sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Tystnaden kring frågor om rasism och ojämlika maktrelationer i utbildningssystemet måste brytas och fokus måste flyttas från ele- vernas föreställda underskott till utbildningssystemet och dess institutioner. Flera artiklar i antologin beskriver hur tystnaden är ett viktigt redskap för upprätthållandet av maktrelationer. Eleverna utsätts för ett sorts symboliskt våld från lärare och skolpersonal då dessa normaliserar en uppdelning av eleverna i vi och dom genom en etnocentrisk och rasistisk världsbild. Genom detta verkar lärare och skolpersonal som institutionella grindvakter. Att vuxna bortförklarar elevernas erfarenheter av rasism och inte ser, och talar om rasism är en viktig aspekt av det symboliska våldet som flera av bidragen lyfter fram. Denna tystnad reproduceras bl.a. genom en färgblind diskurs. Antologin visar också hur lärarnas ras/etniska position påver- kar reproduktionen av kulturrasism inom skolan där deras sunda förnuft och värderingar påverkar hur de talar om och bemöter ele- verna samt ser sig själva som tillhörande det (vita) svenska samhället på ett oproblematiskt sätt. Detta sker också genom undervisningsmaterialet som präglas av en etnocentrisk världsbild som förskönar vår kultur och ignorerar och patologiserar de andra som bl.a. odemokratiska. Lagen om förbud mot kränkning och diskriminering (2006:67) som trädde ikraft ställer krav på att varje skola skall bedriva ett målinriktat arbete och vidta åtgärder för att främja barns och elevers lika rättigheter och förebygga trakasserier, liksom i Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Vi anser att följande förslag är ett första steg för att motverka den förtryckande tystnaden i skolorna i relation till frågor om rasi- fierade maktojämlikheter och uppdelning av samhället i ett vi och dom. Förslagen kan med fördel ses som ett sätt att uppnå de krav som ställs i de lagar som nämns ovan. Utbildning av lärare och annan skolpersonal Flera artiklar synliggör lärares och annan skolpersonals behov av teoretisk och praktisk kunskap om maktojämlikheter och antira- sism. Sådan kunskap kan ge utrymme för att lärare och skolperso- nal medvetandegörs om sin egen roll i reproduktionen samt för- ändringen av rasistiska stereotyper. Theory-perspek- tivet där maktojämlikheter, rasifiering och vithet synliggörs kan för detta ändamål vara ett viktigt teoretiskt redskap för att upptäcka mönster i vardagen. Att just CRT-perspektivet används är viktigt för att motarbeta de interkulturella och multikulturalistiska teorier som dominerar i dagens skola och som ofta saknar ett makt- och rasifieringsperspektiv vilket ibland förstärker kulturrasistisk praxis. Vi föreslår att det i examensordningen för lärarutbildningen ställs krav på att lärarna skall ha kunskap om rasism och maktojämlikhe- ter samt metoder för att motverka detta i det vardagliga praktiska arbetet. Hur högskolorna arbetar för att uppnå ett sådant mål är upp till respektive högskola, men vi vill rekommendera inrättandet av specifika kurser snarare än att mainstreama (dvs. visning skall genomsyras av) frågan om antirasism, då vi annars tror att det faller mellan stolarna, vilket uppmärksammats i forskning och utvärdering av jämställdhetsarbete. Vi föreslår att ger Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att i samverkan med forskare, utarbeta ett förslag till en 10-poängskurs på högskolenivå om antirasistisk teori och praktiskt arbete. Syftet är att erbjuda lärare och annan skolper- sonal kompetensutveckling. Vi föreslår också att ett antirasistiskt utbildningspaket tas fram som lärare kan använda i undervisningen. Vi rekommenderar att kontaktpersoner utses i varje skola som ska ha adekvat utbildning och arbeta med diskrimineringsfrågor. Dessa kontaktpersoner skall fungera som en länk mellan elever och deras föräldrar å ena sidan och skolpersonal samt skolledning å den andra. I flera studier visar det sig att personer med utländsk bakgrund är viktiga för att presentera antirasistiska synsätt, bl.a. i form av s.k. motdiskurser där t.ex. för-givet-tagna föreställningar om invand- rare och svenskar ifrågasätts. Det är också viktigt att det för ele- ver i skolan finns förebilder med egna erfarenheter av hanteringen av ett rasifierat samhälle och dess strukturer. Regeringen har uttalat ambitionen att uppnå en lärarkår som så långt möjligt speglar befolkningens sammansättning (Prop. 1999/2000:135, s. 48), och sätter i regleringsbrev till lärosäten rekryteringsmål för professorer, i syfte att utjämna fördelningen mellan könen. Vi föreslår att dessa rekryteringsmål också skall omfatta etnisk samt klassmässig utjämning så att utbildningsväsen- det bättre speglar det svenska samhället. Vi rekommenderar att samma mål skall gälla för grundskole- och gymnasielärare, SYO-konsulenter, universitetslärare, forskare, sak- kunniga, och anställda inom . Här rekommenderar vi att kunskaper i flera språk skall ses som meriterande. I denna antologi (såväl som i annan forskning) har det visats att värdegrundsdiskursen är en oklar diskurs som i vissa fall används för att reproducera kulturrasistiska föreställningar inom skolan. Genom styrdokumentets formulering samt skolpersonalens tolk- ning av detta utifrån sitt sunda förnuft och egna värderingar har det reproducerat snarare än förändrat rasifierade maktrelationer. Vi föreslår att värdegrundsdiskursen omarbetas och tydligt kopplas till antirasism i skolans styrdokument. får i så fall uppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer. Vi ser positivt på att regeringen givit i uppdrag att granska läroböcker, vilket bl.a. ett bidrag i denna antologi belyser behovet av. Vi ser det dock som nödvändigt att detta inte blir en engångsföreteelse, utan att en sådan granskning görs kontinuerligt. Orsaken är att rasistiska (och andra diskriminerande) föreställ- ningar inte är statiska utan i hög grad flexibla. Vi ser det också som viktigt att det i granskningen ingår forskare och sakkunniga med egna erfarenheter av diskriminering och rasism. Utrymme för godtycke öppnar dörren för diskriminering. Flera studier visade hur uteslutning och inneslutning kunde ske genom utrymme för godtycke bland individer med institutionell makt inom utbildningssystemet. Deras personliga värderingar och sunda förnuft böjde reglerna på ett sätt som privilegierade vita etniska svenskar och därmed diskriminerade personer med utländsk bakgrund. Även om mer forskning skulle behövas göra kring dessa områden, föreslår vi följande: 1.För att minska godtycklighet inom bedömningsprocessen ska () motivera sina beslut och ange skäl för dessa. Som framkommer av de hand- lingar som granskats i denna antologi angavs sällan skäl för beslutet och om det angavs var det mycket bristfälligt. Att ÖNH liksom domstolar motiverar sina beslut skulle minska utrymmet för diskriminering samt underlätta för att diskrimi- nering lättare skulle kunna upptäckas. 2.Att SYO-verksamheter integreras i all skolverksamhet. Det framkom i ett bidrag att det finns stora skillnader i vägled- ningsverksamhet mellan skolor och att i många fall elevernas specifika behov (av fler vägledningssamtal, mer kunskap, samt information på olika språk) inte tillgodoses, vilket särskilt drabbar marginaliserade och stigmatiserade elever. SYO-kon- sulenterna bör verka i elevernas tjänst och uppmuntra och inspirera hellre än att verka som godtyckliga grindvakter gent- emot arbetsmarknaden. Sociala nätverk tycks vara en viktig diskrimineringsmekanism som används för att internrekrytera inom högskola och universitetsvärl- den, en praxis som bidrar till att utesluta personer med utländsk bakgrund då de ofta saknar tillgång till betydelsefulla nätverk inom akademin. Vi föreslår att man inför ett stadgande vid tjänstetillsättningar för doktorander och postdoktjänster att det skall ses som meriterande att komma från ett annat universitet än där tjänsten utlyses. Flera bidrag i antologin lyfter fram behovet av mer forskning kring utbildning och strukturell diskriminering. Många av de studier som har gjorts (och som bidrag i denna antologi skiljer sig ifrån) utgår ifrån ett multikulturalistiskt eller interkulturellt perspektiv där maktojämlikheter hamnar i skymundan och ibland till och med förstärker kulturrasistiska föreställningar. De studier som har gjorts utifrån ett makt- och rasifieringsperspektiv har gjorts om och gymnasiet, men det finns väldigt lite forskning om högre utbildning och dessa institutioners inneslutnings- och uteslutningsprocesser. I antologin finns det studier som tillhör de första i sitt slag i , till exempel som fokuserar på studie- och yrkesvägledare, den akademiska karriären och tjänstetillsättningar av lektor samt ÖNH:s praxis i överklagande av tjänstetillsättningar. Därmed ska dessa nya studier ses som en början i en mer djup- gående kunskapsinhämtning om diskriminering inom dessa utbild- ningsområden som behöver fördjupas. Vidare finns det väldigt få studier som analyserar hur etnicitet samspelar med andra maktord- ningar som genus, klass, sexualitet och funktion som skulle behö- vas för att förstå hur diskrimineringsmekanismer liknar eller skiljer sig från varandra men också hur människor har olika redskap i hanteringen av dessa mekanismer. Mer forskning behövs särskilt om: 1.Hur godtycklighet verkar i relation till fler övergångs- moment och verktyg, som till exempel betygsättning? 2.Om hur studie- och yrkesvägledare bedömer elevernas för- måga när de tillsätter frikvot under övergången från grund- skolan. 3.Föräldrar med utländsk bakgrunds kontakt med skolan och elevernas övergång till gymnasiet. 4.Rekrytering till högskolan och universitet och mobilitet i den akademiska karriären. 5.Hur diskurser om demokrati, värdegrund, meritokrati, och uppfostring används inom skolan för att reproducera kulturra- sistiska föreställningar om vi och dom. 6.Hur eleverna tolkar och hanterar de rasistiska budskap och värderingar som finns i skolböckerna. 7.Mer forskning som använder en aktionsbaserad metod efterfrå- gas, där forskning bedrivs och återkopplas (t.ex.) till perso- nerna som intervjuats vilket kan vara ett viktigt redskap i lärar- nas och skolpersonalens fortbildning och bidra till förändring inom utbildningssystemet. , (1999) Det subjektiva yrkesvalet , Tom (red.) Ungdomar i övergångsåldern. , (2000) De Andra: afrikaner i svenska pedago- giska texter (1768–1965). Allimadi, (2002) The hearts of darkness: how white writers created the racist image of . , (2004) I en klass för sig: genus, klass och sexu- alitet bland gymnasietjejer. , , (1983) Segregation och svensk skola: en studie av utbildning, klass och boende. : Stu- dentlitteratur. Boudon, (1994) The Art of Self-Persuasion: The Social Explanation of False Beliefs. , , (1977/1990) Reproduc- tion in education, society and culture. : (2nd edition). Bredänge, (2003) Rekrytering från etnisk och socialt under- representerade grupper till högskoleutbildning/lärarutbildning, särskilt i Ma/Na. uni- versitet: för lärarut- bildning. Broady, (1998) Den dolda läroplanen. Broady, , , , . Utbildningssociologiska reflektioner kring högskolors rekrytering. Papper presenterade på (SUHF) konferensen och universitets bred- dade uppdrag . Dance, (2004) Racial, Ethnic and Gender Disparities in (AKA Dropping Out of School). Con- sortium on Race, Gender, and Ethnicity. de los , , (2005) Intersektionalitet. Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. , , (2005) And we are still not saved: critical race theory in education ten years later, Race Ethnicity and Education 8(1):7–27. Dryler, (1998) Educational choice in : Studies on the importance of gender and social contexts. Dryler, (2001) Etnisk segregation i skolan: effekter på ung- domars betyg och övergång till gymnasieskolan i: , , (red.) Välfärdens finansiering och för- delning: antologin från kommitténs välfärdsbokslut, s. 319–355 : . , Èmile (1984) The division of labour in society. (trans- lated by W.D Halls) Basingstoke: . , (1991) Framing dropouts: notes on the politics of an urban public high school. Foley, (1990) Learning capitalist culture: deep in the heart of Tejas. , , (2004) Ungdomars utbildnings- och yrkesval – i egna och andras ögon. Gambetta, (1987) they pushed or did they jump? Indi- vidual decision mechanisms in education. & Giroux, (2004) Take back higher education: race, youth and the crisis of democracy in the post- civil rights era. , (1995) Pizzabagare eller pilot? Om studie- valet bland ungdomar i multietniska skolor. : HLS Förlag. , (1999) Reggae eller rock som etnisk markör – invandrarungdomar från skola till arbete i: , Tom (red.) Ungdomar i övergångsåldern – hand- lingsutrymme och rationalitet på väg in i arbetslivet. , , (2002) Att vara i lärobok och massmedia: en analys av högstadieelevers tilltro till lärobokens bild av islam i jämförelse med massmedias bild. , , (2000) Värdegrund och sam- hällsutveckling. , (2000) Det börjar hemma – om föräldrarstöd och högre utbildning i: Mångfald i högskolan, Utredning om social och etnisk mångfald i högskolan, SOU 2000:47. , (1993) Skolboksislam, Analys av bilden av islam i läroböcker i religionskunskap. , Acta Universitatis Gothoburgensis. , (2004) Vi och De och alla dom andra på Komvux: etnicitet, genus och klass i samspel. (2002) Studieresultat och bakgrund. Statistik & analys, . (2002) Integrationsbarometer 2002 En rapport om allmänhetens inställning till integration 2002 samt jämförelse med undersökningar 1999 och 2000. Knocke, Wuukko & , (2000) Mångfaldens barn söker sin plats. En studie om arbetsmarknadschanser för ung- domar med invandrarbakgrund. : Svartvitts förlag. Kamali, (2005) inifrån: Röster om etnisk diskrimi- nering. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Ladson-Billings, Gloria & Tate, (1995) Towards a criti- cal race theory of education, 97(1):47–68. Lahdenerä, (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvarigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invand- rarbakgrund. , , , , Bruchfeld, Stéfane & , (1997) Utsatthet för etniskt och politiskt relaterat hot mm, spridning av rasistisk och antirasistisk propaganda samt attity- der till demokrati mm bland skolelever. , , (1998) Lärare och den mång- kulturella skolan: utsatthet för hot och våld samt attityder till mångkulturalitet bland grundskole- och gymnasielärare León, (2001) På väg mot en diversifierad normalitet. Om annorlundahet, normalitet och makt i mötet mellan elever med utländsk bakgrund och den svenska skolan i: Bigens- tand, , (red.) Interkulturella perspektiv på multietniska miljöer. : Mångkulturellt Centrum. , (2005) Den svenska skolan och det mångkultu- rella – en paradox? , : Prinfo Team Offset & Media. , (2005) Utbildningsaspirationer relaterad till olika socialsammanhang – ett vidgat perspektiv. Opublicerat paper presenterat på Transnationellt nätverksmöte i . Kahneman, , , , & Tversky, (ed.) Judgement under uncertainty: heuristics and biases. Kamali, (2005) inifrån: röster om etnisk diskrimine- ring. , (2000) Utbildning i broschyrspråkets värld i: Mång- fald i högskolan, Utredning om social och etnisk mångfald i högskolan. , (2005) Utbildningsaspirationer relaterad till olika socialsammanhang – ett vidgat perspektiv. Opublicerad papper presenterade på Transnationella nätverksmöte i . Motsieloa, (2003) Det måste vara någonting annat En studie av barns upplevelser av rasism i vardagen. : Mångkulturellt Centrum, . Nisbett, , (1980) Human Inference: Strategies and Shortcomings of Social Judgement. , (1986) Kulturkunskap i förändring. Kultursynen i svenska geografiläroböcker 1870-1985. , (1987/2000) i de svenska skolböckerna. Upp- sala: . Pérez Prieto, Héctor (1988) Elevperspektiv och skolkarriär: Plane- ring, genomförande, bortfallsanalys samt några resultat från en enkätundersökning. Arbetsrapporter från Pedagogiska insti- tutionen 141. Pérez Prieto, Héctor (1989) Genom Utbildningssystemet och in i samhällsstrukturen: En empirisk analys av en grupp elevers skolkarriärer. Arbetsrapporter från 144. 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. Rydgren, , , , , , Tom (2004) Mapping Discriminatory Landscapes in : Ethnic Discrimination in the Labour Market and in the Educational System, , . (2002a) Några hakkors bakom gympasalen - om främlingsfientlighet och rasism i svenska skolor. (2002b) Några räknas som bättre än andra – 25 berättelser från unga i om mobbing, rasism och diskriminering. Sawyer, (2002) Routings: Race, African Diasporas and Swedish Belonging, Transforming Anthropology 11(1): 13– 35. Schierup, , (1994) Arbetets etniska delning. Studier från en svensk bilindustri. Similä, (1994) Andra generations invandrare i svenska sko- lan i: , , . (red.) Sortering i skolan. (2001) Strategi för arbete med de demokratiska värdena – en sammanfattning. (2002a) Efter skolan. (2002b). Rapportering av regeringsuppdrag Relationer i skolan en utvecklande eller destruktiv kraft. Dnr 01-2001:2136 : . (2003) lägesbedömning 2003 av barnomsorg, skola och vuxenbildning. (2004) Elever med utländsk bakgrund. : Frit- zes. (2005) Elever med utländsk bakgrund. En sammanfat- tande bild. (2006) Vad händer med likvärdigheten i skolan? En kvantitativ av variation och likvärdighet . Szulkin, Ryzard (2006) Immigration, Ethnic Segregation and Edu- cational Outcomes: A Multilevel Analysis of Swedish Com- prehensive Schools. Tesfahuney, Mekonnen (1999) Monokulturell utbildning, Utbildning och Demokrati 8(3):65–84. Trondman, , (2001) Varken ung eller vuxen: samhället är ju helt rubbat. , , (2000) Den svenska skolan i det mångkulturella samhället. Läroutbildningsrapport 6/2000. Runfors, (1996) För barnets bästa: lärarperspektiv på andra- språksinlärning. : Mångkulturellt centrum. Runfors, (2003) Mångfald, motsägelser och marginaliseringar: en studie av hur invandrarskap formas i skolan. Von Brömssen, (2002) Den monokulturella naturveten- skapen. Ett klass-, köns- och ras/etniskt perspektiv på den objektiva vetenskapen, KRUT 37–44. , (1993) Learning to Labour. How working class kids get working class jobs. , (1996) Etniska ungdomar och den sociala kri- sen. Om utbildning, arbete och identitet i: , , (red.) Den mångkulturella skolan. 2Skolböcker och kognitiv andrafiering Den moderna utbildningens roll för skapandet av vikänslan och tillhörigheten till en nation med en gemensam historia, ett gemensamt språk, en gemensam kultur, och ibland till och med en gemensam religion har länge varit känd. Utbildningen formar elevernas kognition vilken består av språk- liga begrepp, kategorier och diskurser. Som (1966) diskuterar, genom språket internaliserar vi olika institutio- naliserade förklaringsmönster. Människors föreställningar om verkligheten utgör en viktig faktor för deras handlingar och har diskuterats genomgående inom samhällsvetenskaperna. är bland de klassiska sociologer som har diskuterat vikten av indi- vidernas föreställningar om den verklighet som utgör samman- hanget för deras handlingar. Han har argumenterat för att förståel- sen av historiska händelser är bristfälliga om vi inte förstår hur människor har tänkt i ett givet historiskt sammanhang. Med andra ord, för att förstå varför människor handlar som de gör, måste vi veta vad deras förståelse av verkligheten är. Kunskapen om verklig- heten brukar i nyare forskning kallas för a priori kunskapssystem eller kognitiva mekanismer (Nisbett & , 1980; Boudon, 1994). Vi behöver kunna förklara verkligheten och företeelser som om- ringar oss på ett meningsfullt sätt för att kunna orientera oss och handla i en given social situation (se bland andra Kahneman, &Tversky, 1982). Den existerande kunskapen om verkligheten och om dess be- skaffenhet eller ett a priori kunskapssystem, har en historia och är en del av produktionen och reproduceras av föreställningen av ett vi och ett dem med olika egenskaper. Med andra ord, a priori kunskapssystemet är också en del av reproduktionen av maktför- hållandena och sociala relationer i ett givet samhälle. Denna kun- skap reproduceras bland annat genom utbildningssystemet och skapar och återskapar stereotyper om de andra. Skolböcker och kognitiv andrafiering skilja mellan stereotypifiering på individuell nivå och social stere- otypifiering. (1995: 82) kända definition av indivi- duell stereotypifiering går ut på att den är en process genom vilken en person tillägnar en annan person attribut som antas delas av alla som ingår i hennes/hans gruppmedlemmar. Andra som till exempel (1994) och (1922) kallar de stereotyper som tas för givet av en hel grupp och ett samhälle där det råder mer eller mindre konsensus om dem bland samhällsmedlemmarna för soci- ala stereotyper. Naturligtvis finns det en ömsesidig relation mellan dessa två former av stereotypering som förstärker varandra. (i denna antologi) visar i sin artikel om stereotypering i det kanadensiska utbildningssystemet hur stereotypifiering av svarta och personer med invandrarbakgrund på individnivå följer de ste- reotyper som existerar i samhället av dessa grupper. Dessa sociala stereotyper har en historia och ingår i en ideologisk föreställning om att individernas och gruppernas etniska bakgrund avgör deras plats i samhällshierarkin. I detta sammanhang är makt- förhållandena i samhället avgörande för överlevnaden och konti- nuiteten av dessa sociala stereotyper. Dessa stereotyper repro- duceras också genom utbildningssystemet och blir en del av en symbolisk värld där symboliskt våld utövas, vilket förstärker maktrelationerna i samhället. Det moderna utbildningssystemet är en central institution i utövandet av symbolisk våld. Som Bour- dieu & Passeron (1990: 4) skriver: Varje makt som utövar symboliskt våld, dvs. som producerar mening och presenterar dem som legitima, genom att dölja de maktrelationer som utgör grunden för dess styrka, förstärker dessa maktrelationer med hjälp av sin specifika symboliska styrka. Att avfärda denna tumre- gel, som indikerar både den relativa autonomin och relativa beroendet mellan symboliska relationer och maktrelationer, är att för- neka möjligheten för sociologin att existera som vetenskap (min över- sättning). Med andra ord, utbildningssystemet är en integrerad del i samhäl- lets organisering där olika institutioner i samverkan med varandra reproducerar relativ stabila hierarkier i samhället. Utbildningssy- stemet utgör ett fält där positioner tilldelas olika grupper och indi- vider som i sin tur reproducerar fältet och dess egenskaper, inklu- sive dess hierarkiska sammansättning. Dessa hierarkiska maktför- hållanden återskapas inte bara genom socioekonomiska mekanis- mer som skapar olika klasser, utan också kategorier som kön, et- nisk- och religiös bakgrund. Skolböcker och kognitiv andrafiering (Ibid: 5) drar om utbildningssystemet slut- satsen att, all pedagogisk handling utövar, på ett objektivt sätt, symboliskt våld såtillvida att den producerar ett kulturellt tvång med hjälp av en påtvingande makt. Med andra ord, utbildningsin- stitutionerna tillhandahåller lärarna det maktmedel som ger dem legitim makt att genom utbildning återskapa den symboliska före- ställningen om verkligheten, om rätt och om fel. Följaktligen blir reproduktionen av status quo med dess makthierarkier och den eviga indelningen av samhället i ett vi och ett dem en del av ut- bildningssystemets mekanismer. Utbildning har av många sociologer betraktats som en av de vik- tigaste institutionerna för reproduktionen av social och nationell sammanhållning i moderna och fragmenterade samhällen (jfr. , 1984). Utbildningssystemet har använts av så gott som alla nationalstater för att skapa homogena och förutsägbara med- borgare med en samling gemensamma nationella normer och värde- ringar. Detta är en av orsakerna bakom att elever med invandrar- bakgrund och från etniska minoriteter diskrimineras och missgyn- nas i skolan.