sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — De amerikanska erfarenheterna visar i själva verket, hävdar (1999), att ett långsiktigt alternativ till en auktoritär och synner- ligen illiberal (King 1999) nyliberal-konservativ politik kräver en kombination av kraftfulla åtgärder mot institutionell och strukturell diskriminering och generella strukturomvandlande socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska reformer där det sociala medborgar- skapet och ett omfattande rättighetskomplex står i fokus. En politisk bas för ett sådant komplext reformprogram måste bygga på breda allianser mellan de mest utsatta och andra grupper som drabbas av den globala ekonomiska omvandlingens konsekvenser (se vidare 1999). En radikal antirasistisk politik och ensidiga satsningar på positiv särbehandling utan koppling till strukturomvandlande sociala reformer som kan mobilisera bredare 15TP PT Här i fängelsets surrogatghetto (Wacquant 2002) fanns, , fattiga svarta ghettoinvånare dramatiskt överrepresenterade bland över 2 miljoner interner (Office for National Statistics 2004; ). Den sociala exkluderingen i politiska allianser leder i sina konsekvenser mot fragmentering, isolering och maktlöshet.TPF16FPT Internationell forskning visar att marginaliserade mångetniska stadsdelar i och , till vilka inflyttningen av invand- rade har koncentrerats under senare årtionden, (ännu) knappast kan jämföras med fattiga ghetton (Wacquant 1996b; Bunar 2000; Schierup, och Castles 2006, kap. 4). De formella välfärdstatliga och politiska institutionernas närvaro i fattiga lokal- samhällen är långt mera påtaglig i och än i . Men det finns ändå viktiga generella tendenser i som mot- svarar den amerikanska ras/klass dynamiken. Under det har ett växande antal invandrade från länder utanför det privilegierade EU-15 – eller kanske oftare deras barn – inkluderats i kvalificerade jobb inom den formella arbetsmarknaden och i det svenska samhällets eliter inom ekonomi, politik och kulturliv; men detta tillsynas utan att bromsa utvecklingen mot en koncentrering av ett växande antal utsatta rasialiserade Andra till segregerade stadsdelar och till arbetsmarknadens sämsta yrkes- ghetton. Exkluderingens politiska ekonomi – alternativa vägar? Finns det då något nytt stort samhällsbyggnadsprojekt i dagens ? Ett projekt som kan lyfta den komplexa uppgift som Wil- son pekar på: att kombinera en framsynt integrationspolitik och ett långsiktigt anti-diskrimineringsprojekt med en övergripande politik för social, ekonomisk och politisk reform och rekonstruktion? Frå- gan motiverar en kort återblick på den svenska modellen, dess kris och omvandling. Ett av modellens grundläggande drag var en kombination av arbetslinjen som övergripande socialpolitisk strategi (Junestav 2004) med ett arbetsliv kännetecknat av en hög grad av fackligt infly- tande, anställningstrygghet och arbetarskydd. Detta var under model- lens glansdagar grunden för en hög grad av dekommodifiering. Framväxten av låglöneghetton blockerades genom gardering av de anställda mot de mest negativa effekterna av tvära konjunktur- 16TP PT En liknande argumentation förs av (1967)i hans sista bok, Where do We Go from Here? Chaos or Community, där King polemiserar mot olika svarta ledare för nya radikala anti-rasistiska rörelser. Den sociala exkluderingen i Normer för ett reglerat och humaniserat arbetsliv som motor för rationalisering var avsett att långsiktigt optimera konkur- renskraft på den globala marknaden i motsättning till att låta den globala marknadens kortsiktiga krav och svängningar bestämma struktureringen av den nationella arbetsmarknaden. Den svenska modellen var världsledande i fråga om att satsa resurser på den aktiva arbetsmarknadspolitiken och detta matchades av en mot- svarande restriktivitet avseende inkomstkompenserande arbetslös- hetsunderstöd. I själva verket representerade den svenska arbets- linjen en radikal och genomgripande workfare-strategi och verkade därmed som ett alternativ till ett klientskapande beroende av arbetslöshetsstöd och socialbidrag. Men om workfare i sin anglo- saxiska och nyliberala form kom att, i vid bemär- kelse, bli synonymt med en disciplinerande anpassning av margina- liserade befolkningsgrupper till det polariserade arbetslivets otrygga och undermåliga marknadsexponerade låglöneghetton (1996; 1996; King 1999; Schierup, och Castles 2006, kapitlen 4–5) så syftade arbetslinjen som grundbult i svensk socialpolitik, enligt Rehn-Meidner programmets grundpremisser, till att tvärtom eliminera dessa. På var syftet att konsolidera och stärka lönarbetarnas förhandlingsposition gentemot kapitalet. Men utan sin strukturella förutsättning, den fulla sysselsätt- ningen, eller de politiska maktmedlen för att upprätthålla den, och givet arbetslinjens förändrade karaktär, har visionen om Den svenska modellen som ramen kring social rättvisa och välfärd för alla antagit en alltmer fiktiv karaktär.TPF17FPT Uteslutningsproces- serna tycks rymma en dynamik i vilken en urartad välfärdskorpo- ratism kombineras med en hyperexploatering inom en mångfald av oreglerade delarbetsmarknader. En fortfarande starkt reglerad och skyddad primär arbetsmarknad ändrar, steg för steg, karaktär från den sociala dimensionens kugghjul och garant till en sorts gated community. Visserligen hjälper en selektiv och betingad rekrytering under mångfaldens baner ett mindre eller större antal etnifierade Andra att ta sig över denna skyddade arbetsmarknads barriärer. Men en växande och oproportionerlig del av dem som står utanför är människor med invandrarbakgrund, ofta oavsett faktisk utbild- ning, kvalifikationer och tidigare arbetserfarenheter. För dessa hotar den radikala förändringen av arbetslinjen att punktera det sociala medborgarskapet, eller att sätta det på undantag. 17TP PT Se till exempel det kritiska perspektivet i Slavnić (2000; 2002). Den sociala exkluderingen i En reaktion på den traditionella aktiva arbetsmarknadspolitikens iögonfallande socialpolitiska debacle (Junestav 2004) har varit att, som gjorts i den svenska debatten, efterlysa en decentrali- serad tredje arbetslinje (2005b). Detta har presenterats som en offensiv efterföljare till det centraliserade Rehn-Meidnerska politiskt-ekonomiska programmet och den traditionella svenska modellen, men som inkorporerar flexibla lokala och regionala ut- vecklingssatsningar, småföretagskluster, nätverksbaserade styrsy- stem och decentraliserade samverkansformer eller partnerskap mellan privat näringsliv och offentlig sektor, mobilisering av det civila samhället i näringslivsutvecklingen; sammanhang där fack- liga organisationer ingår som en av flera olika kategorier av intres- senter. Problemet är bara att detta nya decentraliserade utvecklingspaket i själva verket redan är här. Det utgör i Den tredje vägens ideolo- giska anda – jämför diskussionen ovan – själva stommen i och har även införlivats i nya närings- livspolitik och socialpolitiska koncept. Här ingår också ett marke- rat integrations- och mångfaldsperspektiv, bindande direktiv för åtgärder mot rasism och diskriminering, samt ambitiösa transna- och translokala utvecklingsprogram för inkludering av de mest uteslutna. Det handlar med andra ord om ett integrerat program som kombinerar en generell politik för strukturell om- vandling med en agenda mot institutionell diskriminering. Vi skulle således kunna se dagens antirasistiska direktiv och program från EU, knutna till dess övergripande social- och sysselsättningspoli- tiska målsättningar, som en del av en pågående omförhandling av det övergripande samförstånd och sociala kontrakt kring med- borgarskapet som sedan slut funnits mellan den moderna staten och dess medborgare samt som en länk i skapandet av en ny öppen europeisk politisk kultur och identitet. Det är emellertid viktigt att inse att denna nya arbetslinje inte kan jämföras med arbetslinjen i den svenska modellens traditionella nationella samförståndspakt: vi befinner oss redan bortom den svenska modellen (parafrasering av 2005b). Vad som be- skrivs som den tredje arbetslinjen tycks nu utgöra själva grundbul- ten i en post-nationell workfare-regim vars huvudstrategi, motsatt efterkrigstidens dekommodifierande välfärdsstatliga regim, bygger på en radikal rekommodifiering av arbetet. är det viktigt att uppmärksamma att den aktuella europeiska och svenska diskur- sen om partnerskapssamhället vilar på ett begrepp om social exklu- Den sociala exkluderingen i dering, som noggrant undviker varje analys av politisk-ekonomiska maktförhållanden som producerar och reproducerar segmentering i termer av etnicitet/ras, genus och klass (se vidare Schierup 2003b; jämför Geddes 2000: 797). Visserligen ställer partnerskapssamhäl- let problem förbundna med den korporativa välfärdsstatens byrå- kratisering och förmynderi i perspektiv och anvisar mera flexibla styrformer för utveckling och reglering av ett mera kulturellt hete- rogent post-nationellt samhälle och dess etniskt differentierade nischekonomi. Men om ingen övergripande analys av den pågående politisk-ekonomiska omstruktureringens maktförhållanden, ingen social vision och ingen bred demokratisk bas vägleder och leder denna process, kan den avgörande funktionen för alla nya integra- tionsprojekt och program för social inkludering sannolikt bli att bidra till den pågående omvandlingen, från rätten till välfärd, till en ovillkorlig plikt att arbeta. I förlängningen kan detta medföra att exkluderingens politiska ekonomi skärps snarare än hejdas. Viktigt i detta sammanhang är EU:s omdefiniering av begreppen social exkludering/inkludering sedan (1992) (Schierup, och Castles 2006; 2005a), vilken även kommer till uttryck i den svenska realpolitiken. Den ursprungliga EU-diskursen om social exkludering/inkludering som uteslutning/ delaktighet i medborgarskapets rättighetskomplex har, i linje med den allmänna nyliberala ideologiska vändningen, fått ge vika för ett snävt begrepp om exkludering, som exkludering från lönearbete, och inkludering som anställningsbarhet och jobbaktivering (se vidare Schierup 2003a, 2003b). Frågan om hur man skall bekämpa social exkludering, fattigdom och etnisk diskriminering diskuteras parallellt med att man påtalar nödvändigheten av ökad ekonomisk effektivitet, tillväxt och avreglering på arbetsmarknaden. Trots en fortsatt bekännelse till värdet av solidaritet och jämlikhet uppfattas problemet social exkludering/inkludering alltmer ensidigt som exklu- dering från eller inkludering i lönearbete, det vill säga hur med- lemsländerna bemästrar arbetslöshet och bidragsberoende. Detta betraktas som en förutsättning för social sammanhållning och social ordning snarare än som ett medel för fördelning och jämlikhetssträvande. Dessa politiska tongångar som dominerat inom EU under 1990- talet kan beskrivas som en version av en konservativ, eller kristde- mokratisk, välfärdsideologi.TPF18FPT Denna har dock sam- 18TP PT Enligt Esping-Andersens (1990) numera klassiska kategorisering av de moderna välfärdsregimerna i The Three Worlds of Welfare Capitalism. Den sociala exkluderingen i mankopplats med en angloamerikansk, nyliberal ideologi inriktad på ekonomisk effektivitet, statlig reträtt från ekonomin och låga välfärdsutgifter (Levitas 1998). Det är en ideologisk vändning som förutom i även har anammats av social- demokratiska regeringar i till exempel och . Vändningen bort från tidigare fördelningspolitiska ambitioner blev, enligt forskaren (1998), en inbyggd del av EU:s juri- diska och finansiella ramverk när dess medlemsstater satte som högsta politiska prioritet att kvalificera sig för EMU genom en åtstramning av de offentliga utgifterna. Denna prioritering ligger även till grund för många av de projekt för att integrera marginali- serade befolkningsgrupper och skapa mer jämlika förutsättningar på arbetsmarknaden som initierats av . Struk- turfonderna finansierar uteslutande projekt som är inriktade på arbetsmarknaden. Att låta innebörden av social exkludering vara liktydig med utestängd från lönearbete kan verka som en fördel, genom att det avsevärt förenklar problemställningen. Men det är viktigt att vara medveten om att en sådan definition flyttar fokus från värdet att alla ska ha fullvärdig delaktighet i samhället, dvs. grunden i den tidigare politiska pläderingen för ett socialt medborgarskap byggt på jämlikhet, omfördelning och politisk delaktighet. En innebo- ende risk är att det blir allt mindre legitimt att befinna sig utanför lönearbete, att traditionella omfördelningsfrågor avfärdas från den politiska agendan och att samhällets ansvar för varje medborgares rätt till en skälig välfärd urholkas. Det kan genom denna politik också skapas en legitim grund för att i synnerhet stigmatisera arbetslösa eller bidragsberoende invånare med invandrarbakgrund, vars uteslutning från arbetsmarknaden ofta har orsakats eller influ- erats av rasism och etnisk diskriminering. Om den nya arbetslinjen förs fram som universallösning på en rad sociala problem, men med markerad grad av kollektiv minnes- förlust när det gäller det lidande som arbete under usla förhållan- den har tillfogat människor genom historien, kan omdefinieringen av social exkludering bereda vägen för en allmän försämring av kvalitén på sysselsättning och arbetsbetingelser. För den nya ar- betslinjens arbetstvång skapar inte bara arbetstillfällen och drar ner politiskt inopportuna arbetslöshetssiffror; den berövar även människor deras historiskt vunna medborgerliga rätt att undanhålla sin arbetskraft från arbetsmarknadens mest undermåliga jobb. Den sociala exkluderingen i Om arbetets dekommodifiering var ett viktigt krav för den tra- ditionella arbetarrörelsen, såväl som en viktig förutsättning för lönearbetarnas politiska styrka och det tjugonde århundradets stora välfärdsreformer, undergräver arbetets radikala rekommodifiering inte bara de sociala rättigheterna, utan även de civila och poli- tiska. Detta drabbar särskilt invandrade och deras barn. Ensidig tonvikt på lönearbete som redskap för social inkludering eller in- tegration ökar pressen att acceptera vilka arbets- och anställ- ningsförhållanden som helst och stärker den aktuella trenden mot en etnisk delning av arbetsmarknaden. De allra mest utsatta är de odokumenterade inom arbetsmarknadens informella sektor, och i synnerhet asylsökande som har drivits under jorden av den restrik- tiva EU-harmoniserade flyktingpolitiken. Det är också här sam- manhangen mellan ekonomisk omstrukturering, migration, rasiali- sering och bristen på rättigheter blir som tydligast. Behovet av en integrerad politisk agenda Liksom för den stora sociala krisen och under efterkrigstidens sociala rekonstruktion befinner sig och i en situation präglad av en omfattande omvand- ling av ekonomi och samhälle, något som bland annat tagit sig ut- tryck i form av ökad social exkludering. Mycket är dock annor- lunda. Massindustrialiseringens tidevarv kom efter andra världskri- get att lägga grunden för den svenska modellens politiska koalition som gynnade central makroekonomisk styrning samt långtgående sociala och politiska reformer. Välfärdsstatens framväxt kunde ske i ett samhälle som var mer etniskt och kulturellt homogent än da- gens, och med en politisk ordning som var mer centralstyrd. Detta kom även att prägla migrantarbetarnas inkorporering . Vår tids etnifierade arbetande fattiga är soci- alt marginaliserade i en mer radikal mening. Men för ekonomin har de fortfarande – kanske mer än någonsin – en betydelse som källa till billig arbetskraft, möjlig att utnyttja genom den så högt prisade flexibiliseringen av produktion och anställningsformer som kän- netecknar den pågående ekonomiska omstruktureringsprocessen. Talet om mångfald har blivit en politisk retorik som döljer en växande oreglerad arbetsmarknad och nya former av arbetets etniska delning. har de breda klassbaserade organisatio- ner som växte fram under massindustrialiseringens epok förlorat Den sociala exkluderingen i mycket av sin socialt och ekonomiskt integrerande förmåga och utestänger nu i praktiken många av dem som drabbas mest negativt av den nya flexibla arbetsmarknadens rekommodifiering. De uteslutningsprocesser som släppts lös sedan det tidiga 1990- talet kommer att fortsätta pressa många migranter och deras barn längre bort från den reglerade arbetsmarknaden och välfärdssystemet samt alienera dem från de nationella politiska institutionerna och det offentligt kanoniserade civilsamhället. Fler utmanas eller tvingas söka sina ideal, lojaliteter och allianser på annat håll med rötter i lokala etniska och religiösa såväl som transnationella diasporiska gemenskaper. Men vi befinner oss även, som det har visat sig i andra delar av , i en situation där brist på sociala visioner och mångetniskt inneslutande gemenskaper kan förväntas bidra till en nationalistisk backlash bland majoriteten. För att motverka denna fragmentering och den sociala exklu- deringen krävs en politik som kombinerar åtgärder mot etnisk diskriminering med en ny övergripande och generell välfärdspolitisk dagordning. Sammanfattningsvis måste en solidarisk politik mot etnisk diskriminering överskrida den moralpolitiska agenda som präglar dagens . En kritisk granskning av exkluderingens och den strukturella diskrimineringens politiska ekonomi bör utgöra en utgångspunkt för samtal om hur vi kan återskapa ett solidariskt projekt för rekonstruktion och vidareutveckling av välfärd och arbetsmarknad som överskrider ramarna för den numera domine- rande post-nationella realpolitiken. Tack till för hans noggranna språkgranskning av manuskriptet och viktiga förslag till förbättring av strukturen. Den sociala exkluderingen i Andall, (2000) Gender, Migration and . The Politics of in , Aldershot: Ashgate , (2004) Invandrare, integration och regional till- växt, stencilserie 2004:01, : Inte- grationsverket Arai, och (2002) Unemployment risk differentials between immigrant and native workers in , i , (red.) Wages and Unemploy- ment of Immigrants and Native Workers in , Avhand- lingsserien, : Arai, , och (1999) Är Ar- betsmarknaden Öppen för Alla? Bliaga 6 till Långtidsutred- ningen, : Aronowitz, (2001) The Last Good in . work and Education in the New Global Technoculture, Lanham, , and : Rowman & Littlefield , (1996) Etniska relationer i arbetslivet : teknik, arbetsorganisation och etnisk diskriminering i svensk bilindustri, , : , (1999) Where free markets reign: Ali- ens in the twilight zone, i och (red.) Immigrants and the Informal Economy in Southern Europe, and : : 1–15 Behtoui, Alireza (2004) Unequal Opportunities for with Immigrant Backgrounds in the Swedish Labour Market, Labour, 18 (4): 633–60 bel , (2001) Mångfald döljer proletariat , Wednesday 21 February: A4 , och (2001) Rätt man på Fel Plats – En studie av Arbetsmarknaden för Utlandsfödda Akade- miker som Invandrat talet, URA2001:5, . Bevelander, (2000) Immigrant employment integration and structural change in , : , (2002) Välfärdsstaten i det mångkulturella samhället, Borevi, (2004) Den svenska diskursen om staten, integra- tionen och föreningslivet, i , Bo (red.) Den sociala exkluderingen i makt och integration, Ds 2004:49, : Regeringskans- liet: 31–64 Bottomore, Tom (1996) Citizenship and social class, forty years on, Citizenship and Social Class, : Pluto Press: 55–96 , (red. 1993) La misére du monde, : Seuil Bunar, Nihad (2000) belt, red belt, invandrartäta områden, Calavita, (2005) Immigrants at the . , Race, and Exclusion in Southern Europe, Studies in and Society, : Campani, (1999) Trafficking for sexual exploitation and the sex business in the new context of international migration: the case of , i och (red.) Immigrants and the Informal Economy in Southern Europe, and : Castells, (1996) The of the , : Blackwell Castles, S., H. Booth och T. (1984) Here for Good: Wes- tern Europe's New Ethnic Minorities, : Pluto Press (1991) Background Report: Poverty Programme, : Office for Official Publications of Communities (2004) Progress towards the Common Objectives in Education and Training. Indicators and Benchmarks. Commission Staff Working Paper, SEC (2004) 73, : Commission of Communities Cross, (1998) Migrants and the Generational Transition in European Cities. The Interaction of Economic, Spatial and Social Factors in the Generation of Social Exclusion, with Parti- cular Reference to , Application to the Fourth Framework Programme of Union (TSER), TSER II.3/II.4SC, : ERCOMER, Crouch, (1993) Industrial Relations and European State Tra- ditions, : Clarendon Press. , (2004) Reserverad demokrati. Kampen om repre- sentationen i ett mångetniskt , Doctoral thesis, Depart- ment of Ethnic Studies, : , (1985) and Order, , : Den sociala exkluderingen i de los , (2001) Mångfald och differentiering. Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsde- batt, SALTSA, : de los , och (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap, : Liber de los , (red. 2006) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet, : Statens offentliga utred- ningar SOU 2006:37. Departementsserien (2000) Alla lika olika, Ds 2000:69, : Ds (2000) Alla lika olika – mångfald i arbetslivet, Departementsse- rien, Ds 2000:69, : , och (1995) Invandrare på arbets- marknaden, : SNS , och (2003) Yrke och utbildning arbetsmarknad – skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer, Bilaga till Rapport tion 2003, : , (2005) vill öppna gränserna , : 8,(Nyheter) Erixon, (2005) Rehn-Meidnermodellen, i , (red.) Den tredje arbetslinjen. Bortom den svenska model- len och marknadsliberalismen, : Agora Ernsjöö , och (2004) Rent hus. slaget om den svenska dammråttan, : , Gøsta (1985) and distributional regi- mes, Politics and Society, 14 (2): 223–56 , Gøsta (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism, : Etzioni, Amitai (1995 [1993]) Spirit of community : rights, responsi- bilities and the communitarian agenda, : Fontana Etzioni, Amitai (2000) The Third to a , : Demos Eyrumlü, Reza (1992) Turkar möter , : , (2001) Globalisering och arbetsmarknad. Öppna den svenska arbetsmarknaden, : Fakiolas, Rossetos (2000) Migration and unregistered labour in the greek economy, i King, , och Charalambos Tsardanidis (red.) Eldorado or Fortress? Migra- tion in Southern Europe, Houndmills and : Den sociala exkluderingen i Feuchtwang, (1982) Occupational Ghettos, Economy and Society, 11 (3): 251–91 Fox , och . Cloward (1993) Regulating the Poor. The Functions of Public Welfare, : Vintage Books , (2001) Socialbidrag bland invandrare: erfarenheter från , Sociologisk Forskning (3–4) Geddes, (2000) Tackling social exclusion in Union? The limits to the new orthodoxy of local partnership, Research, 24 (4): 782–800 Giddens, (1982) Profiles and Critiques in Social Theory, : Giddens, (1998) The Third . The Renewal of Social Democracy, : , och (1998) A model for immi- grants? The Swedish corporate model and the prevention of ethnic discrimination, Studies, 24 (3): 523–40 Hammarstedt, M. (2001) An empirical analysis of immigrant self- employment in , i Hammarstedt, M. (red.) Making a Living in a New Country, : , (2005a) Still a European Social Model? From a Vision of a Social Europe to Reality of Embedded Neo- liberalism, : (for Working Life) , (2005b) A Common Market, a Common Problem: Migration and European Integration Before and After the Laun- ching of the Single Market, : (and ) , (2005c) A Superabundance of Contradictions: Union's Policies on Migrant 'Integ- ration', Labour Immigration, Asylum, and Illegal Immigration, : (and ) Henrekson, , och (1993) Economic Growth and the Swedish Model, Working Paper No. 118, : search (FIEF) , (2003) Att vandra in och arbeta på en mark- nad, Unpublished working paper, : Arbetslivsin- stitutet Den sociala exkluderingen i Hjarnø, (2003) Illegal Immigrants and Developments in Emplo- yment in the Labour Markets of the EU, Aldersho: Ashgate Hjerm, (2001a) Ett förlorat 1990tal. Invandrares situation på den svenska arbetsmarknaden –1996, Norr- :