sou · GUB3106 · 2007-01-01 00:00:00 — uppdrag, att formulera strategier som leder till en långsiktigt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling, är mycket omfattande eftersom praktiskt taget alla politikområden har betydelse för landsbygdens utveck- ling. Det har gjorts olika analyser över den svenska landsbygdens utvecklingsförutsättningar som tagit del av, bland annat kan refereras till SOU 2003:29 Mot en ny lands- bygdspolitik. För att få ytterligare underlag inför olika över- väganden har kommittén bett olika författare ge sin syn på vissa, för landsbygden väsentliga, frågeställningar. I denna skrift redo- visas uppdragen, som vi hoppas, ska vara en källa till fördjupad kunskap och inspiration. Minnesanteckningar från Landsbygds- kommitténs rådslag, som genomfördes återfinns också i rapporten. Författarna svarar själva för innehållet i sina rapporter. , , konsult inom lokal och regional utveckling , Bo, professor vid i och forsk- ningschef vid , , växtekolog med särskild inriktning mot kul- turlandskap och frågor som rör historisk ekologi , , kulturgeograf med forskningsinriktning mot Regional utveckling, Samhällsplanering, Genusperspektiv , , utredare på , , utredare på Oremark, , huvudsekreterare i Pichler, , utredare på , , forskare och expert i publicerar förutom sitt slutbetänkande och denna rapportsammanställning även: Lokala exempel från utvecklingsarbete på landsbygden och exempel från våra grannländer Verkligheten som kraftkälla En strategi för landsbygdsforskning – underlag till En kortfattad populärversion av betänkandet: Se Landsbygden, Myter, sanningar och framtidsstrategier (SOU 2006:101) Statens nya geografi – hur den statliga sektorns geografiska fördelning i landet har förändrats . Detta är ett uppdrag som Landsbygds- och Ansvarskommittéerna gemensamt uppdragit till att utföra. 1 , och , , (2006) geografi, skriftserie (Finns även i rapport 2006:21 i rapportserie). Vilka är de globala utmaningarna mot svensk Globala utmaningar som påverkar svensk landsbygd ..................... Påverkan på landsbygden.................................................................. Energin en stor potential .................................................................. Gruvor och skog med motsatta tendenser ...................................... Strukturförändringarna behöver inte bara bli negativa................... En blandning av jordbruks- och regionalpolitik samt lokala Regionalpolitik – säker väg till regional balans? Motiv för regionala utvecklingssatsningar....................................... Att värdera i efterhand inte helt enkelt............................................ Ny policy efter EU-inträdet – resultatlös?...................................... Blev det bättre efter 1999?................................................................ Delegationer för två problemområden ............................................ Från regionalpolitik till en politik för tillväxt ................................. Trender i befolkningsutvecklingen ................................ Förändringar i åldersstrukturen........................................................ Relationen stad – land ................................................ En rumslig klyvning .......................................................................... En nationell symbol ................................................................. Flöden och punkter ........................................................................... Inte bara gemeinschaft ............................................................. En statisk struktur förutsätter flöden ..................................... Landsbygden finns inte a priori – den görs......................... på temat (Inom ramen för kulturgeografiska institutionen): ................................. Arbetsmarknaden på landsbygden ................................................... Försörjningsstrategier i ett territoriellt perspektiv ......................... Landsbygdens ekonomi och företagande ....................... Stad och Land .................................................................................... Landsbygdens ekonomiska geografi................................................. Platsbundna och små företag på landsbygden ................................. Gröna näringar – naturvårdande företag.......................................... Kapitalförsörjning för landsbygdsföretagare ................... Analys av landsbygdsföretags finansieringssituation...................... Förslag till strategier ....................................................................... Åtgärder för en bättre kapitalförsörjning...................................... Internet och landsbygden.......................................... Miljöersättningar och landsbygdsutveckling................. Argumentation för nya lösningar................................................... Modeller för framtiden ................................................................... Strategi för genomförande.............................................................. 1Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? Globaliseringens påverkan av i första hand vår ekonomi men också av andra faktorer som politikens villkor och förutsättningar, kom- munikationernas utformning och effekter, samarbetet med andra länder, människors flyttrörelser, teknikutvecklingen inom skilda sektorer etc. har inte skett vid ett visst klockslag, en viss dag eller . Globaliseringseffekterna är resultatet av en långsiktig förändring av hela vårt samhälle, där påverkan från andra länders och världsdelars utveckling spelar en allt större roll. Man kan dock säga att dessa effekter numera påverkar hela vårt samhälle i en betydligt snabbare takt än vi tidigare varit vana vid. Det blir allt färre områden i vår ekonomi, i vårt samhälle och i vår vardag som undslipper denna svårstyrda globala omvandling. Utan att gå in alltför långt tillbaka i vår historia kan vi säga att haft ett stort utbyte med andra län- der från i första hand vår industrialiseringsstart . första hälft fick vi emellertid som ett ex- empel påtagliga influenser på vår ekonomi utifrån. Invandringen från i /till våra järnbruk i östra utvecklade och stärkte de grenar av vår inhemska industri som bi- dragit allra mest till att utveckla både vår utrikeshandel och natio- nella ekonomi (1). Utan dessa händelser kan- ske , som byggts upp av bl.a. en mängd små bruk i denna del av Bergslagen, aldrig hade blivit ett världsledande stål- och materialföretag. Även om begreppet globalisering då inte var uppfunnet var vi en del av den globala handeln som främst ägde rum mellan utvecklade länder i väst. domineras ekonomin av en annan del av den globala miljön. Efter fick svensk naturresursbaserad industri ett nytt stort uppsving och kunde tillsammans med en växande varvs-, kemi-, elektroteknik- och bilindustri lägga grunden till en växande och väl spridd materiell utveckling för hela befolkningen. Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? Framgångarna på exportmarknaden var stora och många svenska företag har stärkt sina positioner på viktiga delar av den alltmer dominerande globala ekonomin. Jag tänker på företag som , , , , SCA osv. Utan en världsom- spännande, global marknad skulle aldrig ett litet land som kunnat nå så stora industriella framgångar som vi nu väl känner till. Den globaliserade ekonomin har fått sitt upp- sving tack vare främst utvecklingen av data- och elektronikindu- strin, Internet, stora pensionsfonders och andra aktörers omfat- tande köp av aktier i en rad skilda länder, utländska företags köp av bl.a. svenska företag (Se t.ex. och ), ny liberaliserad lag- stiftning i flertalet utvecklade länder när det gäller ekonomins styr- ning och ägandet av finansiellt och realt kapital, EU:s och andra regionala ekonomiska zoners framväxt samt en allt starkare kon- sumtionsefterfrågan från en växande global medelklass. Om man skall sammanfatta globalisering som begrepp och fak- tisk konsekvens kan man i all enkelhet säga att enskilda länder inte längre relativt suveränt kan bestämma ramarna för ekonomins ut- veckling och samhällets förändring på främst makronivån. Den globala konkurrensen och de internationella kapitalrörelserna samt dess ägare styr mer och mer ländernas ekonomiska grundvillkor. Människor, kapital, varor och tjänster rör sig över nationsgränserna och skapar nya ramar för den framtida utvecklingen av människor- nas totala levnadsvillkor. Dessa villkor har dock en stark tendens att dela upp världen i något vi kan kalla vinnare och förlorare. och tillhör vinnarna vad gäller ekonomiska framsteg medan får bära en stor del av denna utvecklings baksida. Bland vinnarna finns dock inte bara vinnare och inte sällan medför ekonomisk tillväxt nya problem som gäller bl.a. miljö- och hälso- förändringar. Globala utmaningar som påverkar svensk landsbygd På global nivå skapar globaliseringen många radikalt nya utma- ningar på samhällslivets flesta områden. Vi får utmaningar som: Att stora livsmedelsproducenter tar över en allt större del av livsmedelsmarknaden Att globala livsmedelskedjor som och mer och mer dominerar ländernas livsmedelshandel, inte minst Wal- expansion i och Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? Att med sin politiska diktatur och ekonomiska effektivi- tet samt en del andra extrema lågkostnadsländer som , och hotar att ta över en stor del av i första hand rutinjobb men också en växande del av den globala produktionen av produkter som telefoner, bilar, fartyg etc. samt en ökad andel av tjänstemarknaden inom vissa sektorer som redovisning och fakturering Att de ekonomiska och sociala klyftorna tenderar att öka i värl- den som helhet Att miljöföroreningarna ökar i mångfald och alltmer påverkar människans hälsa Att de stora multinationella bolagen får ett ökat inflytande över ländernas totala ekonomiska styrning och utveckling Att strukturomvandlingstakten i världens produktionssystem ökar med stora sociala och ekonomiska effekter för enskilda länder, regioner och orter – inte minst i och Att enskilda länder med välutvecklade, demokratiskt styrda ekonomier utsätts för sådana snabba omdaningar av näringsliv och arbetsmarknad att det blir allt svårare att lösa människors välfärdsfrågor med traditionella medel på nationell nivå. Att arbetslösheten tenderar att långsiktigt öka i tidigare ekono- miskt gynnade länder. En av EU:s grundläggande tankar är att genom ett avancerat sam- arbete mellan de 25 medlemsländerna skapa en motvikt till några av de negativa effekterna som globaliseringen för med sig. Tanken är också att lättare ta del av globaliseringens positiva sidor och göra EU:s länder mer konkurrenskraftiga gentemot andra regi- oner i världen. vet vi att dessa strategier även för med sig vissa negativa effekter för varje enskilt land. I finns jord- bruket inom de sektorer där påtagliga förändringar kan äga rum. Där jordbruket påverkas blir även landsbygden direkt berörd. Hur har dessa redan inträffade förändringar påverkat svensk lands- bygd i olika avseenden? Vi kan t.ex. se hur ägandet av exempelvis svenska vidareförädlingsföretag inom livsmedelssektorn snabbt förändras. Svenska företag köps upp eller fusioneras med utländska storföretag. Vårt största mejeriföretag ägs till stor del i prakti- Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? ken av ledande mjölkföretag och en konsekvens har bli- vit lägre avräkningspris till bonden men också ett mer konkurrens- kraftigt pris i butiken. Till det senare har även konkurrensen från de nya lågprisföretagen bidragit med bl.a. lågprismjölk från låg- kostnadsländer i . Detta påverkar direkt de svenska mjölkböndernas ekonomi och framtid. Hoten känns just nu star- kare än möjligheterna enligt många svenska bönders egna uttalan- den. utgörs av livsmedelshandelns varor i butikerna av egna märkesvaror – s.k. EMV-varor (2). Nästa mål är (3). Dessa har ofta sitt ursprung i stora grönsaks-, jordbruks- eller livsmedelsförädlingsföretag på den europeiska kontinenten. Här får de stora grossisterna i lägre inköpspriser än på hemmaplan, vilket gör att de svenska bönderna och andra livsmedelsproducen- ter får svårare att sälja sina varor med sämre intäkter och minskad produktion som följd. Många svenska mjölkbönder har redan givit upp p.g.a. dessa nya villkor som i stor utsträckning bestäms utanför och i stora bolag i andra länder. Vilka står eventuellt här näst på tur att drabbas – köttbönderna eller de inhemska mejeri- erna? EU:s planerade nya jordbrukspolitik med påtagligt lägre subven- tioner till producenterna kan få betydande konsekvenser för det svenska jordbruket och de svenska konsumenterna. Positiva effek- ter kan bli att lantbruksföretagen och de gemensamt ägda företagen tvingas att specialisera sig och inrikta sig på kvalitetsvaror med större förmåga att klara sig på en konkurrensutsatt marknad. Svensk livsmedelsexport har ökat relativt kraftigt på EU-markna- den (4). Den krympande bondeskaran tvingas också att diversifiera sin produktion och verksamhet, vilket kan skapa en säkrare och högre intäktsnivå för kvarvarande lantbrukare i framti- den. Energin en stor potential Behovet av att ersätta olja och kol eller fossila bränslen med förny- bar energi kan också ge lantbrukarna och skogsägarna större in- täktsmöjligheter och bidra till en avsevärt bättre luft- och vattenmiljö. Det finns inom böndernas egen organisation beräkningar som visar att fastbränslen, rapsoljor, biogas och andra biobränslen på enbart skulle kunna skapa 25 000 nya jobb på Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? landsbygden landet runt om de gröna producenterna får samma villkor som andra framgångsrika näringar (5). Om landsbygdens tusentals småföretag tar sig an utmaningen att utveckla den nöd- vändiga tekniken och utrustningen för en ny svensk och exportin- riktad bioenerginäring blir summan jobb sannolikt den dubbla. Till de negativa riskerna och effekterna hör onekligen hoten mot det öppna landskapet. Vårt öppna landskap är direkt hotat genom den snabba nedläggningen av aktiva jordbruk och främst jordbruk med djurhållning. I regioner som , och ser vi att landskapet fylls av träd och buskar i spåren av tidigare intensivt brukade åkrar och ängar. I norrlandslänen har denna utveckling gått mycket hastigt. Effek- terna av ett igenväxt landskap kan bli mindre attraktiva boende- miljöer, ökad svårighet att utveckla besöksnäringarna och en fort- satt minskning av befolkningen i berörda områden. Även här finns dock vissa motmedel som ett ökat bruk av be- tande köttdjur, vilket vi ser många exempel på i hela landet och inte minst i de tre nämnda länen. Utrymmet för en ökad svensk nöt- köttsproduktion är relativt stort och med hjälp av globaliseringen kanske de mycket konkurrenskraftiga köttpriserna i bl.a. blir lättare att utmana från svenska bönders sida framåt. Men utmaningen på detta område är onekligen stor och det tar att skapa verksamheter och företag som hindrar en ökad igenväxning och eventuellt återtar tidigare öppna landskapsmiljöer. På lång sikt kan dock den ökade efterfrågan på livsmedel i världen komma att gynna regioner som med en relativt oförstörd biologisk produktionsmiljö. Då krävs dock att de svenska åkrarna inte görs långsiktigt obrukbara. Till hoten hör också att den småskaliga livsmedelsförädlingsin- dustrin får tuffare villkor i och med att lågkostnadsländer som t.ex. , och och senare säkert också andra mindre utvecklade ekonomier ökar sin export av köttråvaror till . De svenska företagen inklusive aktiva lantbrukare får svå- rare att konkurrera prismässigt och svårt att stå emot de större le- verantörerna till livsmedelskedjorna (6). Det senare gäller även producenter av t.ex. bröd, bär, frukt och andra råvaror. Det går vis- serligen att öka försäljningen till den lokala marknaden utanför de stora städernas detaljhandelsområden men sammanlagt kan dessa små marknader inte ersätta det som främst går förlorat till de större detaljhandelsföretagen. , som tidigare via endast Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? köpt svenska råvaror till sina butiker, förändrade denna policy med följden att importen av främst kött ökade kraftigt. Gruvor och skog med motsatta tendenser Landsbygden påverkas givetvis på flertalet samhällssektorer av det faktum att den globala ekonomin och dess drivkrafter blir allt star- kare och gör nationella och regionala styrmedel mindre effektiva i att uppnå de mål som befolkningen i skilda delar av landsbygden har högst upp på sina prioriteringslistor. En högst oväntad näringsutveckling har plötsligt och tack vare den globala ekonomiska utvecklingen satt kommuner som , och på den svenska kartan. Aldrig någon- sin har prospekteringsverksamheten i den svenska berggrunden varit så intensiv som och det gäller både basmineraler som järn och eftersökta industrimineraler som vanadin. Efterfrågan på stål och andra konstruktionsmateriel i bl.a. , , men också i andra industri- och investeringstunga länder som har lett till en intensiv jakt efter fler och större fyndigheter i och har redan bidragit till att minska utflyttningen från och stimulera inflyttningen till inland. Nedgången av antalet sysselsatta i gruvnäringen har avstannat och f.n. pågår en expansion av gruvnäringens serviceinriktade underle- verantörer där antalet jobb ökar mycket snabbt. Den svenska skogsnäringen ökar i motsats till gruvnäringen inte sina sysselsatta. Storskaliga anläggningar kräver allt färre anställda. Pappersmaskin 11, som installerats i pap- persbruk i , innebär att totalproduktionen av papper ökar som antalet sysselsatt kan komma att minska med ungefär 200 personer. De svenska storföretagen som SCA och skapar i ökad omfattning nya produktionsanläggningar i länder och regioner med snabbväxande trädarter (bl.a. i ), vilket minskar behovet av produktionskapacitet i eftersom varorna säljs på hela den globala marknaden. Råvarorna till pappersmassa- och pappersindustrin i tas i allt högre grad från östra med som den stora råva- rubasen till kostnader som svenska leverantörer inte kan åstad- komma. Detta minskar avverkningen inom landet och de syssel- satta i näringen. Landsbygden tappas på försörjningsmöjligheter. Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? Å andra sidan finns det möjligheter att motverka dessa tendenser via en långt driven vidareförädling. Den svenska timmerhusindu- strin tillhör dessa viktiga förädlare i likhet med en växande grupp småskaliga möbel- och designföretag, inredningsföretag, avance- rade snickeriföretag m.fl. Kostnadsnivån i dessa ofta landsbygdsba- serade företag kan på kort sikt vara en nackdel på exportmarknaden men på kan det internationella trycket på relativt höga lönenivåer samt löneökningar i den nya världen leda till att vi får en förnyad konkurrenskraft i bl.a. de nordiska län- derna. Om skogsnäringen krymper kan detta också vara en ny möjlig- het på både kort och lång sikt. Förändringen kan medföra att sko- gen blir mer användbar för turism och rörligt friluftsliv men också för ett ökat byggande av fritidshus och permanentbostäder. Turis- men växer kraftigt i skogslänen både i ekonomiskt värde och som arbetsmarknad. Strukturförändringarna behöver inte bara bli negativa Som framgår av några stycken ovan kan globaliseringen, främst på , medföra nya möjligheter som motverkar en del av de negativa effekterna. På kan en större marknad och större möjligheter att exportera även bidra till att som helhet får nya jobb och ökade intäkter. Om dessa nya möjligheter kan väga upp de åtminstone på kort sikt mycket tydliga nackdelarna är det oerhört svårt att uttala sig om. Som i alla spel finns det dock en möjlighet att vissa regioner och grupper av befolkningen vinner medan andra tillhör de som förlorar intäkter, jobb och framtids- hopp. De negativa effekter vi ser utöver ovan nämnda är i första hand att vissa tillverkningsjobb flyttas över till lågkostnadsländer, vilket företrädesvis drabbar industritunga regioner och kommuner före orter med en större andel tjänstenäringar. Vi ser också att bl.a. timmerhusföretagen fått en ökad konkurrens från låglöneländerna i , vilket kan slå ut ett flertal små husfö- retag på landsbygden. En ökad andel av våra lastbilstransporter tas över av utländska företag och utlandsbaserade chaufförer i syfte att minska transportkostnaderna och öka vissa svenska speditionsfir- mors konkurrenskraft. Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? Andra fullt synliga effekter av globaliseringens följder i är att lokala, företrädesvis små företag får allt svårare att konkur- rera om offentliga upphandlingar från kommuner, landsting och statliga organ. Detta betyder att landsbygden förlorar ett antal små företag som har svårt att stå emot svenska och utländska storföre- tag när det gäller en hel del varor och tjänster. På vissa områden som livsmedelsinköp till lokala skolor och daghem har ett par kommuner dock lyckats finna modeller för att underlätta för små lokala företag att vara med i en kamp på mer lika villkor. I huvudsak kan man säga att landsbygden på kort och kanske också medellång sikt med tydliga exempel tillhör de regioner som verkar förlora mest på den globaliserade ekonomin. Vinnarna ser ut att ha sin lokalisering i större tätortsre- gioner. Som redan sagts kan läget på bli annorlunda och det självklara målet måste vara att landsbygdens alla aktörer gemen- samt försöker avvärja hot och skapa nya möjligheter för att ut- veckla landsbygdens alla positiva resurser. Att använda skogsråvara och nya energigrödor för att ersätta oljan kan som vi redan sagt medföra nya fördelar för landsbygden. Det är dock en kamp mot klockan att kunna ställa om till- träckligt snabbt och bygga upp en mer hållbar eller uthål- lig samhällsstruktur. Det som försvårar en omställning till att maximalt försöka använda globaliseringen till en mer positiv ut- veckling är det faktum att landsbygden i redan nu håller på att förlora en stor del av förutsättningarna för att kunna skapa en offensiv utvecklingsstrategi. Infrastrukturen sviktar, de statliga jobben tunnas ut i antal och kvalitet och den statliga medborgar- servicen försämras i jämn takt. Därtill kommer att landsbygdshushållens transportkostnader höjs relativt ofta, sjuk- och hälsovården centraliseras till färre plat- ser, flera kommuner och landsting har en försämrad ekonomi, hög- skolorna och universiteten minskar andelen unga och välutbildade i många landsbygdsdistrikt, de nya tjänstejobben skapas mest i större städer och åldersstrukturen är på flera håll på väg att försvåra en positiv utveckling av landsbygden. En slutsats av detta är att landsbygdens utvecklingsmöjligheter måste förändras via den nationella och EU-inriktade strukturpoli- tiken om globaliseringens positiva möjligheter skall ha en chans att bidra till dessa regioners positiva framtid. I annat fall kan struktur- omvandlingen bli oss alltför övermäktig i vissa orter, regioner och näringar. Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd? måste man hålla i minnet att landsbygdsbefolkningen måste bli medveten om sina egna möjligheter att via egen kunskap, egna produktionsanläggningar, eget kapital, lokala råvaror och ett konstruktivt samarbete skapa nya företag och jobb inom gamla och nya näringar. Den unika utvecklingen i , , Ovan- åker/, Siljansregionen m.fl. exempel visar att sådana föränd- ringar både varit och även bör vara fullt möjliga att rea- lisera. Att betrakta globaliseringen som en opåverkbar, mystisk och ointaglig förändringsmaskin tjänar bara de krafter som står med armarna i kors inför alla nya problem och utmaningar som dyker upp. Ett motsatt förhållningssätt innebär att man tar tjuren vid hornen och tillsammans med andra människor bygger upp nya strukturer och nya användningsområden för de många positiva re- surser som landsbygden hyser. I valet mellan dessa båda alternativ kan landsbygdsbefolkningen knappast tveka! Vilka är de globala utmaningarna mot svensk landsbygd?