rattfylleribrott ska gälla ett krav på alkolås under en särskild villkorstid. Körkortstillståndet och körkortet innefattar därvid behörighet för innehavaren att endast köra fordon utrustade med alkolås och inom svenskt territorium. Detta anges med en nationell kod i körkortet. Efter den särskilda villkorstidens slut kan dessa inskränkningar tas bort Genom en ändring i dels körkortslagen, dels lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse (1998:489) införs en möjlighet att få delta i försöksverksamheten även för de körkortshavare som inte har gjort sig skyldiga till rattfylleri. Den föreslagna ändringen innebär att körkortshavare som får körkortet återkallat på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende eller alkoholbesvär i övrigt får möjlighet att efter ansökan delta i försöksverksamheten. 1.3 Förutsättningar för krav på alkolås i i ett EUperspektiv Frågan om möjligheter att införa ett krav på alkolås eller annat system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som registreras i måste bedömas med utgångspunkt från innehållet i gemenskapsrätten. Artikel 28 i EG-fördraget om fri rörlighet för varor och direktivet om helfordonsgodkännande, 70/156/EEG, är därvid centrala. Ett tänkbart alternativ kan vara att i ett undantag medges rätt att införa ett krav på alkolås. Detta undantag kan vara tidsbegränsat. Ett annat alternativ kan vara att direktivet om helfordonsgodkännande ändras generellt så att samma regler gäller för samtliga medlemsländer. Grundläggande fördragsregler när det gäller kravet på fri rörlighet för varor framgår av artikel 28. Denna regel utgör grunden för det direktiv, 70/156/EEG, som tillsammans med andra direktiv reglerar vilka krav som måste vara uppfyllda för att en bil ska få säljas inom gemenskapen (helfordonsgodkännande). Det är inte möjligt för ett enskilt medlemsland att ställa nationella krav som avviker från direktiven såvida inte undantag från EU-direktivet har medgivits. Inom EU håller ett arbete med ett nytt direktiv avseende helfordonsgodkännande som omfattar personbilar, lastbilar och bussar på att slutföras. Det nya direktivet förutsätts komma att träda i kraft för personbilar . För lastbilar och bussar kommer övergångsregler att gälla, vilket medför att det för dessa fordon kommer att ske en successiv anpassning. 1.4 Alkolås – behov av regler för funktion, provning och kontroll Utredningen lämnade i delbetänkande ett antal förslag på olika åtgärder som kan bidra till att förhindra rattfylleri. I fråga om alkolås framhöll utredningen att kraven på funktion, provning och kontroll måste regleras . Frågan har också betydelse för möjligheter att med EU:s medgivande få inleda försöksverksamhet med alkolås, men också för den frivilliga användningen av alkolås. Inte minst måste alkolåsens tekniska utveckling följas noggrant.