sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Tidningsutgivarna instämmer (Presspoli- tikens dagsfrågor, 2003): Även om syftet har varit gott har den modell som valts för att fördela detta stöd inte varit så lyckosam. Vad avser frågan om stöd till medier inriktade på etniska mino- riteter anser vi att området med tanke på den snabba medie- utvecklingen förtjänar ett bredare grepp än att begränsas till enbart dagspressområdet och därför borde bli föremål för fortsatt utred- ning i syfte att finna nya former. Reservationer och särskilda yttranden Av ledamoten () För att öka jämställdheten och motverka den manliga dominansen på ledande befattningar inom tidningsföretagen föreslår jag att ett jämställdhetsmål för presspolitiken skall införas. Vidare föreslår jag att regeringen skall ges i uppdrag att redovisa könsfördel- ningen bland de ledande befattningshavarna inom tidningsföre- tagen. Jag anser att jämställdhetsmålet inom presspolitiken bör vara att posterna som chefredaktör och verkställande direktör liksom styrelseordförande och övriga styrelseledamöter skall besättas med lika många kvinnor som män. En tidningsledning bestående av både kvinnor och män ger tidningen större möjligheter att spegla samhället ur ett perspektiv präglat av såväl kvinnors som mäns erfarenheter. Jämställdhetsmålet bör anses uppfyllt när tidnings- branschen som helhet uppnått en könsfördelning med propor- tionerna 40/60. Jag bedömer att en redovisning av de faktiska förhållandena inom tidningsföretagen kommer att synliggöra rådande ojämlikhet och behovet av en jämnare könsfördelning inom tidningsföretagen. Regeringen bör därför ges i uppdrag att redovisa könsfördelningen inom tidningsföretagen. En årlig uppföljning i form av statistik med uppföljande seminarium visar på de faktiska förhållandena och leder till att tidningsbranschen får en jämnare könsfördel- ning. Reservationer och särskilda yttranden Särskilt yttrande samt reservation Av ledamoten () En allmän utgångspunkt för är att driftsstödet för många tidningar är en fråga om överlevnad, i synnerhet för de mindre låg- och medelfrekventa tidningarna både med och utan riksspridning. Regelverket avseende driftsstödet är i stort sett ändamålsenligt. Jag ser därför positivt på kommitténs förslag om åtgärder som förbättrar möjligheterna för att ge ut lågfrekventa dagstidningar. Här ingår förslaget om en höjning av driftsstödet på . Jag anser att det är inom dessa tidningar som det finns vitalitet och möjlighet till utveckling, de kan bidra till att fördjupa närdemo- kratin och är dessutom ofta idéburna. Likaså stödjer jag förslaget att driftsstödet höjs för självständiga hög- och medelfrekventa dagstidningar som inte är storstadstidningar. Det bör även gynna dessa tidningar när gränsen för storleken på den abonnerade upplagan sänks från 2 000 exemplar till 1 500 exemplar. Dessutom är det positivt med förändringen av driftsstödstrappan som betyder att driftsstödet för fådagarstidningar höjs successivt vid abonnerade upplagor överstigande 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 och 9 000 exemplar. Till detta kan läggas kommitténs förslag att föreslå så generella regler som möjligt, även om det inte är tillämpbart i alla avseenden. Detta gäller även tidningar till invandrare och nationella mino- riteter liksom elektroniska tidningar. På två punkter vill jag dock framhålla att det behövs ytterligare överväganden: Reservationer och särskilda yttranden Driftsstöd i förhållande till samverkande och sammanslagna tid- ningsföretag. Det har inte framkommit något avgörande skäl som talar för att en dagstidning inte skall kunna berättiga till allmänt driftsstöd enbart av den anledningen att dagstidningen ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort. En allmän förutsättning för att en dagstidning som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstid- ningsutgivning på samma utgivningsort skall berättiga till driftsstöd bör vara att dagstidningen har ett eget redaktionellt innehåll som utgör av dess totala redaktionella innehåll. Ur ett långsiktigt perspektiv måste man våga fråga sig om det är skäligt att en dagstidning efter en fusion kan vara berättigad till driftsstöd utan tidsbegränsning, då den ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i en annan dagstidnings- utgivning på samma utgivningsort. Man måste också våga fråga om det är verklig mångfald när samma ägare äger flera tidningar, även om det är flera tidningstitlar. Kommitténs uppstramning genom att det egna materialet ska utgöra är ett sätt att garantera en fortsatt inre mångfald. Reglerna bör utformas så att fusioner underlättas genom att driftsstöd ges under en övergångstid, men därefter bör en utfasning ske. Det är svårt att hitta ett lämpligt system för avtrappningen och därför bör det beredas ytterligare och en uppföljning är nödvändig för att vidare kunna ta beslut . Bestämmelserna om begränsat driftsstöd som återfinns i 2 kap. 7 och 8 § presstödsförordningen (1990:524) bör bibehållas oförändrade. Begränsat driftsstöd kan med stöd av 2 kap. 7 § presstödsförord- ningen lämnas för en dagstidning vars utgivningsområde bland annat är . Tveksamheten gäller särbestämmelser i allmänhet och i detta fall i synnerhet. Med tanke på att dagstid- ningarna på har gemensam ägare anser jag att det kan Reservationer och särskilda yttranden ifrågasättas om dessa tidningar bör ha rätt till fortsatt driftsstöd. Enligt min mening bör även denna fråga bli föremål för ytterligare överväganden. Reservationer och särskilda yttranden Jag reserverar mig mot förslaget med det fortsatt höga driftsstödet till storstadstidningar. Kommitténs förslag om en reduktion av stödet till storstads- tidningarna med början 2007 med och tidning sker, som jag ser det, i alldeles för långsam takt. Det särskilda stödet till storstadstidningarna (SvD och SkD) ska avskaffas, eftersom de högfrekventa storstadstidningarna, trots den föreslagna reduktionen, fortfarande kommer att erhålla en orimligt stor andel av presstödet. Storstadstidningar verkar dessutom på en annonsmarkand som gynnar dem och som är oåtkomlig för många andra tidningar. Det kan dock vara rimligt att det sker av driftstödet , tills nivån på driftsstödet har kommit till samma nivå som det högsta för landsortstidningar. Reservationer och särskilda yttranden Av ledamoten () 2004 har inom de givna direktiven och med den begränsade tidsrymd som stått till förfogande samlat en majoritet bakom de förslag som framgår av utredningen. Jag står bakom dessa förslag och vill här poängtera fyra utgångs- punkter som är särskilt viktiga för inom det press- politiska området. Vår främsta utgångspunkt är att demokrati ska byggas underifrån. Genom att makten utgår från den enskilda människan och sedan delegeras uppåt, enligt federalismens principer, skapas ett robust och hållbart samhälle. Genom att stärka enskilda individer, ge det civila samhället ett större utrymme och med en stark självstyrelse läggs grunden till en deltagardemokrati som både gör människor delaktiga i de beslutsprocesser och prioriteringar av resurser som görs lokalt och ger en stark förståelse för de beslut som behöver hanteras gemensamt på överstatlig och global nivå. I ett sådant samhälle får den lokala nyhetsförmedlingen och det lokala demokratiska samtalet än större betydelse. Att det finns rum för en allmän, lokal debatt är därför extra viktigt med vår utgångs- punkt. Därigenom förstärks den lokala tidningens betydelse liksom andra former för nyhetsförmedling som radio, tv och Internet. Sammantaget finns det mycket som pekar på en positiv framtid för den lokalt förmedlade journalistiken, även om formerna för den tar sig nya uttryck. Med samma resonemang är det logiskt och bra att utredningen kan lämna förslag som tydliggör och stärker möjligheterna för etablering och drift av tidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. Även om den mest framgångsrika vägen till integration alltid kommer att vara att kunna tala och skriva svenska så är det viktigt, inte minst för den kulturella mångfalden, att ge möjligheter för stöd till tidningar som också ges ut på andra språk. Reservationer och särskilda yttranden En fråga som får allt större betydelse och som blir alltmer mång- facetterad gäller mångfalden i medierna. Traditionellt talas såväl om den yttre som den inre mångfalden. Det vill säga å ena sidan mångfalden i ägandet av medier och å den andra mångfalden vad avser antalet självständiga titlar. Frågan har fått en ny dimension i och med de senaste årens förvärv där den dominerande tidningen på en ort köpt upp den upplagemässigt mindre konkurrenten på samma utgivningsort. Är det mångfald när samma ägare äger båda tidningarna även om respektive tidningstitel behålls med en stor grad av egenproducerat redaktionellt material? Och finns grunderna för ett statligt press- stöd kvar när de båda tidningarna ägs av samma ägare och därmed inte direkt konkurrerar med varandra om den lokala/regionala annonsmarknaden? Ett sätt att argumentera är naturligtvis att hävda att grunderna för presstöd har fallit i och med förvärven. Det som var presstödets egentliga ursprung, att kompensera den mindre tidningens nackdel vad gäller annonsintäkter, kan med fog sägas ha förändrats så dramatiskt att presstödet därmed bör upphöra. En utveckling som visar är att tidningsläsare inte per automatik följer med till nya tidningar om den tidning man traditionellt läst läggs ned eller fusioneras till en ny, gemensam tidning. Det talar sannolikt för att en affärsmässig tidningsutgivare hellre behåller två tidningstitlar, med respektive tidnings karaktär, för att därmed bättre klara konkurrensen om annonsintäkterna med gratistidningar, radio, tv och Internet. Oavsett om den tidning som tidigare erhållit presstöd uppbär sådant eller ej. Nackdelen med ett sådant, logiskt, resonemang, är självklart att det generellt utformade presstödet, med transparens i regelverket, skulle ges en ytterligare dimension. Nämligen en avvägning av den ekonomiska bärkraften för respektive ägare av tidningarna. Det skulle kunna leda till bl.a. den konsekvensen att en ägare med något mindre ekonomisk bärkraft, men ägare av två självständiga tid- ningstitlar på samma utgivningsort, skulle bedömas annorlunda än en ägare med något bättre ekonomisk bärkraft som ger ut en tidigare s k andratidning på en ort där det finns konkurrens av annan tidningsägare. Jag har vägt dessa argument mot varandra och funnit att det , och inom den tidshorisont som liggande utredningsförslag inne- Reservationer och särskilda yttranden bär, inte finns anledning att införa ett generellt förbud för utgivande av statligt presstöd till tidning som uppfyller kriterierna för presstöd och som ägs av koncern som ger ut mer än en tidning på samma utgivningsort. Ett presstöd som bidrar till att upprätthålla en mångfald av tid- ningar med stor andel självständigt redaktionellt material med- verkar till att utveckla det lokala samtalet som är grunden för demokratisyn. Därför är det också bra att reglerna skärps så att det ställs tydligare krav på vad som gäller för att en tidning ska anses vara självständig. Detta är inte minst viktigt för att stärka de enskilda tidningarnas oberoende ställning. Utvecklingen på området bör självklart följas och analyseras för att senare kunna dra viktiga erfarenheter. En annan viktig utgångspunkt för är att på alla sätt utforma beslut som bidrar till att stärka självbestämmandet. Det gäller såväl enskilda individer som företag, organisationer och demokratiska beslutsnivåer. Att minimera beroendet av offentliga bidrag är en självklarhet för oss. I den mån offentligt stöd erhålls ska detta vara utformat så att det långsiktigt ger incitament till att förändra den egna situationen så att självbestämmande och själv- ständighet ökar. Det har också varit utgångspunkten för mig i det arbete av över- synen av presstödsreglerna som denna utredning har hanterat. Och så är också utredningens förslag konstruerade. När det gäller möjligheten att starta och etablera nya dagstid- ningar är det sannolikt mest troligt att utgå från att detta sker i form av nya fådagarstidningar. Framför allt av ekonomiska skäl. Den initiala kostnaden för att starta en dagstidning med flerdagars- utgivning; fem, sex eller , är så hög att det i praktiken gör det ointressant att starta ett sådant projekt. Potentialen finns därför framför allt i etableringen av fådagarstid- ningar, med utgivning en, två eller . Det är därför logiskt att utredningen lägger förslag som stimulerar en sådan utveckling. är det lika logiskt att utredningen nu sett över de tidigare reglerna och gjort dem bättre i avseendet att regelverket ska stimulera utgivare av fådagarstidningar att dels kunna öka sin Reservationer och särskilda yttranden upplaga och dels öka sin utgivningsfrekvens. Det görs genom införande av en trappstegsmodell vad avser upplagan och ett för- stärkt stöd vad avser utgivningsfrekvensen. Sammantaget är det min bedömning att de förslag som utred- ningen lagt fram bidrar till att göra det möjligt för fådagarstid- ningar att såväl etableras som att växa i volym och utgivning och långsiktigt därmed minska sitt beroende av presstöd. Därmed kan det skapas ett regelverk för ökat självbestämmande. Den fjärde utgångspunkten är betydelsen av transparens i de offentliga regelverken. De ska vara förutsägbara och underlätta insyn och kontroll för alla intressenter. Inom mediemarknaden sker en snabb utveckling med nya tillkommande kanaler för distribution av nyheter och debatt liksom en allt ökande konkurrens om den växande annonsmarknaden. Utredningen visar tydligt i sitt underlag hur denna utveckling ser ut. Totalt sett är detta självklart positivt sett ur läsarens, kundens utgångspunkt. Utbudet blir större med större möjligheter till fördjupning inom olika specialområden. En viktig slutsats är dock att det är nya medier och andra kanaler som attraherar den ökande reklammarknaden. andel av reklamintäkterna räk- nat i kronor ligger stabilt medan den totala konsumtionen ökar kraftigt. Dagstidningarnas andel av den totala intäkten sjunker därmed medan kostnaderna ökar. Det sätter en allt större press på de traditionella dagstidningarna att arbeta med ständiga rationaliseringar och kostnadseffektiviseringar för att möta kon- kurrensen. Ett av utredningens givna uppdrag har varit att se över nuvarande regelverk med hänsyn till elektroniskt distribuerade medier. Jag anser att det är logiskt och rätt att regelverket görs neutralt i förhållande till på vilket sätt dagstidningen distribueras. Oavsett om lokaltidningen kommer hem till mig som läsare på papper eller via ett elektroniskt nät så ska presstödsreglerna vara desamma för producenten av dagstidningen. Den enda justering som görs är att den minskade kostnaden för att distribuera via Internet relativt att trycka en tidning på papper och att bära ut den klargörs i regel- verket. Reservationer och särskilda yttranden Av ledamoten () Kommittén har under arbetets gång resonerat om att föreslå en reduktion av stödet till storstadstidningarna med /år , dvs. lägre ersättning/år . Enligt min bedömning är det en mer rimlig nivå än den reduktion med /år som föreslås i betänkandet. Sannolikt finns till och med utrymme att reducera stödet till stor- stadstidningar ytterligare. Vidare har tveksamheter framförts om det förslag kommittén lägger om att uppdra åt eller annan lämplig myndighet att redovisa en sammanställning av den köns- mässiga fördelningen bland ledande befattningshavare hos samtliga de företag som ger ut dagstidningar, är att betrakta som ett förslag från kommittén eller inte. Bakgrunden till diskussionen är att förslaget presenteras i kapitel 8 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensberäkningar, i stället för i betänkandets egentliga för- slagsdel. Jag vill därför understryka att detta förslag måste ha samma status som kommitténs övriga förslag, och att placeringen av förslaget enbart har att göra med att förslaget väcktes i ett sent skede av arbetet, då strukturen för betänkandet i övrigt var fast- ställd.