sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — När löftena om framgång inte kan bli verklighet genom individuella prestationer, finns det alltid en motsatskon- struktion av samhället till hands, vilken frigör alla från allt möjligt ansvar och pekar finger åt strukturella faktorer: den ekonomiska konjunkturen, arbetsmarknadens generella utveckling, arbetsmark- nadens specifika struktur i en specifik stad eller till globaliseringen som sådan. I alla våra diskussioner var en eller flera sådana skäl anförda som orsak till ungas arbetslöshet (för några exempel se Räthzel 2005). De presenterades som naturliknande tillstånd, inte orsakade av någon mänsklig handling och därför inte öppna för mänskliga interventioner . Svårigheten att motbevisa sådana argument och världssyner är att var och en av dem bär på någon form av sanning: om vi konceptua- liserar arbetsmarknaden genom begreppet möjligheter är chanserna att erhålla ett tillfredsställande jobb högre med högre kvalifikatio- ner (dock visar även statistiken att av de tillgängliga 13TP PT Under de två senaste årtionden har denna idé blivit än mer dominant genom accelererande processer av individualism och minskad solidaritet vilket inte enbart har skurit av individer från arvet av deras sociala kontext utan även till stor del de självvalda kontexterna av klass, kön eller andra gruppsolidariteter. Det är kanske överflödigt att säga, men dessa processer är baserade på upprätthållande och även accelererande reproduktioner av ojämlikheter kring både klass och kön. Trots att dessa har förändrats har de inte blivit överskrida, och förvärras genom upphävandet och omstruktureringen av nationalstater, med en växande reproduktion av etniska ojämlikheter genom neorasism och neonationalism. Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig jobben inte kräver några specifika kvalifikationer. Se 2003). Givet det handlingsutrymme som en enskild anställd på arbetsför- medlingens kontor som vill förmedla jobb har, eller en ung person som vill bli anställd, kan inte arbetsmarknadens strukturer eller ekonomiska konjunkturer påverkas. Problemet ligger inte i enskilda argument utan snarare i deras separation från varandra: det är antingen individens framträdande eller de oförändrliga struktu- rerna som växelvis uppfattas orsaka ett problem. Den dragna gränslinjen mellan det individuella och struktu- ren/förutsättningarna inom vilka han/hon lever i upprätthåller en återvändsgränd inom vilken individer är fångade och sociala rela- tioner förblir oförändrade. För att sudda bort denna linje krävs det en förståelse för hur kollektiva handlingar från individer kan utmana de strukturella orättvisorna som reproducerar deras makt- löshet. Eller omvänt, att förstå hur summan av besluten som indi- vider med makt tar skapar ekonomiska förutsättningar – även om det delvis är en effekt som blir verklighet bakom deras ryggar. Några av mina intervjupersoner har tagit detta steg och identifierat sociala förhållanden som måltavlan för förändring. Jag har presen- terat som ett exempel på denna ståndpunkt. Gränslinjen som är dragen mellan strukturer och individer bidrar också till att osynliggöra rasism som en del av samhällstrukturen. För om indi- vider kan nå framgång om dem bara försöker tillräckligt mycket, är det säkerligen inte rasism som hindrar dem, utan enbart deras bris- tande engagemang. På samma sätt, om ekonomiska strukturer är ansvariga för unga människors arbetslöshet kan det inte heller vara rasism som stänger deras väg in i samhället. Återigen, varje argu- ment har någon form av sanning, men bara ihopkopplade till var- andra överskrider de sin begränsade förklaringsmakt: olika rasis- mer, inre former gentemot olika grupper av personer med invand- rarbakgrund (eller infödda minoriteter) och yttre former gentemot invånare av den så kallade tredje världen är en väsentlig del av den ekonomiska strukturen. Västekonomiernas makt består till en stor del på möjligheten att exploatera icke-västerländsk arbetskraft inom västerländska länder och utanför dem (se Schierup m.fl. 2006). Denna strukturella rasismTPF14FPT är förankrad genom ideologier av underlägsenhet vilka sprids i det offentliga bildspråkets repertoarer och reproduceras genom ett oändligt antal avvisande handlingar, 14TP PT För en teoretisk diskussion kring begreppet strukturell rasism se de los och 2005. Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig nedlåtande sätt, och hjälplösa goda intentioner. Som visas i denna studie, bekämpar unga människor med invandrarbakgrund dessa reproduktioner kontinuerligt, fast för det mesta genom att använda mästarens redskap, vilka, som en gång konstaterade, är ganska oförmögna att dekonstruera mästarens hus – åtmin- stone genom användandet av de verktyg jag har presenterat här. I motsatt till deras påstådda position som outsiders är det snarare så att unga människor med invandrarbakgrund är en del av den dominerande diskursen rörande individers prestationer, de järn- hårda ekonomiska lagarna och ibland även genom en internaliserad underlägsenhet hos den invandrade befolkningen, vilket gör att deras kamp ofta leder till återupprättandet av rasistiska strukturer i stället för deras demontering. Vad ska vi göra och hur går man bakom konstruktionen av den andra? Arbetsmarknadens initiativ, projekt som är speciellt designade för unga med invandrarbakgrund eller för unga med speciella svårig- heter kan vara ett första steg i rätt riktning. Här har så väl som många andra europeiska länder mycket att lära från den antira- sistiska kampen i och (för att vara annorlunda, men jämförbara samhällen), från deras misslyckanden så väl som deras framgångar. Det finns ingen plats här att lista eller utveckla specifika program. Vad som är viktigt i alla fall, är att sådana initia- tiv breddar fokus: att hjälpa unga människor med deras inträde till arbetsmarknaden kan inte reduceras till att hjälpa dem att skaffa sig mer utbildning – även om detta, vilket jag tidigare påpekat, är ett viktigt steg. Tillfrågade om deras erfarenheter av arbetsförmed- lingen och syokonsulenter var det en stor majoritet av våra inter- vjupersoner, med och utan invandrarbakgrund, som uttalade en ilska och besvikelse över dessa institutioner eftersom de helt enkelt var hänvisade till Internet, när det var kommunikation de behövde, en fördjupande konversation för att komma fram till vad de ville och hur de skulle strukturera sitt liv. För människor med invand- rarbakgrund är det centralt att deras erfarenheter av rasism tas seri- öst. Här börjar ett annat sorts arbete som måste göras: ett arbete med alla tjänstemän som möter unga människor (eller vuxna för den delen) med invandrarbakgrund. Personalen måste tränas i att förstå arbetsmarknadens rasistiska och marginaliserande strukturer, för vilka de förbereder sina klienter. För att ha möjlighet att hjälpa dem måste de förstå deras värld. Inte specifikt deras kultur (ibland Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig kan även det hjälpa, om det inte är en stereotyp bild av en statisk kultur), utan snarare hur de är tvingade att uppleva majoritetsam- hället. Slutligen, bortsett från att utbilda anställda om fördelen med en multikulturell arbetsstyrka (2004), är en antidis- krimineringslagstiftning som gör gällande en likvärdig behandling, även med ett visst inslag av tvång, nödvändig. Återigen kan erfa- renheter från vara en utgångspunkt (Wrench 2001). Generellt måste erkänna (så väl som andra europeiska län- der) att en välfärdsstat som betjänar i huvudsak dem som är kon- struerade som legitima medborgare (1992) och exkluderar dem som ses som annorlunda, inte förtjänar att kallas välfärdsstat. Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig Arai, , och Villhelmsson, (2001) Immigrants and Natives Unemployment-risk: Productivity Differentials or Dis- crimination? Arai, , , , (2000) En svartvit arbetsmarknad. Ds 2000:47, , (1996) Etniska relationer i arbetslivet. arbetsorganisation etnisk diskriminering i svensk bilindustri. Akademiska avhandlingar nr 3. Balibar, (1988). La forme nation: histoire et idéologies. i: E. Balibar and : Race, Nation, . : La Decouverte. 117–143. Balibar, (1992) Les frontières de la démocratie. : La Découverte. Behtoui, Alireza (2004) Differences in the Swedish Labour Mar- ket for and the Impact of Ethnicity. i: Labour Vol. 18:4 December 2004. Billig, (1991): Ideology and Opinions. Studies in Rhetorical Psychology. , Bertolt (1973) Me-Ti, . Gesammelte Werke, Bd. am : Suhrkamp. Broomé, Per, , , (2001) Ethnic Diversity and Labour Shortage. Catomeris, (2004) Det ohyggliga arvet. : Ord- front. , (1992) Its racism what dunnit: hidden narratives in theories of racism. i: , and (eds.) Race, Culture and Difference. Fabi, (2001) Passing and the of the African American Novel. , (1990) The whites of their Eyes: Racist Ideologies and the Media, i: , . Humez (eds) Gender, Race and Class in the Media. A text Reader. 18–22. , (1992) New Ethnicities. i: and (eds.) Race, Culture and Difference. , Seven Oaks: . Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig , (2000) The Multi-cultural Question. i: Barnor (ed.) Un/settled Multiculturalisms: Diasporas, Entanglements, Transruptions. 209–255. , (2003) Gräsrotsbyråkrati och normativ svensk- het. Hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbets- Arbetsliv i Omvandling. Tillgänglig på: . , (2004): Expertise: Lokaler Arbeitsmarkt, Kompetenzen und – Nachfrage und Angebot – Typoskript gGmbH, . , (1998) SvenskH forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet 1990–1996: en kunskapsöversikt.H Knocke Wuokke & , (2000) Mångfaldens barn söker sin plats. En studie om arbetsmarknadschanser för ungdomar med invandrarbakgrund. : Svartvitt förlag. Kalpaka, och , (1986) Die Schwierigkeit, nicht rassistisch zu sein. , Andres (2000) Diskriminering, integration och etniska relationer. , (1989) Racism. , (1997) Stadens rasifiering. Etnisk boendesegregation i folkhemmet. Geografiska regionstudier Nr 32. (2002) Passing for . Race, Religion, and the Healy Family, 1820–1920. Pred, (2004) The Past Is Not Dead: Facts, Fictions, and Enduring Racial Stereotypes. Projekt und Qualifikation: Automationsarbeit: Empirie 2. Argument Sonderband 55. Portelli, (1997) Philosophy and the Facts: Subjectivity and Narrative From in Autobiography and Oral History. i: Portelli, A.: The Battle of . Oral History and the Art of Dialogue. de Los , och (2005) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. : SOU 2005:41. Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig Räthzel, (1997) Gegenbilder. Nationale Identitäten durch Konstruktion des Anderen. Opladen: Leske und Budrich. Räthzel, (2001) Ein Experiment: Nützt uns beim ? i: , , (eds.) Münster: Westfälisches Dampfboot. 193–216. Räthzel, (2002) Germans into foreigners: how anti- nationalism turns into racism. i: Floya Anthias och (eds:) Rethinking Anti-racisms. From theory to practice. and : Routledge. 78–99. Räthzel, (2003) Youth groups and the politics of time and space. i: Soundings 24. A market state? 90–111. Räthzel, (2005) Några reflektioner om ungdomars inträde på den svenska arbetsmarknaden. i: , (red.) Bortom rasismer i – visioner för ett annat samhälle. 35–71. Schierup, , och (2006) Migration, Citizenship and . A European Dilemma, : . , (2000) Ungdomsarbetslösheten i ett internationellt perspektiv. , (2003) Den nya underklassen – utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden. : i (LO). , (2002) AlieNation is my nation: hiphop och unga mäns utanförskap i det nya . , (2000). Ethnic differences in the Swedish youth labour market. , ({1922} 2005) Wirtschaft und Gesellschaft. Neu Isenburg: . Wrench, (2001) Preventing Racism at the workplace. A report of 16 European Countries. : of living and working conditions. , (1997) Multikultiungdom: kön, etnicitet, identitet. , (2003). Unemployment persistency, over-education and the employment chances of the less educated. , 19(2), 199–216. Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig Tabell 1 Andel (%) öppet arbetslösa 20–24-åringar efter utrikes och inrikes födda, åldersgrupp, år och kön 20–24 år år eller mera i Källa: AMS. 5Nätverksrekrytering, infödda och invandrare Where and how we spend our working hours depend very much on how we are embedded in networks of social contacts – the relatives, friends, and acquaintances. TPF FPT(Granovetter, 1995: 141) Syftet med denna artikel är att först undersöka vilka rekryterings- kanaler har dem som skaffat ett jobb på den svenska arbetsmarkna- den använt –1998. För det andra, om det finns skillnader mellan infödda och invandrare angående användning av olika kanaler i detta avseende. Och för det tredje, hur resultatet har blivit av användning av olika rekryteringskanaler för infödda respektive invandrare. En teoretisk diskussion kring konventionella ekonomiska modeller som försöker förklara skillnader mellan infödda och invandrare, angående status på arbetsmarknadenTPF2FPT, följer inled- ningen. Sedan diskuteras betydelsen av rekryteringskanaler för att erhålla ett arbete i allmänhet och ett arbete som lämpar sig för indi- videns kompetens. I avsnitt 3 framställas data som använts i den empiriska undersökningen. Resultatet av undersökningen presente- ras i avsnitt 4 och i avsnitt 5 följer en slutdiskussion. 1TP PT Författaren är tacksam för värdefulla synpunkter från , , , och . 2TP PT Med arbetsmarknadsstatus menas här om individen har ett arbete eller är arbetslös/utanför arbetsmarknaden, om arbetet är tidsbegränsad eller tillsvidare anställning, om det är ett del- eller heltids arbete och om individens kvalifikationer stämmer överens med arbetsuppgifterna eller inte. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare Empiriska undersökningar, som utförs inom ramen för human- kapitalteorin, utgår från antagandet att i det moderna samhället är det individens förvärvade egenskaper (utbildning, arbetslivserfa- renheter eller individuella meriter) som spelar en avgörande roll för hans/hennes tillgång till eftertraktade arbeten, bättre lön och arbetsvillkor. Icke-produktivitetsrelaterade eller tillskrivna egen- skaper (som social bakgrund, kön och etnisk bakgrund) bör där- emot inte ha betydelse för ens status på arbetsmarknaden (, 1961). För att vara framgångsrik på arbetsmarknaden, enligt detta perspektiv, är det viktigaste vad du kan och inte vem du är. Inom ramen för denna teori beror skillnader i arbetsmarknadsrelaterade utfall mellan olika individer på att människor investerar olika i utbildning och i yrkesfärdigheter. Grundantagandet är att lönen är en funktion av individens produktivitet, således bör lika produktiva individer ha lika lön (, 1964). I empiriska analyser av skillnader i löne- eller sysselsättningsnivå mellan minoritets- och majoritetsgruppers, inom ramen för humankapitalteorin, brukar forskare använda sig av (1974) lönefunktion för att uppskatta individernas lön eller arbetsmarknads status. Det totala lönegapet eller skillnaden i sys- selsättningsnivå mellan två grupper, t.ex. infödda och invandrare, brukar förklaras med två komponenter. Den första komponenten är iakttagbara produktionsrelaterade egenskaper såsom utbild- ningsnivå, arbetslivserfarenhet plus andra variabler som bransch- tillhörighet, bostadsregion, civilstånd etc. När man har kontrollerat för de produktivitetsrelaterade variablerna och andra kontrollvari- abler finns fortfarande ofta en del av gapet kvar. Den här restposten är den andra komponenten som brukar kallas för den oförklarade komponenten. En viktig uppgift för teorin är att tolka den oför- klarade komponenten för löneskillnader eller arbetsmarknads status. till mitten av var den dominerade tolkningen inom amerikansk forskning att gapet var påföljden av diskriminering, som delades upp i två typer. Den första typen, preferensbaserade diskriminering innebär att vissa arbetsgivare handlar utifrån sina personliga preferenser och är benägna att dis- kriminera individer från minoritetsgrupper (, 1957). Resul- tatet av en sådan diskriminering är att personer från diskriminerade minoritetsgrupper betalas lägre löner, besitter lägre status eller Nätverksrekrytering, infödda och invandrare rentav utestängs från arbetsmarknaden i högre utsträckning än andra lika produktiva individer. Den andra huvudtypen av diskri- minering är statistisk diskriminering (Pelps, 1972), som bygger på att det är svårt och kostsamt för en arbetsgivare att fastställa olika arbetssökande individers produktivitet. Det kan vara rationellt att basera anställningsbeslutet på tänkta eller verkliga genomsnittliga gruppegenskaper. Egenskaper som är lätta att observera (utseende eller namn), ligger då till grund för anställningsbeslutet. Bakom statistisk diskriminering ligger föreställningar om ett samband mellan t.ex. kön eller etnicitet och produktivitet.TPF3FPT börjar en kursändring med (1980; 1981; 1983) och . Chiswicks (1983; 1984) genom deras omtolkning av den oförklarade komponenten.TPF4FPT De menar att den oförklarade komponenten blandar ihop följder av två icke-observerbara element. Den första är en eventuell diskrimine- ring och den andra är den etniska gruppens värderingar, normer, attityder och generellt deras kulturella särdrag. Vad som är avgö- rande i lönegapet eller skillnader i arbetsmarknadsstatus är inte dis- kriminering utan kultur.TPF5FPT Dessa kulturteoretiker skiljer på två typer av kultur. Den första typen av kultur värdesätter enligt dem, de så kallade medelklassvärderingarna såsom hårt arbete, självständighet, uppskjutande av nuvarande konsumtion till förmån för framtidskonsumtion för att spara och investera i utbildning till sina barn. Alla resurser, som finns i dessa grupper, ägnas åt inve- steringar för barnens framtida karriär på arbetsmarknaden. Mark- naden i sin tur uppskattar dessa goda investeringar och humanka- pital ackumulering. I motsats till den första typen finns den andra typen av kultur som är inriktad på , är mer fatalistisk, och lämnar framtiden åt slumpen och ödet. Den andra typen av kul- tur värdesätter inte hårt arbete och offrar inte resurser, tid och pengar i för framtiden. Barn som uppfostras i den här typen av kultur är dåligt utrustade med attityd, utbildning samt kunskap 3TP PT För en mer detaljerad diskussion om statistik diskriminering se , . & . (1977) och Darity, (1982). 4TP PT Det är inte en slump att en sådan kursändring sker . Enligt och (1994) förekommer förändringar i det politiska klimatet kring rasfrågor i som avspeglas i ekonomiska teorier. 5TP PT Det är viktigt att påminna om att kultur som förklaring var inte dessa ekonomers originella skapelse, utan det var först som sociologerna lanserade den etniska gruppernas normer och värderingar som avgörande faktor för deras sociala status i ; Ethnic groups bring different norms to bear on common cirumstances with consequant different levels of success- hence gorup differences in status (Ibid; introduktion). Nätverksrekrytering, infödda och invandrare som behövs för en framgångsrik arbetsmarknadskarriär. Dessa etniska gruppers kultur är deras handikapp och därför har de lägre status i den samhälleliga hierarkin. Även individer som har samma formella utbildning i de två typerna av kultur kommer att ha olika rang på marknaden. De som har den första typen av kultu- rella egenskaper, menar (1975; 1981), har bättre motivation för hårt arbete, har bättre självförtroende, som i sin tur ger dem komparativa fördelar i konkurrensen med individer från den andra typen av kultur. De traditionella humankapital variablerna kan inte mäta dessa subtila kulturella skillnader mellan olika etniska grupper, anser kulturteoretikerna. Sammanfattningsvis kvarstår kontroversen kring den oförkla- rade komponenten när traditionella ekonomiska teorier försöker förklara om och i vilken utsträckning diskriminering kan förklaras av skillnader i arbetsmarknadsutfall mellan infödda och olika etniska grupper, efter kontroll för ett antal produktiva (såsom ut- bildning) och demografiska egenskaper (såsom kön)TPF6FPT. Angående de nyklassiska ekonomiska teorierna om etnisk dis- kriminering bör tre saker uppmärksammas: För det första som Steinberg (2001) menar är etnicitet inom dessa teorier vagt definierat utifrån ett essensialistiskt tänkande. Etnicitet antas vara någonting oförändrlig, konkret och objek- tivt. Man antar den som en given variabel och sedan utforskar dess konsekvenser. Men etnicitet är en social konstruktion som skapas och omskapas i det sociala livet. Etnicitet är till sin natur en aspekt av en relation, inte en kulturell egenskap hos en grupp (, 1993). Ras/etniska identiteter och föreställ- ningar om gemensam kultur och historia är skapade (oavsett om de redan skapats av historiska omständigheter, strategiska aktörer eller uppstått som oavsiktliga konsekvenser av politiska projekt) och kommer att förändras , med t.ex. politisk mobilisering och motstånd eller förändringar i externa omstän- digheter. För det andra som Loury (2002) uttrycker är det vanligt att ekonomer antar att det är atomiserade nyttomaximerande indi- vider som är agenter som utför sociala handlingar. Men indivi- der i det faktiska sociala livet är inbäddade i komplexa sociala nätverk. Varje individ födds i en verklighet med bestämda egen- 6TP PT För mer diskussion om kontroversen se artikel i den här antologin. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare skaper, blir medlem i en familj som tillhör en social grupp, får ett genus och etnisk identitet, kommer att bo i stor stad eller landsbygd etc. Människors handlingar sker underT omständig- heter som är givna, nedärvda och befintliga. IndiviT - den är inte en isolerad ö, utan är inbäddad i flera komplexa nät- verk av förbindelser. Hur individerna är placerade inom dessa sociala nätverk påverkar i stor utsträckning tillgången till olika resurser. Individer med olika position i samhällets hierarki har olika erfarenheter av sällskap, umgänge och förbindelser i det sociala livet. De från välbeställda klasser drar nytta av värdefulla sociala nätverk i konkurrensen om knappa resurser. Förmåner och kostnader för delaktighet i olika sociala nätverk är inte jämnt fördelade. Klasstillhörighet, kön, etnicitet och grannskap begränsar individens personliga förhållanden och därmed soci- ala nätverk. Enligt amerikanska empiriska undersökningar (Marsden, 1987) tenderar personer som ingår i samma sociala nätverk att likna varandra med avseende på t.ex. klass och ras/etnicitet (homo-socialitet). Möjligheter svävar genom synapser av dessa sociala nätverk som individen hör till. Och för det tredje, matchningsprocess på arbetsmarknaden (mellan arbetsgivare och arbetssökande) sker nästan aldrig i en opersonlig auktionsmarknad som nyklassisk ekonomi beskri- ver. Det händer snarare när efterfrågenätverket eller rekryte- ringsnätverket (med vilken arbetsgivare söker ny anställda) och utbudsnätverk (via vilket folk söker arbete) hittar varandra. En sådan procedur ger möjlighet till somliga och utesluter andra (, 1994). Det är klart att utbildning, arbetslivserfarenheter och kunskap om värdlandets språk är viktiga faktorer som påverkar en nyanländ invandrares möjligheter inom arbetsmarknaden. Men det är också viktigt att komma ihåg att en invandrare inte enbart är en atomise- rad individ som enbart har vissa personliga färdigheter (Portes, 1995). En invandrare identifieras ofta (intern eller extern) som medlem av en minoritetsgrupp som har ständiga interaktioner med en bredare social struktur som i sin tur påverkar hans/hennes eko- nomiska möjligheter på olika sätt. Under vilken tidsperiod invand- rade individer anländer, vart i landet de bosätter sig och vilka möj- ligheter och hinder de möter i det nya landet har stora effekter på deras framtid. Aktörer som är viktiga i sammanhanget för skapan- Nätverksrekrytering, infödda och invandrare