sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — anser därför att det föreslagna nationella tillsynsansvaret för samiska språkets del bör läggas på och inte på i som föreslagits i delbetänkandet.2 Det antagna handlingsprogrammet klargör ambitionsnivån och den politiska viljeinriktningen för en offensiv samisk språkpolitik. Språkinsatsen blir största satsning sedan myndigheten och det samiska parlamentariska systemet tillskapades. utgångspunkt för språkarbetet är att samiskan skall vara ett offici- ellt och likvärdigt språk bredvid svenskan inom hela det samiska området oavsett vad som pekas ut som förvaltningsområde för samiska. Betydelsen av samiska som officiellt erkänt språk bör klarläggas. Det antagna språkprogrammet tar sikte på en sam- ordnad språkkampanj under med angivna mål som skall möjliggöra en språklig revitalisering. Värdegrunden och inrikt- ningsmålen i handlingsprogrammet syftar till att främja, utveckla och bevara samiskan som ett livskraftigt språk för det samiska samhället och för samisk samhörighet. Staten har, enligt , ett övergripande samhällspolitiskt ansvar för det samiska språket. Alla samer har rätt till sitt språk. Samiska skall kunna utvecklas till ett komplett och samhällsbärande språk. efterlyser en samordnad språkpolitik från reger- ingen för det samiska språket.3 En hög ambitionsnivå från samiskt håll i språkfrågorna kräver hjälp från det svenska samhållet, genom lagstiftning, tillgång till resurser och faktiskt genomförda och sam- ordnade myndighetsinsatser. En samordnad språkstimulerande politik efterfrågas inte minst för att få bättre effekter av de resurser som redan finns, bl.a. efterlyses ett mer samlat synsätt i reglerings- breven som rör den samiska språkutvecklingen. Det är oklart vilket departement som har huvudansvaret för samepolitikens olika områden. Erkännandet av samiskan innebär att statens ansvar har ökat för att tillhandahålla ekonomiska resurser för att bevara, utveckla och främja det samiska språket. Det kan, enligt , inte anses rimligt att myndigheten skall behöva söka externfinansierade bidrag för sina lagstadgade språkuppgifter. har inte heller i samband med införandet av minoritetsspråklagstiftningen tilldelats extra resurser för att kunna möta reformarbetet. 2se delbetänkandet avsnitt 6.5. 3Sametingets skrivelse till regeringen: Hemställan om samordnad språkpolitik för det samiska språket och om aktuella insatser, , JU2005/987/D. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Rätten till grundläggande språkutbildning för alla åldrar skall, enligt , poängteras. Alla samer skall ha möjlighet att få en god tvåspråkighet. Modersmålsundervisningens och moders- målsstödets ställning i behöver förstärkas. Det är stor skill- nad mellan de rättigheter som samiska elever har och de faktiska möjligheterna därtill. efterlyser ett kraftfullare agerande från statens sida. tillstyrker det av utredningen lämnade förslaget att ändra bestämmelser om rätt till modersmålsunder- visning samt förslaget om skärpta tillsyn. De samer som berövats sitt språk skall ges möjligheter att återerövra och komplettera det samiska språket. Rätt till vuxenutbildning i samiska som modersmål och studiestöd behöver införas. Samiska måste införas som ett vuxenstudieämne och korttids- och internat- bidrag för vuxna skall kunna anvisas som statsbidrag. anför att statens hjälp behövs för att synliggöra det samiska språket, vilket innefattar bl.a. ett vidgat bruk i offentlig miljö och främjandet av samiska språkmiljöer. har inget att anföra mot en samlad lagstiftning som reglerar samtliga natio- nella minoriteter och minoritetsspråk. Det är enligt myndigheten viktigt att vid granskning av vidtagna åtgärder på minoritetspoli- tikens område beakta att samiskan har tre varieteter, trots att man i lagen inte definierat dem som språk. När det gäller arbete med översynen av det samiska förvalt- ningsområdet, utgår från att även övriga brister i den nuvarande språklagen samt dess tillämpning ses över. Enligt Same- tinget behövs det en höjning av ambitionen och en mer seriös uppföljning av lag och tillämpning. De flesta myndigheterna saknar helt personal med kunskaper i samiska. Ambitionsnivån för myn- digheternas språkförmåga måste höjas. Språkkunskaper i samiska skall vara meriterande och efterfrågas vid rekrytering av all offent- liganställd personal inom förvaltningsområdet. De som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet använda en klar och begriplig svenska och samiska. Vidare bör det uppmärksammas på vilket sätt myndigheter uppmuntrar och informerar samisktalande att använda sitt språk. Det behövs regler om utökad skriftlig användning av samiska. En officiell användning av ett språk förutsätter att språket kan användas skriftligt. Vidare behöver krav ställas på förbättrad kontroll och uppföljning av de statsbidrag som lämnas med anledning av minoritetsspråks- lagstiftingen. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad anser även att arbetet med ett fortsatt stöd och upp- muntran av IT-stöd för samiskan är synnerligen angeläget. Arbetet med uppbyggnad av språkteknologisk grundteknologi för samiska språk bör ges hög prioritet. Det är ett övergripande statligt ansvar att säkerställa detta. Utredningen har beretts möjlighet att träffa plenum i för att diskutera språkfrågorna och förslag att myndigheten skall ges tillsynsansvaret för genomförandet av minoritetsspråklagstiftningen rörande samiska. plenum gav bl.a. uttryck för en tydlig vilja att åta sig det nationella ansvaret för genomförandet av lagstiftningen rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk när det gäller det samiska språket. Det anfördes att det även är viktigt att tillförs ytterligare resurser för att utföra denna uppgift. Annars finns det risk för att det nuvarande språkarbetet försämras om myndigheten tillförs en tillsynsuppgift utan att ytterligare medel avsätts för detta ändamål. Vidare efterlystes sanktionsmöjligheter gentemot kommuner och myndigheter som inte fullgör sina skyldigheter enligt språklag- stiftningen. Den nuvarande uppföljningen som görs av Läns- styrelsen i fungerar dåligt. Det finns anledning att tro att en tillsyn, som läggs på samma myndighet som leder det samiska språkarbetet, skulle fungera bättre. har starka incitament för att få språklagstiftningen att fungera, eftersom man har uppgiften att värna det samiska språkets fortlevnad. skulle ha bättre möjlighet att bistå kommunerna genom att peka ut redskap eller resurser som kan användas för att uppnå bättre språk- lig service på samiska i kommunerna och hos myndigheterna. Utredningen har även träffat tjänstemän som arbetar med språkarbete och språkvård inom . Förutom det som framkommit ovan anfördes bl.a. behovet av att i minoritets- språkslagstiftningen införa en bestämmelse om att en enskild har rätt till skriftligt svar och beslut. Anledningen till detta är att lag- stiftningen haltar . Om en enskild skall driva ett myndighets- ärende på samiska behöver den enskilde av rättsäkerhetsskäl även kunna få ett skriftligt svar och inte endast en muntlig översättning av ett beslut e.dyl. Skulle ett fel eller misstag begås i samband med myndighetsutövningen kan den enskilde inte visa att lämnad översättning var missvisande eller felaktig. Den bristande rätten till skriftlighet kan således vara ett hinder mot att en enskild väljer att uträtta sitt ärende på samiska. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad En annan aspekt är att det samiska språket utvecklas genom att ett skriftligt förfarande införs, dels ges den enskilde möjligheter att utveckla det egna språket genom att samiska används vid handlägg- ningen, dels utvecklas myndighetsspråket på samiska genom att myndigheterna skulle bli tvungna att använda sig av samiska i skriftliga sammanhang. Detta skulle leda till att det samiska språket får större möjligheter att utvecklas till ett samhällsbärande språk. En ytterligare aspekt är att kommunerna knappast behöver anstränga sig när det gäller service på samiska. Om krav på skriftlighet ställdes, skulle kommunerna verkligen behöva rekrytera personal med språkkunskaper. Om det fanns sådan personal skulle sannolikt även ambitionsnivån och möjligheterna att ge allmän- heten service på samiska höjas. En annan fråga som lyfts fram av tjänstemännen är alfabetiseringsarbete. Intresset från vuxna samer att lära sig läsa och skriva bättre på samiska har varit oerhört stort. De avsatta medlen för detta har dock inte varit tillräckliga för att möta det behov som finns bland den samiska befolkningen. Många har inte kunnat delta därför att antalet platser varit begränsade och detta har lett till fru- stration. Med tanke på revitaliseringen av samiskan är det mycket viktigt att kunna möta det behov som finns och kunna ge vuxna samer de kunskaper de efterfrågar. Många samer som vill delta i alfabetiseringskurserna är äldre och skulle därmed inte vara berät- tigade. Mot bakgrund av att många samer blivit berövade sitt samiska språk är detta mycket olyckligt. Alla som anser sig ha behov av alfabetisering skall ha rätt till det. Tjänstemännen anförde en rad synpunkter på hur nuvarande lag- stiftning tillämpas och följs upp. Till exempel är den service som ges i kommunerna i enlighet med lagen om rätt att använda samiska nästan uteslutande på nordsamiska. Det förefaller i all- mänhet inte finnas någon beredskap på syd- eller lulesamiska. har i sin uppföljning inte granskat denna fråga. Även syd- och lulesamer måste kunna få sina rättigheter tillgodosedda så som avsetts i lagstiftningen. har inte heller getts till- räckliga möjligheter till samråd med när uppfölj- ningen av kommunernas insatser har gjorts. Ofta har god kunskap om hur förhållandena är på lokal nivå när det gäller enskilda samers möjligheter att nyttja de rättigheter som lagen sti- pulerar. har med sin språkkompetens även bättre förut- sättningar att bedöma kommunernas gjorda insatser än länsstyrel- sen. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Tjänstemännen anförde även att översättningar till samiska ofta är ett problem . När myndigheter beställer översättningar vari- erar kvaliteten på översättningarna. Det är angeläget att offentliga organ och myndigheter kvalitetssäkrar sina översättningar. Det vore önskvärt att expertis användes mer för att säker- ställa kvaliteten på översättningar som görs eller att kunde bistå i utarbetandet av bättre rutiner. Myndigheter och kommuner saknar i allmänhet kompetens för att avgöra om över- sättningar uppfyller kvalitetskraven. kan t.ex. bistå med information om kunniga översättare och tolkar. Ett område där insatser behöver göras omgående enligt Same- tingets språkvårdare är inventering och medveten dokumentering av gamla termer på samiska. Det bör vara ett prioriterat område eftersom många äldre samer har stor kunskap om gamla ord och termer som riskerar att gå förlorade om de inte dokumenteras snart. Språket är en kunskapskälla. Traditionell kunskap riskerar att gå förlorad om språket försvagas när de äldre kulturbärarna går bort. Det är därför angeläget att systematisk dokumentering sker av de hotade samiska varieteterna . Om termi- nologin och kunskapen går förlorad finns det inget sätt att åter- uppbygga den i efterhand. När det gäller revitalisering av sydsamiskan måste man arbeta på ett sådant sätt att alla åldrar tas med i språkarbetet. Många av de äldre har fortfarande en levande samiska och denna kunskap skall man bygga vidare på. Det behövs ett språkarbete som involverar alla åldrar och där utgångspunkten är att språket är en del av ett samiskt sammanhang. På finsk sida där man genomfört lyckat samiskt revitaliseringsarbete, har man i språkarbetet utgått från sociala traditionella samiska aktiviteter där alla åldersgrupper delta- git. En stor del av arbetet har varit inriktat på återskapandet av en stark samisk identitet och traditionella samiska värden och där har språket spelat en central roll. I har man satsat särskilt på att få med de äldre eftersom dessa kulturbärare kan förmedla det samiska arvet till de yngre. Många samer har passiva kunskaper i samiska och det gäller att locka fram dessa på ett positivt sätt. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad / Sámiid Riikkasearvi, SSR, är en intresseorganisation som företräder samiska intressen i . Samebyar och sameföreningar runt om i landet är anslutna till SSR. Utredningen har deltagit vid i . Vid landsmötet hade utredningen tillfälle att infor- mera om sitt arbete och diskutera språkfrågor med samiska före- trädare som deltog i landsmötet. Ett antal samer som arbetar med språkfrågor hade särskilt bjudits in. SSR har även inkommit med synpunkter på utredningens delbe- tänkande.4 I remissvaret anförs bl.a. följande. Samerna har en särställ- ning i i egenskap av nationell minoritet och ursprungsfolk. Svenska staten har därför ett särskilt ansvar för att samernas kultur skyddas. Språket har en mycket central och viktig roll i den samiska kulturen. I stora delar av Sápmi, och särskilt i de sydligare områdena, har språket försvagats och i vissa delar försvunnit. SSR anser att det är mycket viktigt att det vidtas konkreta åtgärder för att språket skall leva vidare och för att stärka samiskan som språk. SSR anser att samernas ställning som ursprungsfolk gör att också andra konventioner än minoritetskonventioner kan få betydelse för skyddet av det samiska språket. Frågan om hur språ- ket ska hanteras är en viktig del av samernas självbestämmande och det är därför viktigt att samerna finns med i utarbetandet av reg- lerna för vilka skyldigheter staten har. SSR betonar ställning som företrädare för samerna. Det är därför viktigt att be- lysa hur t.ex. Sametingslagen kan användas för att skydda språket. En annan viktig fråga att belysa är, enligt SSR, hur beslut att erkänna samerna som en minoritet i med rätt till eget språk och egen kultur har betydelse för ratificeringen av ILO- konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk. Det samiska samhället är en tillgång för det svenska samhället och det är viktigt att den samiska kulturen får möjlighet att ut- vecklas. Språket har då en särskild ställning. är dock det samiska samhället utsatt för hårda påfrestningar. Detta gäller sär- skilt renskötselns möjligheter att fortleva. Enligt SSR utgör ren- skötseln en viktig kulturbärare som också förvaltar det samiska språket. Dessa aspekter bör, enligt SSR, belysas av utredningen. Frågan om det samiska språkets ställning bör behandlas som en del av den samepolitik som förs. SSR anser därför att utredningen 4 Yttrande, . 2005, JU 2005/4822/D. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad bör överväga att frågor som rör det samiska språket ska inarbetas i de lagar som rör samerna. SSR tillstyrker bl.a. det i delbetänkandet lämnade förslaget att en ny lagstiftning rörande de nationella mino- riteterna skall omfatta hela landet. Det är viktigt att även de samer som bor utanför förvaltningsområdet också omfattas av reglerna. Vidare anser man att det är viktigt att det finns en tydligare styr- ning av kommunerna i dessa frågor och att ansvaret för tillsynen, för det samiska språkets del, bör ligga på . 7.1.3Svenska kyrkans samiska råd i / Sámi Girkoraddi/ Same Girk- koráde/ Saemien Gårhkoeraerie tillstyrker i sitt remissvar på del- betänkandet en rad förslag.5 anför att det behövs kraftfulla insatser för att lule- och sydsamiskan ska hållas levande och yrkar att ett förvaltningsområde även inrättas i det sydsamiska området. föreslår även bl.a. dokumentation, under- visning och kulturstöd. Vidare anser att utbildningsfrågorna är mycket viktiga och föreslår att kraftiga åtgärder vidtas, såsom rätt till samisk barnomsorg och utökade skoltimmar i samiska. Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum drivs som en stiftelse /99 i . tillkomst utgör Gaaltijes verk- samhet ett samlande kraft och mötesplats i det sydsamiska området och den har blivit en viktig samisk institution i regionen. Verksam- heten omfattar en rad områden, bl.a. arbetar man med att stärka sydsamernas språk och kultur och näringsliv. Gaaltije anför bland annat följande i sitt remissvar på delbetän- kandet.6 Den samiska kulturen är utsatt och sårbar på grund av att den moderna välfärdsstaten utvecklat en press mot konformitet som är svår att skapa starka motvikter mot. Det sydsamiska sam- hället och kulturen befinner sig i ett utsatt läge beroende på att samhället är litet och att befolkningen är utspridd över ett stort område. Denna kunskap är viktig för att förstå vilka insatser som 2005, JU 2005/4822/D. 2005, JU 2005/4822/D. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad behöver göras för att stärka det sydsamiska språket och kulturen. Befolkningen har begränsade möjligheter att konsolidera och utnyttja samiskt språk utanför ett kärnområde. Masskommunika- tionen har fått ökad betydelse och inflytande i samhället. Särskilt allvarligt har det varit när det samiska språket drabbats av detta konformitetstryck. Visserligen kan den enskilde samen anse sig ha del i och bära vidare den samiska kulturen även om han eller hon inte behärskar språket, men språket är den viktigaste kulturbärande fak- torn. Språket kan i viss mening sägas vara bärare av ett folks historia. I det finns inbäddat uttryck för social och ekonomisk organisation, för myter och trosföreställningar, för rättsföreställningar och värderingar. Möjligheterna att föra dessa ting vidare förvittrar om de adekvata språkliga uttrycken försvinner Gaaltije poängterar i remissvaret att den anser att beslut att erkänna samerna som en minoritet i med rätt till eget språk och egen kultur är ett avgörande steg mot en ratificering av konvention nr 169. Det nationella tillsynsansvaret för mino- ritetslagstiftningens tillämpning, skall när det gäller det samiska språket ges till och inte . När det gäller inflytande för de nationella minoriteterna räcker det inte med att en dialog förs med beslutsfattarna och utredningens förslag att inflytande skall ges så långt det är möjligt innebär en för svag skrivning.7 Samiskt inflytande finns reglerat i Sametingslagen och det naturliga vore att reglera frågan där. För att de nationella mino- riteterna skall ges det inflytande som minoritetskonventionerna förutsätter måste minoriteterna ges tillräckligt ekonomiskt stöd för att kunna driva olika frågor. Det är viktigt för det samiska sam- hället och dess kultur- och näringsliv att det finns egna institu- tioner som kan fungera som bas för nödvändiga insatser för utveckling. Efterfrågan på kunskap och behovet av insatser har varit stora i det sydsamiska samhället och Gaaltije har därför bedri- vit verksamhet inom olika områden. Gaaltie tillstyrker utredning- ens förslag att storleken på nuvarande ekonomiska stöd till de organisationer som företräder nationella minoriteter måste höjas. 7 se förslag till 4 § lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Sáminuorra är en rikstäckande organisation för samiska ungdomar bosatta i . Organisationen arbetar aktivt för det samiska språkets överlevnad. Utredningen har träffat styrelsen för Sáminu- orra för att diskutera unga samers behov och intressen på språkom- rådet. Organisationen har även inkommit med ett yttrande till utredningen. I yttrandet till utredningen konstateras bl.a. att det finns ett stort antal samer som inte behärskar sitt språk och de flesta som faktiskt gör det tillhör den äldre generationen. Detta är speciellt framträdande i det sydsamiska området. Sáminuorra anser att det sydsamiska området borde ha inkluderats . Ett utökat förvaltningsområde kommer att höja statusen på det samiska språket och särskilt den sydsamiska varieteten. Sáminuorra lyfter fram utbildningsfrågornas betydelse för det samiska språkets fortlevnad och uttalar att det finns en oerhörd efterfrågan på utbildning inom alla nivåer bland den samiska befolkningen. Det finns i förvaltningsområdet ett stort behov av olika typer av utbildning i samiska i människors närmiljö och även distans- och internetkurser. behöver mer information om de utbildningsmöjligheter och även framtidsmöjligheter som finns. Väldigt många sydsamer, som ungdomsförbundet kommer i kon- takt med, upplever en frustration över att de inte kan sitt språk, men också över att det finns så få arenor att återerövra det på. Därför behöver fler möjligheter till utbildning på samiska införas. Undervisningen i samiska måste utökas inom förskolan, grund- skolan och gymnasieskolan och det finns även ett stort behov av postgymnasiala utbildningar. Sáminuorra för fram frågan om vuxnas möjlighet att överföra samiska till sina barn och möjligheterna att stödja barns språk- utveckling: Många av dagens unga samiska föräldrar har inte fått lära sig språket hemma vilket gör det än viktigare att samiska barn erbjuds samisk barnomsorg och omfattande samisk undervisning redan i början av skoltiden. För att ge vuxna möjligheter till undervisning i samiska är det viktigt att utbildningsinstitutioner som vänder sig till vuxna får mer resurser. Samernas utbildningscentrum är en skola med stor utvecklingspo- tential och lång erfarenhet av samisk utbildning. Med hjälp av video- konferensteknik och distansutbildningar har skolan ett brett upptag- Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad ningsområde och är genom sina utbildningar en viktig aktör för att stärka det samiska språket. För att förbättra samiska familjers möjligheter och kunskaper om möjligheterna att få samisk undervisning föreslår Sáminuorra inrättandet av en studievägledare för specifikt samiska frågor: Samiska skolelever har rätt att läsa samiska både i och på gymnasiet. Trots detta nekas många samiska elever undervis- ning i samiska. Ofta har skolorna liten kunskap både om vilka regler som gäller och hur man hittar lärare. Även elever och föräldrar har liten kännedom om vad de kan kräva och svårt att hävda sig gentemot skolan. Det är inte ovanligt att skolorna går ut med felaktig informa- tion. För att komma till rätta med detta skulle ett sätt kunna vara att inrätta en studievägledartjänst som låg förslagsvis under . Denna person skulle kunna stödja elever och föräldrar och hjälpa sko- lorna att få igång en fungerande samisk undervisning. Många skolor skyller på att det inte finns tillgång till lärare som kan undervisa i samiska och även där skulle studievägledaren bli en viktig resurs och nyckelperson som kan föreslå lärare för undervisning i samiska. Bristen på läromedel försvårar undervisningen i samiska och det är en akut brist på läromedel på alla de samiska dialekterna, men framför allt lule- och sydsamiska. Det behöver avsättas mer resurser för att utveckla läromedel. I sitt yttrande poängteras även lärarbristen och möjligheterna att få fram nya lärare: Det finns en stor brist på lärare i samiska och vi menar att den kommer att öka i och med det utökade förvaltningsområdets in- förande. När det gäller att utbilda nya lärare är det av yttersta vikt att samiska integreras i lärarutbildningen. De lärarstudenter som vill få behörighet att undervisa i samiska ska inte tvingas ta det utanför sin utbildning, eftersom detta leder till att de antingen måste förlänga sin utbildning sen de tagit sin lärarexamen eller läsa parallellt med sin utbildning vilket kräver studietakt. En annan möjlighet är att universiteten har utbildningar både i hel- och halvfart, men för att detta ska vara möjligt måste universiteten få mer resurser specifikt till detta ändamål. För att locka fler att utbilda sig till lärare i samiska skulle avskriv- ningar av studieskulder vara ett bra alternativ. Rörande utvidgning av förvaltningsområdet för samiska anför Sáminuorra att fler översättare och tolkar måste utbildas för att det ska finnas möjligheter att använda i kontakt med myndigheter. Det är även en förutsättning för att kommunerna ska kunna uppfylla lagen. Sáminuorra ser därför att det är av yttersta vikt att kommu-