sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Patent och innovationer för tillväxt och välfärd Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen statsrådet och dåvarande chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt. Med verkan förordnade statsrådet och vikarierande chefen för professorn i industriell organisation och ekonomi vid som särskild utredare. Som ex- perter förordnades : Titel/företag (huvudsaklig tillhörighet Civ.ing., VD, Jur. dr, docent, tekniska hög- skolan (KTH) Tekn.dr., FoU-chef, Vice VD, jurist, tjänstemannaförbundet (SIF) Civ.ing., överdirektör, regi- streringsverket (PRV) Fil.kand., direktör, Dr.(fysik), patentchef, Efter detta har ytterligare en expert kallats att ingå i kommittén, jur.kand. Till statsrådet och chefen för Departementssekreteraren, jur.kand. , När- ingsdepartementet, förordnades som expert . Pro- fessorn i juridik vid och ordförande i ut- redningen om rätten till resultaten av högskoleforskningen (SOU 2005:95) adjungerades dessutom till expertkom- mittén. Utredningen, som antagit namnet Patent/tillväxt-utredningen, får härmed till statsrådet och nuvarande chefen för tementet överlämna betänkandet Patent och innovationer för till- växt och välfärd. Förteckning över förkortningar ............................................. Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt – sammanfattning och rekommendationer...... Review of the economic aspects of patenting for company growth – summary and recommendations ............................. Del I Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod Bakgrund enligt utredningsdirektivet..................................... Behov av en översyn enligt utredningsdirektivet................... Tolkningar för uppdragets genomförande.............................. Uppdragets referensram, uppläggning och metod........... Patent/tillväxt-spiraler.................................................. Sammanfattning av uppdragets uppläggning och metod ....... Del II Introduktion till kunskaps-, patent-, innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- regim växer fram....................................................... Det intellektuella kapitalets nya dominans........................... Framväxten av en ny IP-regim .............................................. 4.3.1 En ny immaterialrättsordning och en pro-patent- 4.3.2 Nya skyddsteknologier utvecklas .............................. 4.4Vad blir då effekterna av en alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim? Asiatisk patentpolitik – ett tänkvärt scenario....................... Innovations- och patentekonomi – en introduktion ....... Teknikstrategier, licensiering och finansiering .................... Investering och exploatering...................................... Patentsystemets struktur och processer............................... Samhällsekonomiska motiv för patentsystemet................... Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning...................... Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent ............................................ 7.4.1 Varför så många nu? Del III Utredningens empiriska studier Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys .............................................. största innovationer () ......................... Perioden –1980.................................................... 8.2.2 Sammanfattning av resultat angående största innovationer 1945–1980 ................................. Perioden –2005.................................................... Viktiga svenska patents tillväxteffekter ()..... Produkt- och processpatent () ......................... 8.5Sveriges snabbväxande småföretag i allmänhet (GAZ- 8.6Sveriges snabbväxande teknikbaserade SMF (HIT- 8.7Sveriges små och medelstora företag i en viktig tillväxtregion ()............................................. 8.8Innovations- och patentfrågor i mjukvaru- och IT- företag () ..................................................... 8.9Stora företags patent, innovationer och tillväxt (PEX4- Patentbyråstudien (PEX4-PB) .............................................. Utbud av patent- och IP-utbildning i (IPE- Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, Förändringar i patenteringsfrekvens ..................................... Patenteringsfrekvens och konjunktursvängningar... 9.3Förändringar i antal ansökningar inlämnade till svenska Syfte och bakgrund ..................................................... Förklaringsfaktorer .............................bakom förändringar Svenska ...............................storföretags patentering i Del IV Utredningens rekommendationer Diskussion ...............och allmänna rekommendationer Förändrad ...............................ekonomi – förändrade roller Bygg upp en nationell kultur för IP och affärsutveckling/entreprenörskap......................................... Stärk ..............................det svenska entreprenörssystemet 10.4.1 ..........................Stärk det statliga entreprenörskapet 10.4.2 Stärk det innovationsbaserade företagandet i små- 10.4.3Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya 10.4.4Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och 10.4.5 Stärk det regionala entreprenörskapet....................... 10.4.6Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entreprenörssystemet och renodla dess 10.5 om den svenska tillväxtapproprieringen.................... Stärk det nordiska samarbetet inom området för IP och Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt Verka för effektivisering av det internationella 10.8.2 Harmonisera det internationella patentsystemet...... 10.8.3 Rationalisera den internationella 10.8.4 Stöd utvecklingen av PCT-systemet.......................... 10.8.5 Stöd utvecklingen av ett europeiskt 10.8.6 Stöd utvecklingen av ett enhetligt europeiskt domstolsförfarande med specialinriktning på 10.8.7 Förändra patenterbarhetsbedömningen i några Omvandla PRV offensivt mot internationalisering, diversifiering och rationalisering ........................................... 10.10Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera............. Hur kan förståelse och insikt om patentekonomi skapas 11.2.1 Grundläggande svårigheter......................................... 11.2.2 Brister i patenteringskompetens ................................ 11.2.3 Hur har förståelse och insikt skapats ?........... 11.2.4 Nya redovisningskrav för immateriella tillgångar..... 11.2.5 Rekommendationer för att höja medvetenhet, förståelse och insikt om patentekonomi ................... Hur kan företagens möjligheter och vilja att patentera stimuleras/ökas?..................................................................... 11.3.2 Rekommendationer för att stimulera företagens Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 3 Kronologi över utredningen............................................ Bilaga 4 Medlemmar i expertkommittén och kommittémöten... Hearings och studiebesök (agendor, deltagare, Lista över personer som intervjuats för utredningen..... Patentlagen (1967:837) .................................................... Bilaga 9.1 Förteckning över svenska SOU med anknytning till patentfrågor åren 1930–2005 .................................. Bilaga 9.2 Övriga SOU åren 2003–2005 med anknytning till innovationer och ekonomisk tillväxt ........................... Bilaga 9.3 Förteckning över departements PM med anknytning till patentfrågor åren 1960–2005 .............. Bilaga 9.4 Övriga departements PM åren 2003–2005 med anknytning till innovationer och ekonomisk Väsentliga svenska innovationspolitiska dokument Några betydelsefulla händelser i det svenska Bilaga 12.1 Förfaranden med kirurgisk, terapeutisk eller diagnostisk effekt, .............................. Bilaga 12.2 av svenska patentfrågor, Bilaga 13 Om begreppet teknisk karaktär, ........ Bilaga 14 Övriga inkomna rekommendationer och enkät- och Förteckning över särskilda bakgrundsrapporter och Bilaga 17 Ekonomisk konsekvensberäkning................................. Tabell 3.1 Övergripande metod och design av utredningens delstudier Tabell 3.2 Olika delstudier i utredningen Tabell 5.1 Huvudsakliga fördelar och nackdelar med patent- systemet Tabell 5.2 Ekonomiskt teoretiska skäl för ett patentsystem Tabell 6.1 Inverkan av olika slags innovationer på olika slags Tabell 7.1 Firmors patentering av produktteknologi i förhål- lande till försäljningstillväxt i ett urval av mindre svenska firmor Tabell 7.2 Den empiriska huvudstudiens allmänna utformning och delstudiernas syften inom IVA/–1993 Tabell 7.3 The development of international patenting in various countries 1) 2) (average annual percentage change) Tabell 8.1 Strategier för exploatering av en innovationstek- nologi Tabell 8.2 Faktorer av betydelse för FoU och kommersialise- ring Tabell 8.3 av typ tillväxt 8.4 Översikt över studerade uppfinningar Tabell 8.5 Karaktäristik av 80 plus 80 kemiuppfinningar som patenterats vid EPO och Tabell 8.6 Översikt av intervjuresultat I (N=12) Tabell 8.7 Innovationers och patents betydelse för företags Tabell 8.8 Hur patenterings respektive PRV:s betydelse för företag förväntas förändras Tabell 8.9 Andel studerade företag som bedriver licenshandel respektive utnyttjar information om andras patent Tabell 8.10 Medvetenhet om och tilltro till patent samt patent som konkurrens- och marknadsföringsmedel Tabell 8.11 Programvarupatent Tabell 8.12 Patentbyråer och patentkonsulter Tabell 8.13 Produktutvecklingstakt och patentskydd i svenska storföretag Tabell 8.14a Kommersialiseringsstrategier för nya produkter Tabell 8.14b Kommersialiseringsstrategier för nya produkter Tabell 8.15 Bedömningar av relative styrkan i olika kopplingar i patent/tillväxtspiralen Tabell 8.16 Påverkan på företagens FoU av andras patentering Tabell 8.17 Patentsystemets påverkan på företagens FoU, nya Tabell 8.18a Förändringar i patentbyråernas uppdragsverksam- het Tabell 8.18b PRVs andel av förstagångsansökningar Tabell 8.18c Anledningar enligt patentbyråerna till PRVs mins- kade andel av förstagångsansökningar Tabell 9.1 Antal SFA, dvs. nationella förstagångsansökningar mottagna av PRV –2004 Tabell 9.2 SFA fördelade på sökandens nationalitet åren 1998–2004 Tabell 9.3 SFA fördelade på företag och individuella sökande åren 1998–2004 Tabell 9.4 SFA fördelade på företag med olika patenterings- frekvens Tabell 9.5 Totala patentansökningar från de 20 främsta svenska patentinnehavarna (1998–2004) Tabell 9.6 20 främsta patenterare i –1971 efter antal beviljade patent Tabell 9.7 Rangordning av enkätsvarande efter absolut storlek på nedgång (rang 1) och relativ storlek på nedgång (rang 2) i FA Tabell 9.8a Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en ned- gång av FA –2004 Tabell 9.8b Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en upp- gång av FA under åren1998–2004 Tabell 9.8c Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en upp- gång av FA Tabell 9.9 Svenska PCT- och svenska EPO-ansökningar (1997–2004) Tabell 9.10 Orsaker bakom en minskad SFA-andel av första- gångsansökningar Tabell 9.11 Antal förstagångsansökningar på olika vägar för svenska storföretag Tabell 9.12 Svenska storföretags bedömningar av patentverks- service Tabell 9.13 De tio största svenska patenterarna i Tabell 9.14 De tio topprankade länderna med avseende på be- viljade patent i 1995, 1999, 2003 Tabell 10.1 Element i byggandet av en patent- och IP-kultur Tabell 10.2 Svenska PCT- och svenska EPO-ansökningar (1997–2004) Tabell 11.1 Faktorer som påverkar patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens Figur 3.1 Ömsesidigt samband mellan utredningens huvudva- riabler patentering och tillväxt Figur 3.2a Patent/tillväxt-spiralen med mellanliggande variabler Figur 3.2b Patent/tillväxt-spiralen med ytterligare mellanlig- Figur 3.3 Patent/tillväxt-spiralen över tiden Figur 3.4 Ömsesidig påverkan av olika företags patent/tillväxt- spiraler Figur 3.5 Ett nationellt innovations- och entreprenörssystem med inbäddade patent/tillväxt-spiraler Figur 3.6 Grundläggande urvalsprincip för olika delstudier Figur 3.7 Kapitelstruktur och läsanvisningar Figur 5.1 Produktlivscykel-modellen med årliga kassaflöden Figur 5.2 Köpar- och säljarspridning vid temporärt monopol Figur 5.3 Interaktiv modell av innovationsprocessen Figur 5.4 Generiska strategier för förvärv och exploatering av teknologi Figur 5.5 Olika finansieringsformer för ett nystartat innova- tionsföretag Figur 5.6 Effekter av licensiering på kassaflöde och tillväxt hos licenssäljaren (licensor) och licensköparen (licensee) Figur 5.7 Den socioekonomiska kontraktsnaturen hos ett patent Figur 5.8 Vägar att patentera i – förenklat schema från ansökan om grundpatent till patentets utgång med typiska tidsintervall Figur 6.1a Tillväxtstrategier för multitekniska företag 6.1b Test av en modell för tillväxt och diversifiering Figur 8.1 Strukturen hos största innovationer 1945– 1980 Figur 8.2 Tillväxt i förhållande till antal grundpatent (= prioritetsgrundande patent) Figur 8.3 Antal anställda i förhållande till antal grundpatent (= prioritetsgrundande patent) Figur 8.4 Leverantörer och avnämare av IP-utbildning i Figur 8.5 Översikt av den svenska IP-utbildningens medel, Figur 9.1 Antalet nationella ansökningar för patent i olika länder samt inlämnade till EPO och PCT åren 1985– 2004. Figur 9.2 Antal sökande i serie –2004 Figur 9.3 Omsättning av sökanden Figur 9.4 Detaljerad översikt för omsättning av sökanden från Figur 9.5 SFA fördelade på olika IPC-sektioner (nedgång i % ) Figur 9.6 Fördelning av svenska storföretags förstagångsan- sökningar över olika patenteringsvägar Figur 10.1 Aktörer i det svenska militära innovationssystemet Textruta 7.1 Huvudresultat från IVA/om patentpositioner Textruta 7.2 Japanese Basic on Intellectual Property Textruta 7.3 nationella patentsatsning Textruta 8.1 Losec-patenten – värdefullt formulerade Textruta 8.2 Osseointegration – en patenterad generisk teknik som ger tusentals jobb (BIO-M studien) Textruta 8.3 The role of patents for the remarkable growth of Textruta 8.4 Att spela med patent Textruta 8.5 Att söka med patent (Google) Textruta 9.1 Nokias nya vägval till patent – en trend? Textruta 10.1 En het fråga (CAFC) Textruta 10.2 Exempel på terapeutisk metod Textruta 11.1 Spridda föreställningar bland vissa företag om patentering Bundesministerium für Bildung und Forschung Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Court of Appeals for the Federal Deutsches Patent- und Markenamt Ekonomiska och monetära unionen European Policy for Intellectual Property European Patent Litigation Agreement De 15 medlemsländerna i EU innan utvidgningen i General on Tariffs and Trade Studie av snabbväxande Gasell-företag Gross Domestic Expenditure on R&D Studie av (, , Government Intramural Expenditure on R&D Higher Education Expenditure on R&D International Financial Reporting Standards Studie av internationella förhållanden Intellectual Property (intellektuell/immateriell egendom/tillgång) Intellectual Property (immateriell rättighet) Studie av utbud av patent- och IP-utbildning Enkätstudie av små och medelstora företag i IT- Patent and Trademark Office Korean Industrial Property Office och förening för Nordiskt immateriellt SOU 2006:80 Förteckning över förkortningar Studie av viktiga patents exploatering Enkätstudie av stora företag Enkätstudie av små och medelstora företag Studie av PRVs patentstatistik Studie av produkt- och processpatent inom Swedish first filings (svenska Svenska industriens patentingenjörers förening Små och medelstora företag Studie av största innovationer Trade related aspects of intellectual property rights Patent and Trademark Office Judging from the share which the subject of patents has had in the lite- rary output of economists of the last fifty years, and from the share which economists have had in the literature on the subject of patents, one may say that economists have virtually relinquished the field. Pa- tent lawyers were probably glad to see them go; some said as much with disarming frankness. (in 1951, p.viz) Although the patent system has developed primarily to promote eco- nomic ends, economists have devoted very attention to it and none at all to the international patent system. (in 1951, p.xi) De två citaten ovan är gamla men är i stort sett fortfa- rande tyvärr giltiga. Det är därför glädjande att den svenska reger- ingen tagit initiativ till föreliggande statliga utredning och därvidlag anlagt ett ekonomiskt perspektiv på patentfrågor, frågor som i grunden har ekonomisk karaktär. växer nu intresset för patentfrågor snabbt bland ekonomer, liksom bland allmänheten i stort. Ett växande antal ekonomiskt inriktade utredningar och stu- dier av patentsystemet görs också internationellt, vilket i sin tur skapar ökade möjligheter för internationella jämförelser och sam- arbeten. Detta är inte minst viktigt på grund av patentfrågornas internationella karaktär. Detta växande intresse, och då inte bara bland ekonomer, för patentfrågor och immaterialrättsliga frågor i allmänhet hänger samman med framväxten av en ekonomi som i dominant utsträckning baseras på forskning, utveckling, uppfin- ningar, innovationer, nya teknologier, informationstjänster och kunskap – dvs. en ekonomi baserad på intellektuell kapitalbildning. Intresset för patentfrågor kan därmed i grunden förväntas bli av bestående karaktär, även om modesvängningar naturligtvis också förekommer. Patentfrågors nära samband med immaterialrätt och innovationer och innovationers starka samband med ekonomisk utveckling medför vidare att patentfrågor i ökad utsträckning gri- per in i många andra ekonomiska frågor och således får en genom- gripande karaktär. Förutom att vara ekonomiska, internationella, intresseväckande och genomgripande till sin karaktär så är patentfrågor också kon- troversiella och har så alltid varit under patentsystemets långa historia. Dessa kontroverser kan förväntas bli fler och större allteftersom patentsystemets vikt och uppmärksamheten på detsamma ökar, som kunskapsläget om patentfrågor fort- farande är bristfälligt. På olika sätt har jag försökt att ta hänsyn till ovanstående för- hållanden och utvecklingstendenser i arbetet med föreliggande ut- redning. Mot bakgrund av det bristfälliga kunskapsläget i vad gäller ekonomiska aspekter på patentering så har en bred ansats valts med ett batteri av delstudier som utformats på ett för ekono- misk analys metodmässigt sätt. Flera av dessa delstudier är av re- sursskäl begränsade men syftet har varit att skapa ett någorlunda gott underlag för ekonomiskt-politiska beslut och initiera en kunskapsutveckling som kan ge bättre framförhållning för kommande utredningar. Med samma syfte har en hel del litteratur och relaterade studier presenterats tillsammans med visst läro- boksmaterial. Utredningens rapportmaterial har därvid blivit ganska omfattande, varför också läsanvisningar givits och en hel del sammanfattningar gjorts. I ett tidigt stadium valdes engelska som arbetsspråk i utred- ningen för att underlätta kommunikation med experter inom EU och i omvärlden i övrigt. Tyvärr visade det sig halvvägs i utred- ningsarbetet ej vara möjligt av juridiska skäl att använda engelska som utredningsspråk i en svensk statlig utredning. Mycket av ut- redningsmaterialet har därför fått översättas och skrivas om till svenska. Föreliggande slutrapport från utredningen skall nu genomgående kunna läsas utan kunskaper i engelska, förutom visst källmaterial. I flera fall där en lämplig svensk översättning för en vedertagen engelsk fackterm saknas har den engelska termen givits inom parentes som hjälp för såväl fackmannen som lekmannen, t.ex. för ytterligare informationssökning. I ett fåtal fall har jag valt att berika det svenska språket med en anglicism, också för att fästa uppmärksamhet på ett nyckelbegrepp. Detta gäller begreppet ap- propriering (appropriation) som avser processer och verktyg för att som investerare tillgodogöra sig den ekonomiska nyttan i någon form av en investering, vanligtvis i form av vinst men i detta utred- ningssammanhang också i form av ekonomisk tillväxt. Förkort- ningen IP för intellektuell eller immateriell egendom (intellectual property) har också använts eftersom den förefaller redan vara på väg att införlivas i levande svenska. Den genomgripande karaktären hos såväl patentfrågor som till- växtfrågor och den ömsesidiga kopplingen mellan dessa frågor – dvs. att ökad patentering (med vissa variationer och undantag) bi- drar till tillväxt och tillväxt i sin tur bidrar till ökad patentering – har motiverat formulering av en mängd förslag, också sådana som i första hand avser att stimulera tillväxt. Dessa förslag faller på grund av den ömsesidiga kopplingen följaktligen också inom utredning- ens direktiv. Sammantaget utmynnar således utredningen i en korg av olika förslag, mer eller mindre genomgripande och mer eller mindre direkt patent-, respektive tillväxtinriktade. Som särskild utredare och tillika utredningssekreterare tar jag naturligtvis ensamt ansvar för alla utredningens resultat och re- kommendationer, inklusive eventuella brister och fel. Jag har dock fått ovärderlig hjälp från ett stort antal människor och organisatio- ner, inklusive en referensgrupp med experter varav ungefär hälften har varit jurister och en tredjedel tekniker. (Se förteckning i sär- skild bilaga.) Jag vill således tacka alla de över 200 personer och de över 200 företag som på ett eller annat sätt genom intervjuer, enkäter, hea- rings och diskussioner bidragit i utredningsarbetet (se bilagor). Till min hjälp har jag vidare haft en projektarbetsgrupp med allt som allt ett 10-tal assistenter. Till dessa vill jag framföra ett samlat tack för ett mycket gott arbete, med ett speciellt tack till som projektsekreterare och , som på ett ut- märkt sätt fungerat som koordinator för ett projekt med många delprojekt, nationaliteter, resor och vistelseorter. Utredningstexten har tillställts experter med kompletterande kompetenser som i olika utsträckning efter hand lämnat många värdefulla synpunkter och förslag för vilka jag till framföra ett samlat stort tack. Ett speciellt tack går till docent som noggrant och kunnigt läst och kommenterat texten utifrån ett patentjuridiskt och rättsekonomiskt perspektiv. har också fungerat som mötessekreterare vid expertkommitténs sam- manträden. Jag vill också tacka professor , som ledde innovationsutredningen (SOU 1993:84), civilingenjör , f.d. koncernansvarig för IP-frågor inom ABB, och civilingenjör , SKF, för värdefulla synpunkter på rekommendationerna. Ett tack bör också riktas till juristerna som omsorgs- fullt läst, kommenterat och korrigerat utredningstexten utifrån ju- ridiska och formella språkliga aspekter. Granskning av engelska och viss översättning till svenska har gjorts av . En full- ständig genomläsning och kontroll utifrån innehållsliga aspekter har vidare gjorts av , som också ingått i utred- ningens projektarbetsgrupp. Jag vill slutligen tacka de personer på som på olika sätt medverkat i utredningsar- betet, främst departementsrådet och departementssek- reterare . Avslutningsvis är det självklart min förhoppning att utrednings- arbetet och dess rekommendationer leder inte bara till ökad upp- märksamhet på och förståelse för patentfrågor utan också till ökad tillväxt och utvecklingskraft i svenskt näringsliv. För detta krävs olika former av gränsöverskridande arbete. För min egen del ser jag fram mot ett fortsatt arbete med dessa frågor över akademiska di- sciplingränser, också i syfte att bidra till att inledningscitaten kan ogiltigförklaras. Professor i Industriell organisation och ekonomi