sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — Främlingar i nationens spegel skogen eller jordbruket medan kvinnorna skulle anvisas hushållsar- bete. Att flyktingar sattes i arbete sågs av myndigheten som grund- läggande för den svenska flyktingpolitiken. Först efter att ha arbetat skulle män få anta annat arbete (2003: 17). Uppfattningen att utlänningarna är en resurs för det svenska samhället och att de ska göra rätt för sig löper också genom mitt material , som i den här artikeln. Balterna böra få göra nytta på landsbygden Inventering av lämpliga bostäder göres Den brist på arbetskraft som f. n. råder inom jordbruket borde i viss utsträckning kunna avhjälpas genom att bostäder för balterna ställdes till förfogande i god anslutning till förefintliga arbetsmöjligheter, fram- håller länsarbetsnämnden. (VLT, ) Historikern har visat på den stora betydelse som invandringen haft för att bygga upp välfärdssverige. De importe- rade arbetarna bidrog i en omfattning och på ett sätt till det svenska folkhemsbygget som inte har uppskattats efter förtjänst skriver han (2003: 21). Enligt honom skedde övergången från flyk- tingpolitik till arbetskraftsimport och inte tvärtom. Han sam- manfattar flyktinginvandringen under som av central betydelse för efterkrigstidens arbetsmarknadspolitik (Ols- son 2003: 21). Åren efter krigsslutet dominerades invandringen av människor som kom för att jobba i . Arbetskraften hämtades till en början framför allt från de övriga nordiska länderna. Denna invand- ring underlättades av att krav på pass och arbetstillstånd försvann i och med att den fria nordiska arbetsmarknaden införts . Bakgrunden var den omfattande finska invandringen till . kom dessutom arbetskraft från , och . Svenska företag genomförde ibland offensiva värv- ningskampanjer och svenska myndigheter medverkade aktivt vid rekryteringen av arbetskraft. Italienare, jugoslaver, ungrare samt sudettyskar från den brittiska ockupationszonen kunde rekryteras inom ramen för formella avtal som slöts . Till och med mottagandet av ungerska flyktingar efter 1956 underordnades arbets- marknadsmässiga hänsyn, kommenterar (2003: 21). Ett av de viktigaste skälen till importen var att den inhemska arbetskraften inte räckte till för att möta tillväxten i den svenska SOU 2006:21 Främlingar i nationens spegel Från krigsslutet fram till oljekrisen skedde en nästan oavbruten tillväxt av industriproduktionen. var antalet utlandsfödda i knappt 200 000 perso- ner, eller av befolkningen Av dem var hälften från de nordiska länderna, av vilka de allra flesta från , därefter från och (Folkräkningen 1955:73). Andelen som arbe- tade inom industri och hantverk var högre bland de utlandsfödda i jämförelse med svenskfödda. Bland de utrikes födda dominerade kvinnorna, av samtliga. I hög grad var det en invandring av hembiträden, men många fick också jobb inom textil- och beklädnadsindustrin. förvärvs- arbetade en högre andel av de invandrade kvinnorna än de svenska. Den organiserade arbetskraftsimporten skedde till en tydligt köns- uppdelad arbetsmarknad. ville exempelvis förorda välrenommerad manlig italiensk arbetskraft till järn- och metallindustrin medan kvinnlig arbetskraft skulle kunna placeras inom textil- och konfektionsindustrin samt restau- rangnäringen (2003: 20). De importerade arbetarna behöv- des för att säkra det svenska välfärdsprojektet. Trots övervikten av kvinnor beskrivs detta i de undersökta tidningarna som ett ute- slutande manligt projekt (jämför Kleberg 1999). förvärvs- arbetade nästan hälften av de utländska kvinnorna, men bland samtliga kvinnor i landet yrkesarbetade knappt var fjärde (Folk- räkningen 1955:75). besöker en reporter från Vestmanlands Läns Tid- ning en av de familjer som rekryterats som arbetskraft till . Ungrare i vill bli svenskar "Vi hade hört att var ett litet, fattigt land" Reportaget får stort utrymme med bild och rubrik över fyra spalter högst upp på tidningens förstasida. På bilden ses ett uppklätt och leende par med sin son. Bilden är tagen utomhus i lantlig miljö, i förgrunden ses en gärdsgård, i bakgrunden ett vårkalt träd och tak till en lantbruksbyggnad. Mannen är klädd i mörk blazer, kanske kostym, vit skjorta och slips. Kvinnan har en mörk klänning och pojken är prydligt vattenkammad. Främlingar i nationens spegel Bild 4.1 Här är makarna med sin son som i inte har någon tanke på att återvända till hem- landet (Ungrare i vill bli svenskar, .) Deras blickar är fästade på en punkt bortom kameran. De tittar med tillförsikt mot det som ligger framför dem. Högst upp och längst fram är pojken placerad och får på så vis också symbolisera tilltron och hoppet . Den retoriska bild som visas upp är en stark, frisk och duktig familj införlivade både med det svenska landskapet och välståndet. Just gärdsgården ingår tillsam- mans med den röda stugan, björken, blomsterängen i en återkom- mande uppsättning rekvisita av svenska bilder. De återfinns som ingredienser i en rad idylliserande bilder, alltifrån pappersbonader och målningar, till broderier och reklambilder. Reportaget illustre- ras av ytterligare ett foto med bildtexten: och 7-årige sonen har i famnen tagit var sitt lilla lamm från den stora djurbesättningen i ladugården hos hemmansägare på i . SOU 2006:21 Främlingar i nationens spegel Läsaren får veta att familjen "hör till de omkring 500 ungrare som kom till efter ett avtal mellan de svenska och ungerska arbetsmarknadsmyndigheterna". har båda makarna anställning på en gård i . och hennes man Ist- van är djurskötare och tar hand om ett 60-tal djur. "De sköter tjän- sten utmärkt, vitsordar hemmansägare ". Båda makarna arbetar hårt: De får visserligen börja , men är i gengäld lediga mitt . Då sköter hemsyss- lorna medan maken tar bilen och åker till handelsboden eller klarar några andra nödvändiga uppgifter – makarna hjälps åt som två goda kamrater. Banden till signaleras på olika sätt. "Lukacz har sina föräld- rar i och mor lever också där". Men makarna vill stanna i och bli svenska medborgare. De har inga planer på att återvända till även om de skulle vilja åka dit och hälsa på, "men det måste anstå tills förhållanden i vårt hemland blir sådana att vi kan räkna med möjligheterna att få utresetillstånd därifrån" Språket, såväl det svenska som det ungerska språket får markera tillhörighet till respektive länder. junior går i skolan och pratar svenska med lika västman- ländsk dialekt som vilken av kamraterna som helst. Men han talar också ungerska – det är ju i alla fall hans modersmål och det kan vara nyttigt att han behärskar detta om han någonsin skulle komma till sin fars och mors hemland, menar föräldrarna. Då ska han inte behöva känns sig som en främling där. Reportern lyfter fram välståndet i som familjen har fått ta del av: – Vi kom till med våra tillhörigheter i två väskor, det var allt vi fick ta med oss, säger . har vi kunnat köpa oss kläder och möbler, vi bor i tre rum och kök och tycker själva att vi har ett trevligt hem. Vi har bil och kan och under semestern resa och se oss omkring (sic) vi hade aldrig hemma i kunnat ens drömma om något av detta. Nej, är ett bra land och vi trivs utmärkt både med och svenskarna! Bilen spelar en stor roll i reportaget och nämns . Den står för rörlighet, semesterresor och ärenden till handelsboden men är också en markör för att familjen tillägnat sig ett svenskt sätt. Främlingar i nationens spegel lediga dagar tar gärna en tur med bilen och bekantar sig med folk och omgivningar. Även om makarna hjälps åt som "två goda kam- rater" är det som sköter hemmet medan tar bilen och åker bort från gården. får visserligen del av rörligheten både välfärdsmässigt och geografiskt men knyts ändå till hemmasfären, hushållssysslorna, sonen, och djuren. Reportaget får ett efterspel i senare då signaturen En tom plånbok i en insändare undrar över hur paret har råd till möblering av en trerumslägenhet, alla hushållsredskap, bil och till kläder åt föräldrarna i hemlandet. Och vi får inte glömma skatt.. Makarnas välstånd sticker uppenbarligen i ögonen. Det föranleder redaktionen att gå i utförligt svaromål i vilket makarnas hela budget redovisas minutiöst. Alla inkomster, utgifter, omfattningen av den egna odlingen, avbetalningar på möb- ler och eget sparande tas upp. För riktigheten av de här lämnade uppgifterna svarar makarna arbetsgivare, hemmansägare , som därutöver tillägger att de båda makarna är utomordentligt både skötsamma – spriten är helt bannlyst! – och duktiga arbetare och sina avbetalningar sköter de mycket punktligt. Makarna är målmedvetna, strävsamma, arbetsamma och flitiga. Både i redaktionens kommentar och i reportaget betonas ett tradi- tionellt svenskt skötsamhetsideal som återkommer i tidningarna genom hela den undersökta perioden. Åren omkring 1975 markerar en viktig brytpunkt under efterkrigs- tiden. Skälet är den så kallade oljekrisen som inledde en eko- nomisk lågkonjunktur vilken varade till då en ny högkonjunktur tog sin början (, Roman 1996/ 2000: 33, 1994: 142). – ökade nettoinvandringen till . Den årliga genomsnittliga nettoinvandringen låg runt 20 000 personer (1994: 22). steg den till 46 300 personer och till 52 1970 (SOU 1982:49, s. 255). Till rörde det som personer från . Bara under dessa båda år kom ca 80 000 finländare hit (SOU 1982:49, s. 259). som följde sjönk antalet invandrare för att till och med visa på Främlingar i nationens spegel ett nettounderskott, det vill säga att utvandringen var större än invandringen. /1974 var den största gruppen utländska medborgare från , viken utgjorde lite av alla utlänningar i . Därefter kom i turordning medborgare från , , , och (SOU 1974:69, s. 63). in tilltog flyktinginvandringen från , framför allt från som en följd av militärkuppen . Nya och skärpta regler gjorde att arbetsinvandringen praktiskt taget upphörde från och med mitten av . är det i stort sett endast flyk- tingar och deras anhöriga som fått stanna i . Som jag tidigare nämnt antog en enig riksdag riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken med målen jämlikhet, valfrihet och samverkan. I de fyra undersökta tidningarna har invandrarbegreppet nu helt slagit igenom. finns ordet invand- rare inte med i mitt material. I stället används beteckningar som flyktingar, importerad arbetskraft, utlänningar som företräder olika nationaliteter, de är polacker, finländare, italienare, tyskar etc. har de här beteckningarna ersatts av invandrare. Begreppet dyker upp i en mängd sammanhang. Här följer ett axplock: invand- rarkommitté, invandrarpolitik, invandrarkvinnor, invandrarkonst, invandrarbyrå, invandrarkultur, invandrarbarn, invandrarfrågor, invandrarråd, invandrarstöd. Begreppet började användas på 1960- talet och välkomnades till en början. Varm tillskyndare av det nya uttrycket var , den förste generaldirektören för vid starten . Med den nya benämningen ville man markera att inte hade något gästarbetarsystem och att de som en gång tagits emot var accepterade för alltid. När tidningarna det här året skriver om invandringen står det svenska samhällets åtgärder av olika slag i centrum. Frågor som rör jämlikhet och samhällets service är vanliga och åtskilliga artiklar handlar exempelvis om språkkurser, daghem, tolkar och hem- språksundervisning för invandrare. En annan fråga som får stor uppmärksamhet är förslaget till rösträttsreform, det vill säga att utländska medborgare som varit bosatta i ska få rätt att rösta i kommunala val. Reformen trädde i kraft . Invandring är nu något som omfattas av betydande offentliga insat- ser både på som statlig nivå. Kanske är det en förklaring till att den administrativa termen invandrare fick ett så stort och snabbt genomslag i medierna där journalistiken var behjälplig i att lansera det nya begreppet och i att skapa en ny kategori. Främlingar i nationens spegel En text som kan tjäna som typexempel för det här nedslagsåret är följande artikel som publicerar på en lokal nyhetssida. Invandrarkultur viktig del i vår utbildning Artikeln illustreras med ett fotografi som ligger direkt under rubri- ken. Fotot är taget in i ett ordinärt klassrum med vidvinkel så att tre av rummets väggar är synliga. I rummet håller ett tiotal perso- ner varandra i händerna och bildar en halvcirkel som öppnar sig mot läsaren. Sol faller in från ett fönster och ljuset formar två ljusa spår som leder blickarna till två personer i kedjan. Bild 4.2 Jugoslavisk folkdans fick de blivande fritidspedagogerna också pröva. Intresset verkar vara stort (Invandrarkultur viktig del i vår utbildning., VLT .) Tidningens reporter berättar att ett 80-tal blivande fritidspedago- ger, ungdomsledare och lekplatsanställda medverkat i en temadag om minoritetskulturer. Ingressen inleds så här: – Det är viktigt att vi som ska jobba med barn från olika länder lär oss lite om deras kultur, säger . Främlingar i nationens spegel Det är förståelse och samförstånd som står i förgrunden. Genom texten lyser övertygelsen att information och kunskap ska över- brygga skillnader och problem Den optimistiska inställningen fångas också av den sammanhållna kedja av samarbete som finns i fotografiet och även i de skinande stråken.. En av de intervjuade uttrycker det på det här viset: –Invandrarfrågan är försummad i vår utbildning, säger . Hon utbildar sig till fritidspedagog och det tar . –Om vi inte har kunskap om invandrarbarnens kultur, får vi svårare att förstå och sysselsätta dem. Läsarna får veta att representanter från , och ställt upp för att informera. De berättar om finländsk musik, visar jugoslavisk folkdans och delar med sig av ett italienskt salladsrecept. – Vi diskuterar inte så mycket de problem olika invandrargrupper har, som det positiva deras kulturer rymmer, säger . Men allt är inte bekymmersfritt och reportern pekar på den splitt- ring det innebär att tala ett språk hemma och ett annat i skolan. Det kan innebära att många hamnar utanför. – Det ska nu finnas möjlighet för invandrarbarn att läsa sitt modersmål i första klass, säger . Det anser jag vara mycket viktigt. Texten ligger mycket nära den officiella retorik som presenteras i den statliga invandrarutredningen (SOU 1974: 69). I den beskrivs invandrarfrågorna som angelägna för den svenska skolan. Den betonar också betydelsen av att skolpersonalen har invandrar- kunskap, för att skapa en positiv inställning till invandrareleverna som talar invandrarspråk så att invandrarbarnen ska kunna anpassa sig väl. Hemspråksundervisningen har en central betydelse i utred- ningen som anser att barnen ska ges möjligheter att bli aktivt två- språkiga (SOU 1974:69 s.256). Stor vikt läggs vid opinionsbild- ning och attitydförändring. Ett väsentligt mål är att ge allmänhe- ten ökad kunskap om invandringens orsaker och om invandrarnas bakgrund samt att stimulera till ökad kommunikation mellan den svenska allmänheten och invandrarna (SOU 1974:69 s. 380–381). I detta arbete ges skolan en särskild vikt. Ökade insatser bör även göras för att informera de svenska eleverna om de länder som invandrarbarnen kommer från, med sikte på kultu- Främlingar i nationens spegel rell växelverkan, så att invandrarnas kulturtraditioner kan berika un- dervisningen (SOU 1974:69 s.256). I utredningen är det invandrarnas anpassning som står i centrum. Åtgärder som krävs för att komma till rätta med anpassningssvå- righeter är ett ansvar för svenska myndigheter och bör i största möjlig utsträckning byggas in i samhällets allmänna välfärdsanord- ningar (SOU 1974:69 s.34). Det retoriska budskap som levereras i VLT:s artikel är helt samstämmigt med det som presenteras i den statliga utredningen. I båda används ett homogeniserande invand- rarbegrepp som något åtskilt från det svenska. Invandrare pekas ut som en särskild befolkningskategori. Båda sätter tilltro till att kun- skap och information ska kunna skapa positiva attityder. I båda finns en tillförsikt till den svenska samarbetsmodellen och till att välfärdsstaten med sina myndighetsåtgärder ska lösa problem med anpassning så att alla kan införlivas i den svenska välfärdsstaten. Mat som imaginär gemenskap sista år ökade antalet asylsökande från ungefär 10 000 till 30 000 . När kriget i det bröt ut sökte cirka 84 000 personer en i . Hös- ten infördes visumtvång för Bosnien. Antalet flyktingar minskade starkt och var antalet 9 000. Över häften av flyk- tingarna som kom första hälft kom från före detta . Dessutom kom många från , , och . I en folkomröstning i skånska sa av väljarna nej till att ta emot asylsökande och blev en symbol för en förändrad attityd till invandringspolitiken. 1992 sköt den så kal- lade lasermannen elva män som han uppfattade som invandrare (2002/2004: 147) Flera attentat mot flyktingslussar inträf- fade och högerextremister var i batalj med poliser och med motde- monstranter. fick alltför många erfara vad arbetslöshet och statliga ekonomiska åtstramningar ville säga. I samband med att det högerpopulistiska och främlingsfientliga partiet Ny Demo- krati tog plats i förändrades det politiska samtalet om invandringen. hade det rått ett politiskt samförstånd kring invandringspolitiken. Ny Demokrati bidrog till att legitimera Främlingar i nationens spegel en kritisk hållning mot svensk flyktingpolitik (Edgerton, &1994: 110). I undersökningsmaterialet från nedslagsåren 1985 och 1995 får våldsbrott med rasistisk prägel stor uppmärksamhet parallellt med texter som visar upp samförstånd och gemenskap mellan kulturer. Till de senare hör artiklar som handlar om kvinnor som tillagar och bjuder på traditionella rätter från sina hemländer, ofta i samband med något kulturevenemang eller invandrarprojekt. Det kan handla om en chilensk, kurdisk eller mångkulturell afton då det dansas folkdanser i folkdräkter och serveras folkmat. Inte sällan poängte- ras det gränsöverskridande i maten. Ett exempel är bildnotisen publicerad i . Bil- den ligger i topp på sidan med en förlängd bildtext placerad vid sidan om. Bild 4.3 God mat över gränserna. Dofter och smaker från hela världen fyllde övervåningen på Billsta i går torsdag. Det var invandrarprojektet som iscensatt en jättelunch med massor av rätter. Turiskt bröd, irakiska kaffekakor, etiopisk pepparsås, persiskt ris och kur- diska pizzor hade dukats upp på ett långbord för ett hundratal gäster med anknytning till Sesam. På bilden visar från upp sina festkakor med nötter, kardemumma, socker och smör- deg. Kamil Yüksal från turkiska har bakat kryddig pizza. Alla kockar fick varsin röd ros som tack, och festen avslutades med indisk kärlekssång! (God mat över gränserna, VLT .) Främlingar i nationens spegel I bildens centrum finns två fat med kakor respektive pizzor. De tippas lätt uppåt av bildens huvudpersoner så att rätterna kan betraktas ordentligt av fotografen och läsaren. Matfaten flankeras av en kvinna i svart huvudduk och en mörkhårig man med mus- tasch. Både tittar rakt in i kameran med ett vänligt leende. I bak- grunden syns många människor som sitter vid dukade långbord i en stor sal. Maten på bilden, tillsammans med bildtextens många upp- räknade rätter, knyts till olika geografiska platser. De blir också en metaforisk beskrivning av det mångkulturella . Många olika kulturer finns sida vid sida, men också separerade och avgränsade gentemot varandra. Mångfalden har många metaforer, smältdegel, salladsskål, mosaik. Här smälts inte beståndsdelarna samman som i smältdegeln och är heller inte en sallad av olika ingredienser. Sna- rare framstår idealbilden av ett smörgåsbord som erbjuder valfrihet, ett av den svenska integrationspolitikens nyckelord. Medborgarna ska i den kulturella valfriheten fritt få välja vägar till självförverkli- gande. Matbilder kan användas för att markera gruppidentitet men också för att berätta om en enskild individ och hans eller hennes självidentitet. Ett exempel hämtar jag från Vestmanlands Läns Tid- ning . Rubriken på insidan lyder: Kökets glädje dämpar sorgen Rukia Advic bjöd sina kamrater på bosnisk mat Reportaget tar upp större delen av sidan. Reportaget handlar om Rukia Advic från Bosnien som arbetar i skolköket på ett av Väste- rås gymnasier. När reporter och fotograf besöker skolan är den tömd på elever eftersom det är sportlov. Rukia tar tillfället i akt att bjuda sina kolleger på bosnisk mat som hon lagar i skolköket med arbetskamraterna som åskådare. Över den trespaltiga rubriken lig- ger artikelns huvudbild som går över fem spalt. I anslutning till den är ytterligare en bild placerad till höger så att hela sidtoppen utgörs av bilder. En tredje bild finns i direkt anslutning till rubriken. På huvudbilden syns två kvinnor fotograferade rakt framifrån och i ögonhöjd med fotografen. Ingen av dem ser mot fotografen utan har blickarna riktade nedåt mot en stor stekpanna som står på en spis. De håller varsin stekspade i händerna och rör om i pannan. De båda kvinnorna står tätt tillsammans så att den ena kvinnans överarm har kroppskontakt med den andra. Kvinnan till höger är arbetsklädd i huvudskydd och förkläde, till skillnad från den äldre Främlingar i nationens spegel kvinnan som står bredvid henne. I bildtexten kan vi läsa: Bild 4.4 Smaskig röra. Rukia Advic, till höger, får assistens att röra i pannorna av . Det här är rivna äpplen som ska bli fyllning i bosnisk äppelkaka (Kökets glädje dämpar sorgen, VLT .) Bilden är tagen från nära håll så att kvinnornas överkroppar är två sidor i en likbent triangel där spisen med maten är dess bas. Triang- eln kan ses som den treenighet vilken ger Rukia tillhörighet – hemlandets mat, yrkeskunnandet och arbetskamraterna. Kvinnor- nas blickar är inte riktade mot kameran utan på deras gemensamma arbete. Betraktaren inbjuds att se till relationen kvinnorna emellan, deras arbetsglädje och gemenskap. Den andra bilden som är place- rad strax under huvudbilden har bildtexten: Borek och Sirnica. Rukia Advic formar de smala degrullarna till snäckor. De två typerna av paj som Rukia bakar heter Borek och Sir- nica. Det är mycket populära rätter i Bosnien och Rukia som bakat dem åtskilliga gånger hanterar degen mästerligt. Rukia tittar leende på fotografen som har tagit bilden djupt under- ifrån så att vi kan se dubbelraden av taklampor bli allt mindre i den långa, dunkla korridoren. Rukias armar och hennes högra hand som håller den långa degrullen bildar tillsammans en cirkel. Främlingar i nationens spegel med det djupa perspektivet blir rundeln till en mörk tunnel som mynnar i ett litet ljus längst bort i form av ett fönster. Lampornas ljuspunkter styr blicken mot fönsteröppningen som ligger i bildens horisontella mittlinje. Kontrastverkan mellan ljus och mörker understryks av Rukias ljusa klädsel och vita förkläde. Den tredje bilden föreställer två kvinnor som sitter vid ett bord. Ljus faller in från ett stort fönster. Bilden är tagen snett från sidan så att dess vänstra del domineras av en ryggtavla och ett kvinnohu- vud. I bildens nederkant och mitt syns delar av kvinnans hand som lyfter en gaffel med mat på. Vid andra sidan bordet sitter en kvinna med en tallrik framför sig och även hon med lyft gaffel. Hon tittar på kvinnan mitt emot henne. Hennes högra armbåge vilar mot bordsskivan med underarmen rakt upp. Hon sätter tummen mot pekfingret för att signalera att det smakar utsökt. Gesten fångas också upp av bildtexten: Å, så gott! Studierektor och prov- smakar goda pajer. Beteckningen studierektor framhåller elitposi- tion och medverkar till att ge Rukia trovärdighet, ethos. Rukia tilla- gar flera rätter med komplicerade recept som har många ingredien- ser och svåra moment vilka kräver kunnighet och vana. Reportern liknar henne vid en general rakryggad och målmedveten. När hon bakar pajerna gör hon en fantastisk uppvisning, hennes arbets- kamrater som tittar på mumlar berömmande ord och trots att hon arbetat många timmar tycks hon inte vara trött. När ett par av arbetskamrater försöker upprepa Rukias konstfulla manöver misslyckas de kapitalt, kompisarna skrattar och jublar, berättar reportern. I en kort passagen får vi veta att Rukias son är tillfånga- tagen av serber och att hon inte har fått något livstecken från honom.