sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Hård fakta och statistik är viktigt för att kunna se hur saker och ting utvecklas. Men det handlar också om att låta människor själva komma till tals med egna ord och bli synliga. En del av den strukturella diskrimineringen är bristen på historia om invandringen i det svenska arbetslivet. Vi har jobbat inom LO med att själva bli bättre. Vi måste jobba på många fronter för att flytta fram positionerna. Vi be- höver jobba både med integration och ett icke-diskrimineringsper- spektiv. Men vi ska inte glömma att det vassaste verktyget för facket möjligheter är lagen mot etniskt diskriminering. Därför är det viktigt att lagstiftningen får förbli en del av arbetsrätten. Därför koncentrerar vi vårt fortsatta utbildningsarbete på lagen och hur man arbetar konkret mot diskrimineringen på arbetsplatserna. Vi behöver också mer kunskaper om hur vi ska använda våra verktyg. En annan fråga gäller de djupare insikterna om sorteringen i vi-och- dom. Om samspelet mellan uppdelningar som grundar sig på klass, kön och etnicitet. Här behöver vi kritisk forskning som verkligen kan gå in på djupet i frågor om diskriminering i arbetslivet. Snabba sammanställningar med ogenomtänkta statistiska analyser och lös- ryckta förslag kan skapa mer problem än det löser. Framför allt behövs fler konkreta empiriska underlag som kan ligga till grund för de beslut vi behöver fatta. Kontakten mellan fackföreningsrö- relsen och forskarsamhället behöver bli bättre. är den öppen men inte systematiskt och långsiktig. Detta är faktiskt första gången som vi blivit tillfrågade att medverka på detta sätt i en ut- redning av denna karaktär. Detta initiativ uppskattar vi mycket från Rundabordssamtal om strukturell diskriminering med arbetsmarknadens parter Även om vi bara hade till detta samtal är det mycket intressant som kommit fram och som borde fortsätta att utvecklas. Tack igen för initiativet! , TCO: Två saker skulle jag vilja se bättre belysta. För det första hur ligger till internationellt sett när det gäller integration och diskriminering. sprids ibland upp- fattningen att skulle vara sämst i klassen, något som inte alls stämmer. Men här behövs mer forskning. Här gäller det också att inte jämföra äpplen och päron, som exempelvis situation på arbetsmarknaden för flyktinginvandrare kontra arbetskraftsinvand- rare som blivit direkt rekryterade till ett arbete. För det andra be- hövs utvärdering av metoder när det gäller problem vid anställnings- processer. kretsar mycket kring avidentifiering av ansöknings- handlingar. Men det finns andra metoder för att göra ansöknings- processen bättre och mer effektiv. Farbod Rezania, : Jag håller med om att det är nödvändigt att komma ifrån tänkandet i vi och dom. Det behö- ver bryta med. Det bör också denna utredning ta fasta på. tycker jag att den nuvarande uppdelningen i svenskfödda och invandrare är alltför grov. Invandrare som varit i i hamnar i samma fack som dem som kom hit som barn. Lika problematiskt är det att dela in invandrare efter ursprungsland, de stoppas i ett fack som inte är homogent. Själva uppdelningen i sig kan skapa också nya problem. När det gäller fortsatt forskning tror jag inte heller att fokuseringen på arbete och försörjning löser alla problem. Att ha ett arbete är inte alltid en garanti för att få bostad. Det är en naiv syn att tro att alla problem är lösta för att någon fått ett arbete. tror vi också att många står och stampar utanför dörrarna till arbetsplatser för att komma in. Men när vi öppnar dör- rarna är det inte säkert att det finns en kotte där. , CF: Forskningen behöver åskåd- liggöra och synliggöra. Så att människor får upp ögonen på diskri- mineringens orsaker. Orsakerna kan ibland vara annorlunda än vad folk tror. , : Vi ser ett behov av en förstärkt lagstiftning för att förhindra diskriminering. Inom har vi också diskuterat positiv särbehandling. Men åsikterna är delade inom nätverket. Vissa är positiva medan andra fruktar att det skulle leda till en regi- strering av personer på arbetsplatser utifrån etnicitet. Positiv särbe- handling skulle även kunna användas i argumentationen hos främ- Rundabordssamtal om strukturell diskriminering med arbetsmarknadens parter Vi inom anser att det finns ett behov av vidare forskning kring strukturell diskriminering. Samtliga deltagare har fått möjlighet att lämna synpunkter på sina inlägg. är forskare på Avdelningen för Industriell Ekonomi på KTH. Hon disputerade på i . Hon driver ett forskningsprojekt om Kistaregionen, där hon fokuserar på kultur, teknik och informationssamhället de los är docent i ekonomisk historia och verksam vid forskningsprogrammet , /. Hennes forskningsområde är arbetsliv, diskriminering och makt. Hon bedriver forskning om den svenska modellen och arbetsmarknadsrelationer utifrån ett intersektionellt perspektiv. är docent i historia och lektor i genusvetenskap vid . Hon förskar om arbetskraftspolitik, befolknings- politik och nationell gemenskapsformering i utifrån såväl feministisk kritik av nationalismforskningen som Homi Bhabhas uppgörelse med historikers sätt att berätta nationen. dr i socialantroplogi. Arbetar vid , med ett projekt om och Musik. är civilingenjör och nyantagen doktorand vid på KTH. Hans forsknings- område är integrerad produktutveckling. dr i etnologi och forskare vid etnologiska institutionen vid . Hennes forskningsområde är makt, underlydandeskap och inflytande samt sexualitets- och könskonstruktionen i skolmiljöer. är ekonom, historiker och doktorand vid Tema Ge- nus, . Hennes forskningsområde är rasifie- ringsprocesser i arbetslivet utifrån ett perspektiv som kombineras kön, ras och klass. är forskare vid . Han disputerade i pedagogik 1999 med : The social construction of identity in Adult Education. Hans forskning fokuserar på policy formulering och implementering i kvalifika- tions- och kompetenshanteringsfrågor. är doktor i nationalekonomi och forskare vid . Hans forskning fokuserar på utlandsfödda kvinnors och mäns strategier för att få arbete och familj att fungera och hur detta förändras över vistelsetiden i . är utvecklingsledare med ansvar för integra- tion/jämställdhet på i och magister- studerande vid , . är professor vid och vid Tema etnicitet, . Undervisar och forskar om arbete, migration, etnicitet och medborgarskapsfrågor, multikultu- ralism/mångfald, nationalism, mm. Pågående forskning inriktar sig mot komparativa studier av invandring, etniska relationer och so- cial exkludering/inkludering i EU och samt av etniska kon- flikter, nationalism och socialt rekonstruktionsarbete relaterat till arbetslivets omvandling i post-kommunistiska stater. är journalist och författare med inriktning på ar- betsmarknad och integration. Han har skrivit ett antal studier och publikationer om diskriminering, rasism och global arbetsmarknad. Hans uppdragsgivare har i huvudsak varit offentliga myndigheter och fackliga organisationer. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. [14] Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]