sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — Genom en politisk/juridisk diskurs och reglering skapar detta system en politiserad människa (medlem i en nationalstat) men också en biprodukt; en politiskt odefinierbar rest, en icke- längre människa (Schülz 2000: 121). Homo sacer är en totalt avpolitiserad kropp som skiljer sig från politiserade livsformer, för- kroppsligade i medborgaren (och Grundy-Warr 2004). Irreguljära immigranter är vår samtids homo sacer. Med utgångs- punkt i etnografiskt material kommer jag i denna artikel att visa hur irreguljära immigranter utesluts från civila, politiska och sociala rättigheter i samhället och förvandlas till icke-längre människor; till homo sacer. I egenskap av homo sacer är irreguljära immigran- ter utlämnade till inte bara statens våld (genom regleringar, poli- tiska arrangemang, lagar, prioriteringar och polis), utan också till vanliga medborgares våld, utan att kunna skydda eller försvara sig (Rajaram och Grundy-Warr 2004: 57). hade polisen fått drygt 16 000 ärenden (, , , 6/10/2005). Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Homa är en 13-årig flicka som med sina föräldrar sökte asyl i . Familjen kommer från den kurdiska delen av . Utkastade av bodde de i utkanter innan de kom till med hjälp av en smugg- lare. Sedan det andra avslaget från har de levt ett underjordiskt liv i en Stockholmsförort. misshandlades Homa svårt av ett tjejgäng och blev bestulen på sina nyinköpta skor nära trappuppgången i det hus där hon och hennes föräldrar bor. De bor i ett rum i en trea, för vilket de betalar (för att den som har kontraktet ska kunna bo nästan gratis). använder Homas mamma en del av rummet till att göra smörgåsar, vilka pappa tar till caféer och butiker . Homa och tjejgänget flydde från platsen när de fick se några vakter. Rövarna åt ena hållet och offret, Homa, åt det andra. Homa är lika olaglig som den gärning medlemmarna i gänget begick mot henne. Medan en kriminell är brottslig på grund av sina handlingar är den irreguljära per definition olaglig i sin kropp, i själva sin exi- stens. Hon är brottsling enbart på grund av sin närvaro, sin odokumenterade förekomst, vilket gör henne försvarslös mot and- ras övergrepp. Irreguljära immigranter är berövade rätten till säker- het och skydd från våld, vilket är en central civil rättighet. Irregul- jära immigranters utsatthet för tankarna till den gamla Västgötala- gen . Enligt den bestämdes straffet för mord utifrån offrets hemort. Ju längre bort offret kom ifrån desto lindrigare straffpåföljd. Mord på en utlänning straffades inte alls eller med låga böter (1924). Jag träffade , en kvinna från , på en underjordisk klinik som Médecins du Monde driver för irreguljära immigranter i . I en trång entré står hon lutad mot väggen och väntar på att det ska bli hennes tur att träffa doktorn för att få lite lugnande medicin. Doktorn hon kommer att träffa är en pensionerad psykolog som har fler klienter än någon annan på kliniken. Hon talar långsamt med många långa pauser och en landsmaninna översätter hennes ord. Med sina två barn Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet smugglades hon till 2002 medan hennes man flydde till , där han är illegal. Den långa väntetiden, ovissheten och mannens okända öde drog ner henne i en depression. Hon mådde allt sämre och placerade barnen – då – hos en jourfamilj. fick hon avslag från Utlänningsnämn- den och gick under jorden, vilket innebar att kontakten med barnen avbröts helt. Barnen bor hos en svensk familj och går på dagis. ringde regelbundet men det blev allt svårare för henne att kommuni- cera med barnen som bara talar svenska – ett språk inte förstår. En primär medborgerlig rätt är rätten till familjerelationer. En irreguljär immigrant berövas rätten till ett vanligt vardagsliv. Livet för irreguljära immigranter är strängt reglerat av lagen, så att minsta livsdetalj påverkas (and Laustsen 2005: 80). , en 30 årig iransk man berättar: I ett underjordiskt tillstånd berövas man ett vanligt liv. bodde hemma hos sin syster innan han gick under jorden . Han vågar inte besöka henne av rädsla för polisen. Om han vill träffa henne och hennes barn träffas de på ett café eller i en park. Det är inte samma sak att träffas i en park. Det känns inte naturligt. Enligt påverkar irregulariteten även ens kropp och ens känslor. I detta svarta liv kan man inte ens bli kär. Hur ska man komma i kon- takt med kvinnor? Att sakna uppehållstillstånd är ett personligt minus. Som att vara ful. Ingen vill ha dig. Om man inte har pengar går man inte och shoppar. Om man inte har uppehållstillstånd söker man inte ett förhållande. Irreguljära immigranter befinner sig i ett rum av non-existence (Coutin ), ett rum av osynlighet, exploatering, utanförskap, och våld. I denna tillvaro upphör normer och regler som tas för givna av varje enskild medborgare. Det irreguljära tillståndet påver- kar livets minsta aspekter. Alla vardagsaktiviteter illegaliseras, från boende och arbete till fysisk rörlighet (i rummet). Irreguljära immigranter saknar inte bara rätt till vård, skola, polisskydd och arbete, utan också till sociala relationer och till att kunna röra sig fritt på offentliga platser. Alla mina informanter undviker innersta- den, nöjesplatser (, , diskotek, krogar) stora Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet De åker tunnelbana bara för att ta sig till jobbet. stannar de inne, om de inte måste ut på grund av arbetet. Allt för att minska risken för att bli avslöjad och utvisad. Irreguljära immigranter, asylsökande och flyktingar – utsatta grupper som behöver och söker mänskliga rättigheter mer än andra, saknar bokstavligen all rätt. I nationalstatssystemet – där mänskligheten är territorialiserad i form av medborgarskap – är rättigheter bara möjliga i den mån som de konceptualiseras som medborgerliga rättigheter (Agamben 1996: 161). Agamben menar att när någons rättigheter är medborgarrättigheter, är hon eller han i samma situation som homo sacer i det antika ; utlämnad till döden (Agamben 1996: 162). E18, norr om . , en är på väg med sin pappa till i en skakig – som pappa har lånat av sin arbetsgivare. Tillsammans med sin pappa, mamma och storasyster flydde från och sökte asyl i . fick de det andra avslaget. Familjen valde att stanna kvar och gömma sig. lämnade mamma dem och åkte till- baka till . berättar att hon inte längre orkade vara gömd. Storasyster försvann också spårlöst, till en annan stad. pappa arbetade i en bilverkstad i en Stockholmsförort. Den där dagen är de på väg till en vän i . Mitt under resan får pappa smärtor i bröstet. Han har ett hjärtproblem. Hans mediciner är slut och eftersom han är gömd kan han inte få tag i nya. Han stannar bilen, kliver ur och lägger sig på marken. blir orolig och tar fram mobilen för att ringa efter hjälp. Hennes pappa hindrar henne: Om de kommer tar de dig. Han dör någonstans mellan och . Att sakna legal status och inte kunna visa giltig legitimation eller kunna ange ett personnummer skapar vardaglig irregularitet (jfr De 2002). Irregulariteten uppstår inte bara i kontakter med polisen eller statliga myndigheter utan också i mötet med vanliga människor i vardagslivet. Hyresvärden, arbetsgivaren, tunnelbane- kontrollanten, sjuksköterskan på en vårdcentral och alla andra som kräver dokumentation på ens legala status bidrar till skapandet av vardaglig irregularitet. Ständig risk för utvisning – och inte själva utvisningsakten – gör den irreguljära immigrantens vardag mer på- Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet frestande och svårhanterlig än medborgarnas eller de reguljära immigranternas (De 2002: 438, 2005; and Düvell 2002: 112).15 Denna vardagliga irregularitet leder till en känsla av sårbarhet och övervakning, vilket fungerar som en disci- plinär mekanism. Tillståndet av irregularitet kräver en obetingad efterrättelse. Mina informanter är noga med att inte göra fel. De åker aldrig tunnelbana utan biljett; lutar sig inte mot bilar av rädsla för att larmet tjuter; undviker folkmassor, bråk och sena kvällar på stan; låter inte sitt barn springa i lägenheten av rädsla för grannens klagomål; invänder inte mot sin låga lön. Tillståndet av irregularitet skapar en foglig kropp som, i en ung bangladeshisk mans ord, inte ens törs gå över gatan mot röd gubbe. De har inte råd att göra fel (se 1991; De 2002: 429). Denna underordnade position visar sig mest tydlig i den irreguljära immigrantens arbetsförhållanden. Irreguljära immigranter som nutidens helot Enligt många forskare är irreguljära immigranter arbetskraftsimmi- granter (inklusive sexarbetare) som utgör en stor del av arbets- kraften inom den informella ekonomin i rika länder (se López- Garza and 2001; Sassen 1998; and Arango 1999). I är kopplingen mellan irreguljär immigration och den informella ekonomin inte lika tydlig som i till exempel eller . Men uteslutningen från den svenska arbetsmarknaden tvingar irreguljära immigranter att vända sig till den informella arbetsmarknaden för att överleva. Enligt (1998) grundas stora globala städers ekonomi på en kombination av avreglerat arbete och irreguljär migration. Ett kännetecken för den globala staden är dess post-industriella utveckling med en växande serviceinriktad sektor. Avregleringen av arbetsmarknaden har, till- sammans med förekomsten av en grupp som står utanför den reguljära arbetsmarknaden, lett till en informalisering av ekonomin. Två huvudaktörer i världsstädernas informella ekonomi är kvinnor och irreguljära immigranter. är inte en global stad i Sassens mening – som eller . Ändå finns en väx- ande post-industriell och kosmopolitisk urbanitet i . Medelklassen i efterfrågar diverse varor och billiga 15 För en studie om irreguljära immigranters problem med sjukvården se Gömda i : utestängda från hälso- och sjukvård, , 2005. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet tjänster; från städhjälp, barnpassning, billig biltvätt och kemtvätt till kostnadsfri hemkörning av pizza. Marginaliserade och nyetablerade företagsverksamheter i stor- städer, framför allt serviceföretag, utgör en vanlig arbetsmarknad för irreguljära immigranter (Khosravi 1999). Av 28 informanter i gruppen var bara tre arbetslösa; en satt i förvar (); en hade svåra funktionshinder; och den tredje var bunden hemma till sin apatiska dotter. Tabell 5 visar vilka typer av arbete mina informanter har haft då de varit gömda. Typer av arbeten nämnda av 25 informanter Restaurang/café/kiosk (varav en inte fick lön) Irreguljära immigranter är den optimala arbetskraften. De utgör en reservarmé av arbetskraft som minskar förhandlingsmöjligheterna på den reguljära arbetsmarknaden (1987: 42). Jämfört med reguljära immigranter arbetar de längre arbetspass och får lägre löner. Lönenivån för irreguljära immigranter är lägre än för reguljära immigranter på den informella arbetsmarknaden. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet plats och för samma (svart)arbete får en av mina informanter medan en reguljär immigrant får . kunde 17 av de 24 informanter som då hade arbete uppge sin inkomst. Den genomsittliga lönen låg på . –3 hade mer än /tim., dock högst /tim. –8 personer fick /tim. –2 personer fick mer än /tim., men /tim. –3 personer fick /tim. –1 person fick mat och sovplats för sitt arbete som hembiträde. På min fråga om skillnaden mellan reguljära och irreguljära immi- granter som arbetskraft sade en restaurangägare i centrala : En illegal invandrare har en röd extrapris-lapp på sig. Denne restaurangägares ord konkretiserar, på samma sätt som röntgenbilden av människor bredvid lastpallar i en container, hur irreguljära immigranter reduceras till en vara – som kan bytas ut mot andra varor. Arbetstillfällen är oftast kortvariga och uppsägning utan varsel är en överhängande fara för irreguljära immigranter. Det var sällan som någon av mina informanter blev kvar på samma jobb mer än 6 månader och bara en av mina informanter hade ett och samma jobb . Detta minskar arbetstagarens möjligheter att prote- stera eller förhandla om arbetsvillkoren. , en 36-årig man från , har varit gömd . Han har arbetat inom olika branscher, oftast som pizzaba- gare. Om du öppnar munnen kastar arbetsgivaren ut dig. De säger att det finns hur många illegala invandrare som helst som vill ha jobbet. De har rätt. Det är hård konkurrens om svartarbete. Ryssar och afghaner är beredda att arbeta för 15–. De förstör markna- den även för oss. Arbetsgivarna menar att vi skall vara tacksamma för att de ger oss jobb. De tycker att de gör en humanitär insats. De är bara ute efter pengar. De vill alltid ha nybörjare, så att de kan ge en minimilön. De lovar att höja lönen när man har lärt sig jobbet, men de kastar ut en och tar in en ny. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet är en 26-årig man från , gömd . Han jobbar i en städfirma i . Firman ägs av en kvinna som, paradoxalt nog (eller kanske inte alls? ), arbetar på Migrationsver- ket. Chefen säger att vi skall städa 4 rum . Vi hinner bara fixa två . Om jag måste ta hand om 20 rum räknar hon med 5 timmars arbete men jag måste arbeta dubbelt så länge för att slutföra jobbet. Ändå får jag bara lön . lånar hon ut mig till ett hotell. Jag diskar i hotellets restaurang. Jag får aldrig veta hur mycket hon får från hotellet för mitt arbete men det hon ger mig är samma . Att man blir utlånad är inte ovanligt bland mina informanter. Arbetsgivaren lånar ut sina arbetare för att tjäna pengar på skill- naden mellan vad den andra arbetsgivaren betalar och vad hon/han själv betalar ut för lön. I ett fall fick en arbetsgivare för en utlånad städare medan han själv betalade 55 kro- nor till sin arbetare. Arbetsgivaren tjänade genom att bara sälja en annan persons arbetskraft. , en 25-årig irakisk man, jobbar i en kiosk: tar arbetsgivaren med mig hem till sig för att städa. Jag jobbar hemma hos honom när han har fester. Jag får ändå inga extrapengar. Kvinnor känner sig mer utsatta än män inför sina arbetsgivare. (se etnografisk vinjett II) arbetade hemma hos en familj som hembiträde. Hon städade och lagade mat för en sovplats och gratis mat. , en ung kvinna från , berättade att hennes gamla arbetsgivare ville ha sexuella tjänster av henne. När hon vägrade hotade han med att avslöja henne för polisen. Irreguljära immigranters närvaro på arbetsmarknaden ses som ett problem av fackföreningar, med argumentet att de säljer sin arbets- kraft för löner under marknadsnivå och således underminerar kol- lektivavtalen. LO menar att irreguljära immigranter på arbetsmark- naden riskerar den svenska välfärden.16 Fackföreningar såg det till och med som sin uppgift att samarbeta med och polisen för att få tag i de illegala immigranterna.17 publicerade en rapport om illegala invandrare som städade i , vilket ledde till att de blev avslöjade och arresterades av polisen. Som försvar för publiceringen 16Arbetaren 10/02, . 17Dagens Nyheter 9/10/2003; Arbetaren 07/02, , Arbetaren 42/03. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet menade chefredaktör att den fackliga strategin är att bevaka kollektivavtalet och hålla rent på arbetsplatsen.18 Kategorise- ringen av vad som är rent och orent är en mekanism för att upp- rätthålla samhällsstrukturen och avgöra vad som är moraliskt acceptabelt och vad som inte är det (1997). I en amerikansk kontext, där irreguljär migration i högsta grad är arbetskraftsmigration, ses illegaliseringen som ett produktivt sätt att skapa och behålla en disciplinerad, foglig och billig reserv- arbetskraft (De 2002: 440). I , där irreguljär migra- tion är sammankopplad med asylsystemet, är illegalisering inte bara en marknadsekonomisk fråga utan också en fråga om nationell identitet. Irreguljära immigranter som anti-medborgare Med en foucauldiansk syn är produktionen av brottslighet ett sätt att skapa . Illegaliseringen av irreguljära immigranter återskapar och vidmakthåller en enhetlig föreställning om medbor- garnas nationella identitet (jfr Behdad 1998). Irregulariteten konfi- gureras i relation till vad som betraktas som svenskhet. Föreställ- ningar om vem som är medborgare eller anti-medborgare skapas i den diskursiva konstruktionen av illegala invandrare i den offent- liga debatten. En anti-medborgare är en individ som står utanför det allmänna regleringssystemet, en som bryter mot gällande nor- mer, och som kan riskera de normala medborgarnas säkerhet och livskvalitet. En anti-medborgare gestaltas som en lagbrytare; iden- titetslös, oförståndig, ansvarslös, och omoralisk. En anti-medbor- gare är en belastning för välfärden och någon som kan riskera sam- hällets välmående, dygd, värderingar och normer (2006: 177). Man kan dra historiska paralleller mellan illegaliseringen av dagens anti-medborgare och massdenaturaliseringen av antinationella i och av ovärdiga medborgare i . I detta avsnitt kommer jag att visa hur irreguljära immigranter i framställs som anti-medborgare. Irreguljära immigranter är anti-medborgare för att de betraktas som en samhällsbelastning. De anses ha en negativ inverkan på välfärden och ekonomin (den enda kostnad de belastar samhället med är, ironiskt nog, utvisningskostnader). Framför allt framställs irreguljära immigranter som ett arbetsmarknadsproblem. 18 (Min betoning), Arbetaren 42/03. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet jobben och med låga löner försvagar de kollektivavtalen; i slutänden riskerar de välfärdsystemet. Dessutom associeras deras svartarbete med det svenska folkets förlorade skatteintäkter. Som anti-medborgare förutsätts irreguljära immigranter även bryta mot medborgarnas etiska värderingar och moral. I inter- vjuer med personalen på förvar i samt på förekom regelbundet en bild av den irreguljära immigranten som omoralisk, bedräglig, och oansvarig. Här kommer några anteckningar från en intervju med en tjänsteman på : De ljuger; De spelar teater och låtsas ha psy- kiska problem; kommer många kriminella hit för att begå småbrott och kanske söker asyl också. I hans rum hängde en stor Sverigekarta med ett uppklistrat tidningsklipp mitt i. På klippet stod: Hans kvinnosyn hör inte hemma här i . Han förkla- rade att många som kommer hit har inte samma värderingar som vi. Kopplingen mellan brottslighet och irreguljära immigranter eller asylsökande förekommer mycket tydligt i två utredningar som gjorts av Region 2003 samt av Polismyndig- heten i (SOU 2004:110, s. 304–305). Drygt 400 barn med apatiska symptom är registrerade i landet. De är barn till asylsökande familjer, av vilka majoriteten kommer från de förra . har det pågått en het debatt i om denna sjukdom, dess orsaker, och om den bara har förekommit i . Regeringens tillsatta experter påstod konsekvent att barnen fuskade och att det hela var ett spel för att öka chanserna att få stanna i . Regeringens samordnare i utredningen, , har explicit uttryckt sin övertygelse om att barnen blir apatiska därför att föräldrarna tvingat dem att ljuga (27/4 2005). förekom en rad anklagelser mot apatiska barnfamiljer i . polisan- mälde tretton föräldrar till apatiska barn som ankla- gas för att vanvårdat sina barn för att få dem att framstå som apatiska (DN 23/11 2005). Följaktligen tyckte folkhälsominister att familjer med apatiska barn inte skall få uppehållstill- stånd (DN 28/11 2005). En anonym affärsman berättar om ryska resebyråer som instruerar flyktingar hur barnen skall medicineras till Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet att bli apatiska (DN 28/11 2005). Apatiska barn har sålts och sexu- ellt utnyttjats (1/12 2005). Föräldrarna till apatiska barn misstänks för vanvård (DN 16/12 2005). Föräldrar till apatiska barn misstänks för att ha förgiftat sin dotter (19/1 2006). De apatiska barnfamiljerna misstänkliggörs och demoniseras i dessa uttalanden. I form av upprepade repertoarer av regeringsbe- ställda rapporter samt av förvandlas de apatiska barnfamiljerna från hjälplösa offer i behov av skydd till hänsynslösa föräldrar som är kapabla till att tortera sina barn. De framställs som anti-medborgare som överträder nationens etiska normer och utgör en fara för den allmänna familjemoralen i . Under en intervju med en avdelningschef på förvar i ställde jag en fråga om , en medelål- ders kurdisk kvinna som då satt på i väntan på utvisning. Simins man mördades av polisen framför sitt hem i den iranska delen av . Hennes äldsta son sitter i fängelse i . Den andre sonen bor i , illegalt. Hon själv sökte asyl med sin yngste son i . De fick avslag och gick under jor- den . Hon arresterades av polisen och hamnade i förvar i . I en desperat situation gjorde hon ett självmordsförsök, vilket ledde till att hon flyttades till . När jag frågade avdelningschefen om Simins själv- mordsförsök blev han upprörd och tyckte att termen självmord inte var rätt ord för vad hade gjort: Det var bara ett försök att skada sig själv för att få uppmärksamhet. Avdelningschefen såg en stor skillnad mellan självmordsförsök och illegala invandrares försök att skada sig. Att använda termen självmord i detta sammanhang var enligt honom orättvist mot alla unga människor i som verkli- gen är desperata och begår självmord. Simins gärning sätts i opposition till nationens (unga människor i ) välmående. Hon framställs som en anti-medborgare, vars självmordsförsök är en oförrätt mot medborgarna. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet bad Bahman mig att följa honom till en advokatbyrå i . Bahman är ett Dublin-fall. Han sökte asyl i ett annat EU-land 2000 och fick avslag. Med hjälp av en människo- smugglare kom han till 2001. På grund av Dublinförord- ningen har han inte vågat söka asyl i . Jag tolkade för Bahman hos advokaten. Han berättade sin historia och frågade vad han kunde göra. Advokaten var en medelålders kvinna som höll på att packa när vi kom in i hennes rum. Hennes efterlängtade semester skulle börja efter lunch. Hon ansåg att vistelse i utan att ha sökt asyl inte gav honom någon chans hos . Bahman frå- gade om han kunde säga till att han kom till som han sökte asyl. Advokaten blev upprörd och sade: i det här landet är vi protestanter. Och vi gillar inte lögn. På samma sätt som i Simins fall framstår här dikotomiseringen mellan hederliga medborgare och ohederliga anti-medborgare tydligt. Bahman, en irreguljär immigrant, ställs i kontrast till de etiska (protestantiska) värderingar som enligt advokaten gäller för det svenska folket. Den diskursiva konstruktionen av i synnerhet illegala invand- rare – men även invandrare, flyktingar och asylsökande i allmän- het – i formen av anti-medborgare orsakar moralpanik i samhället. Moralpanik uppstår när experter, massmedier, och myndigheter definierar och fastställer en samhällsfara med hjälp av statistik, diagnoser och prognoser (m.fl. 1987; se också Gilroy 1987). De exemplen ovan illustrerar hur föreställningen om att anti-medborgare penetrerar folkhemmets renhet och utgör en fara (jfr 1997).19 I syfte att skydda välfärden, samhällets välbefinnande, samt värna om nationens etiska värde- ringar och normer övervakas, inspärras och utvisas dessa individer. Med detta synsätt anses utvisningen av varje irreguljär immigrant (anti-medborgare) som en seger värd att firas med champagne.20 Gestaltade som en samhällsfara, som banditer (Agamben 1998: 104–105), har irreguljära immigranter spärrats in i flyktingförlägg- ningar, förvar, och även i polisens häkte. 19Demoniseringen utförs också av politiker på hög nivå. , riksdagsledamot och integrationstalesman, hävdade i en debattartikel att kulturarv ligger bakom invandrarnas brottslighet (DN 12/12 2005). Inför EU-utvidgningen varnade statsminister för social turism och ett kommande kaos på arbetsmarknaden. 20Sveriges Radio, 20/12/2005. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet