sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — Medierapporteringen kring morden handlade till stor del om kränkta män och pojkar med invandrarbakgrund som inte accepterade flickornas önskan om att göra sina egna val (2002). Medierapporteringen om mordet på har varit föremål för en del studier, där- ibland (2002), (2005) och min egen magisteruppsats (Strand 2004). (2002) har studerat fyra dagstidningar i i sam- band med mordet på för att undersöka mediernas roll i skapandet av bilden av de Andra. Hon drar slutsatsen om en viss skillnad i framställningen av de Andra beroende på tidningarnas politiska inriktning, men konstaterar att alla tidningarnas beskriv- ningar var övervägande stereotypa. Kopplingar mellan fall, svenska kvinnors underordning och det förtryck de utsätts för av svenska män var sällsynta. Artiklarna gav ingen förklaring till hur situationen i vissa invandrade grupper uppkommit eller att det finns ett klass- och etnicitetsförtryck i som måste bekäm- pas innan könsförtrycket kan upphöra. I likhet med Grips analys visar studie av dagstid- ningsmaterial kring mordet på att föreställningar om skill- nader mellan invandrade personer och svenskar befästs. menar att mordet på som händelse tydliggörs genom före- ställningar om vad som kännetecknar oss respektive dom och att dessa föreställningar samverkar och ger mening åt varandra (2005:93). och har undersökt tidningsmaterial medan Strand har analyserat program i ett och två. Kanalerna är rikstäckande och når många människor . Vissa nyhetsinslag kan sändas och sam- hällsmagasinen repriseras en och ibland två gånger. Genom sin tidi- gare monopolställning och som representant för public service kan SVT betraktas som en institution i med en stark förank- ring och högt förtroende hos publiken. Trots en allt hårdare kon- kurrens från kommersiell tv har SVT/public service i fortfa- rande en stark ställning. (och 2003). Därför är program i tv-kanalerna SVT1 och SVT2 speciellt intressanta att un- dersöka. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Public service innebär att verksamheten skall bedrivas i allmänhe- tens tjänst och karaktäriseras av principen reglerat oberoende (och 2003). SVT:s uppgifter är bland annat att meddela nyheter, skapa debatt, granska myndigheter och organisa- tioner samt spegla det mångkulturella . Enligt yttrandefri- hetsgrundlagen samt radio- och tv-lagen som styr tv-verksamheten i , ska programutbudet vara mångsidigt, ha hög kvalitet och präglas av folkbildningsambitioner. Programverksamheten ska hävda det demokratiska statsskickets grundidéer, principen om alla människors lika värde samt människans frihet och värdighet. På grund av det förtroende och den maktställning som SVT åtnjuter i är det sätt som personer med utländsk bakgrund och flyktingar beskrivs på speciellt viktigt i dessa kanaler. Vi kan utgå ifrån att uttalanden om folkgrupper i negativa ordalag får kon- sekvenser för dessa människor2. Yrkeskåren bakom tv-nyheterna, institutionen, kan kallas för den osynliga handen eller överberättaren (1988). Överbe- rättarens medarbetare, redaktionen, sköter urval, redigering och utformning av materialet utifrån sin egen världsåskådning och ny- hetsvärdering samt sina arbetsrutiner. Denna process förstärker berättarens trovärdighet som språkrör för verkligheten, men döljer även historiernas mänskliga och sociala ursprung samt de person- liga synsätten/åsikterna bakom. Nyhetsförmedling i tv sker genom ett relativt schablonmässigt och förutsägbart sätt att rapportera. Det innebär att vissa intressen och aktörer definieras bort och vi kan utgå ifrån att pågående kon- flikter skildras på ett ofullständigt sätt. och (1990) menar att den medieregisserade konflikten får sin största betydelse genom det som inte skildras. De aktuella ämnen som uttrycks i nyhetsprogrammens rubriker, påannonsering och sammanfattning är de som uppfattas och 2 Se vidare resonemang om majoritetspubliker och journalistikens betydelse i inledningen till denna antologi. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet memoreras bäst av mottagarna. Därför införlivas nyhetsinslagens sanningar i det kollektiva medvetandet (van Dijk 2000). (1988) har även beskrivit den speciella reporterröst som förknippas med journalistik. Rösten är saklig, självsäker och bär inga spår av osäkerhet, känslor eller tvivel på det presenterade materialet. Den inger förtroende och kan förmedla allvar, angelä- genhet samt även lätt ironi. Offentliga personer är medievana, kan hävda sin ståndpunkt och uttrycka sina åsikter på ett tydligt sätt, de stammar sällan, gör sällan uppehåll i sitt tal, låter inte tvek- samma eller använder uttryck från vardagsspråket som öh, lik- som, du vet eller va. Dessutom är det ovanligt att dessa perso- ner bryter på något annat språk. Eftersom de flesta människor inte är vana att uppträda i medier framstår de vana med desto mer pondus. Intervjuer med arbetaren på verkstadsgolvet, mannen på gatan, barn och så vidare har ofta till syfte att väcka förutsägbara reaktioner för att illustrera det som redan sagts. Konsekvensen blir en antagen låg kunskapsnivå hos dessa, klart underordnad de andra aktörskategorierna. I de analyse- rade nyhetsinslagen/programmen intervjuas människor med invandrarbakgrund. I denna kontext är det lätt att tal på bruten svenska uppfattas som något avvikande, annorlunda eller miss- tänkt. Bevakningen av mordet på – en fallstudie Analysen av hur mordet på framställdes i är en kritisk diskursanalys av ett urval nyhetsinslag och samhällsmagasin. I fokus för studien står konstruktionen av mor- det som ett kulturellt fenomen. Analysmaterialet utgörs av nyhetsinslag och program från den för- sta rapporteringen efter mordet. I urvalet ingick 8 inslag ur 4 nyhets- sändningar från både Aktuellt och Rapport samt 5 inslag ur 4 sam- hällsmagasin. Nyhetsinslagen valdes utifrån att de direkt berörde "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet mordet på samt utifrån den tid som har högst tit- tarsiffror. Samhällsmagasinen valdes utifrån att de kan sägas repre- sentera olika genrer: (undersökande), Debatt (populistiskt), Mosaik (mångkulturellt) och (berättande).3 I materialet förekom ett reportage om som rekontextua- liserades både i nyhetsinslag och i samhällsmagasin. Reportaget gjordes av journalisten för programmet Strip- tease och sändes första gången . Reportaget innehåller en intervju med samt inklippta sekvenser där polis, advokat, läkare, pojkvän med flera uttalar sig. I reportaget beskrivs den kurdiska kulturen ofta genom allmängiltiga uttalanden. Det är lätt att dra slutsatsen att det som gällde även är ett signale- ment på andra kurder. säger bland annat: När man kom- mer upp i en viss ålder så vet man att man åker ner till och gifter sig. Man bara vet det. Det är ju så det går till. Såna är reg- lerna. Detta reportage kallas fortsättningsvis Reportaget om . Reportaget om gjort av Striptease-redaktionen, samt ett reportage om hedersmord i som visades i , fick en status av fakta i rapporteringen efter mordet. och (1998) beskriver programmet Striptease som en typ av journalistik och aktualitetsprogram vid sidan av de traditionella nyheterna i tv. Det utger sig för att gräva fram san- ningarna bakom officiella myter och missförhållanden i samhället. Programmets speciella tema och presentationssätt skapar dock en subjektiv, ensidig och polariserad bild av företeelser. Tolkningsramarna grundas på teorier kring begreppen etnicitet och kultur, genus och postkoloniala teorier, teorier om hur invandrade människor, flyktingar och andra kulturer representeras i medier samt teorier kring jämställdhet i familjer med invandrarbakgrund (Hylland 1993, de los , och 2002, 2000, Löwander 1997, Darwishpour 1997 m fl). Analyser om tv-mediets produktionskonventioner och journalistikens giltig- hetsanspråk har varit viktiga för förståelsen av strukturer bakom 3 För en utförligare presentation av program/analysmaterialet, se Strand (2004). "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet berättande och betydelse i nyhetsinslag och samhällsmagasin (Ek- ström och 1998, 1988). De analyserade inslagen/programmen är dokumenterade genom att det som sagts och visats sekvens för sekvens skrivits ner. Där- efter har programutskrifterna analyserats och tolkats. En analys- modell uppbyggd utifrån Berglez (2000) förslag på moment för diskursanalys ur ett ideologikritiskt perspektiv har använts. Dis- kursanalysen betonar starkt kontextens betydelse vilket motiverar en analys av programmens politisk/historiska kontextualiseringar. Eftersom Berglez modell är anpassad till tidningstext har en viss modifiering av terminologin gjorts. De viktigaste nyheterna för kvällen presenteras genom inslagens rubriker som läses upp i början av nyhetsprogrammet. Artikelns ingress motsvarar det jag har kal- lat för nyhetsinslagens inledande kommentarer, vilka vanligtvis omfattar två–tre meningar. Av utrymmesskäl redovisas här endast en komprimerad version av analysmodellen. De tre delar som presenteras nedan är valda ut- ifrån att de på ett tydligt sätt visar hur strukturell diskriminering kan upprätthållas genom till synes vardagliga ordval och bakomlig- gande politiska perspektiv. Vilka teman i anslutning till mordet har inslagen/programmen fokuserat på? Vilka ord används i mediebevakningen? Programmens politisk/historiska kontextualiseringar Hur förklaras och tolkas frågan/problemet/nyheten och vad har detta för konsekvenser för budskapet? Skulle frågan/problemet/nyheten kunnat beskrivas ur ett annat politiskt perspektiv? "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Det är viktigt att frilägga materialets centrala teman för att kunna analysera olika personer och deras roll i rapporteringen, vad rap- porteringen egentligen handlar om och hur man förklarar bakgrun- den till den aktuella händelsen. Analysen av huvudteman i mitt material har visat på många fördomar, stereotyper och föråldrade synsätt som döljer sig bakom den korrekta fasaden i nyhetspro- grammen. Tre huvudteman framträdde som de mest centrala. Huvudtema 1: mordet på som händelse Själva mordet, vad som egentligen hände, beskrivs knapphändigt. Tonvikten läggs oftast på andra omständigheter som att brutit med familjen, var hotad och tillhörde en främmande kultur. Huvudtema 2: kulturen kring hedersmord Detta tema är det som dominerar i rapporteringen. Generalise- ringar och kopplingar görs med fall som exempel. Andra aktörer uttalar sig om familjen, hederskulturen och motivet till mor- det, inte de involverade subjekten/personerna. Huvudtema 3: svensk och kurdisk kultur som motsatser När mordet tillskrivs kurdisk kultur polariseras det mot svensk kultur så att fokus läggs på skillnader mellan dessa. Huvudtema 1, 2 och 3 framkommer i alla inslagen/programmen, men tema mordet som händelse finns i samhällsmagasinen bara med som utgångspunkt för diskussion. I vissa nyhetsinslag som följer på varandra läggs tonvikten istället på andra teman som kopplas till mordet. Eftersom någon information om hur mordet egentligen gick till, det exakta förloppet, inte framkommer i nyhetsprogram- men har jag tagit del av domen (2002) i målet. Det var viktigt för förståelsen av händelseförloppet och nyhetspro- grammens rapportering kring mordet. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet I en analys av nyhets- och samhällsprogram är det viktigt att under- söka vilka ord och uttryck som används och tolka dess betydelse i ett visst bestämt sammanhang. Varför väljs vissa ord framför andra? I analysen visade sig många ordval, uttryck och gamla ord- språk ha en hel del negativa konnotationer. Det slutgiltiga budska- pet kan variera beroende på vilka ord som väljs. Några begreppsliga precisioner är på plats här. Med diskursiva mekanismer menas i det följande olika sätt att använda språket på i olika situationer. Bland de diskursiva mekanismer som framkom- mer ur materialet finns beskrivningar av omständigheter kring mor- det, generaliseringar, spekulationer, antaganden om oförmåga till an- passning och polariseringar, det vill säga en ideologisk uppdelning av världsbilder där öst ställs mot väst. Även hyperboler (överdrifter) och metaforer (liknelser) förekommer. Diskursiva mekanismer mar- keras nedan kursivt. I detta och följande avsnitt används också uttrycken dominerande, sällsynta och konkurrerande mönster. Domi- nerande mönster är sådana som förekommer i de flesta inslag/ program medan sällsynta mönster framträder enstaka gånger. Kon- kurrerande mönster motsäger dominerande mönster. Ett dominerande mönster, och en vanlig genusaspekt i brotts- rapportering, är att (kvinnor/offer) enbart nämns vid för- namn. Hon framstår därigenom som någon vi känner väl, men det sker på bekostnad av hennes integritet och auktoritet. Att som kvinna enbart kallas vid förnamn är att förminskas, att inte utgöra ett hot. En kvinna benämnd utan efternamn kan även sägas sakna tillhörighet. I detta fall är det kanske ett sätt att skilja ut Fadime4 från den övriga familjen eftersom det av tradition främst är männen som förknippas med efternamnet. Genom att separera från den övriga familjen och ställa dem i motsatsförhållande till varandra ökar möjligheterna att använda polariseringar i rapporteringen; till exempel svenskar – invandrare5, man – kvinna, ung – gammal, barn – vuxen, jämställdhet – förtryck. I sitt tal i (Kurdiska (c)) använder ett akademiskt språk med komplexa uttryck. Det är ett sällsynt och konkurrerande mönster i gestaltningen av henne. 4Även jag har valt att kalla vid förnamn, trots att jag är medveten om att det inte är det bästa valet. Eftersom nämns genomgående vid förnamn i det analyserade materialet, och därmed i exempel o dyl i denna text, syftar mitt val till att skapa konsekvens och underlätta för läsaren. 5Begreppet invandrare har kritiserats hårt, se bl a (2004). "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet talar svenska utan brytning och framställer sina åsikter tydligt och utan tvekan. När Reportaget om beskriver henne får vi främst en bild av privatpersonen. I reportaget använder vardagligt talspråk och slang. Ett annat dominerande mönster i materialet är att det i jämfö- relse med samhällsaktörers6 och mediala aktörers7 uttryck framkommer en social skiktning där framstår med en lägre social status. Detta blir tydligt i Reportaget om där utta- landen av , samhällsaktörer och mediala aktörer varvas. Re- portern använder talspråk när hon ställer frågor till , men däremellan används den speciella reporterrösten. säger: Det är priset jag får betala, att leva under dödshot resten av mitt liv. frågar: Tror du verkligen det, att du kommer att få leva under dödshot resten av ditt liv? : Jag tror inte, jag vet. Ordet dödshot upprepas, kanske för att poängtera allvaret i det hot utsatts för eller med syfte att förstärka dramatiken i reportaget. Ännu ett dominerande mönster är att , till skill- nad från andra aktörer, använder talspråkliga uttryck och slang, till exempel: liksom, horor, va fan, det hära, inte en chans, gu,ja menar, va heter, nu är det kört. En förklaring till det skulle kunna vara den intima, privata stämningen vid intervjutill- fället och att situationen kanske inte uppfattades som officiell . Vi vet ju att även använde ett akademiskt språk, till exempel i sitt tal i . Politisk/historiska kontextualiseringar Ett dominerande mönster är uttalanden som slår fast att familjer med invandrarbakgrund har ett visst förhållningssätt till unga kvin- nor. Här förutsätts en gemensam syn på som ett jämställt samhälle som en polarisering av svensk och kurdisk kultur sker. I dessa beskrivningar används generaliseringar och metaforer, se nedanstående exempel.8 6Auktoriteter, experter, etc som förekommer i det analyserade materialet. 7Överberättare samt programledare, producenter och journalister/reportrar som förekom- mer i materialet. 8Kursivering används i nedanstående exempel ur materialet för att markera generaliseringar, metaforer, etc. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Generaliseringar, metaforer: Händelserna har satt skräck i många flickor som försöker balansera mellan det öppna svenska samhället och familjernas uråldriga traditio- ner9. Sen skulle dörren slås igen om henne (, min anm.) och hon skulle leva sin mans liv med de värderingar han hade med sig från sin hemby. Inte ens en liten öppning skulle finnas för hur hon ville leva10 Även beskriver med hjälp av metaforer: Hon var ett värdepapper för sin släkt och sin familj. Ett mer säll- synt mönster visar en bild av familjen som girig eftersom de tycktes se sin dotter som en handelsvara. Genom henne skulle ytterligare en person komma till det förlovade landet. Ett dominerande mönster framkommer där ytterligare en person, det vill säga ännu en kvinnoförtryckare, skulle komma till det förlovade landet, det vill säga , vilket konnoterar till ett paradis; ett välmående, fritt land med civiliserade, goda och jämställda medborgare dit in- vandrade personer kommer för att utnyttja vår goda vilja. Drama- tik, polariseringar, spekulationer, metaforer och hyperboler används för att ge starka känslomässiga beskrivningar av familjerelationen och ett dominerande mönster är att dessa beskrivningar hämtas från Reportaget om . Nedanstående exempel visar ett dramatiskt ordval, men även en polarisering av mot famil- jen: Hon polisanmälde sin far och bror för dödshot. Hon var inte naiv, hennes advokat frågade henne om hon förstod konsekvenserna. Det förstod hon, men hon visste att dödshoten skulle finnas där oavsett om det blev rättegång eller inte. : En lärare gav rådet att polisanmäla hoten. Det var ett stort steg att ta, de flesta unga flickor vågar inte ta det steget. Och polisen känner sig maktlös i den här typen av konflikter. Här visas ett exempel på polarisering av det svenska samhället och invandrare, vi och dom samt antaganden om invandrade personers oförmåga att anpassa sig. 9Ur Reportaget om , visat i , , SVT1. Även repriserat två gånger. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet : Hon visste att inget larm i världen kunde skydda henne och i sin närmaste omgivning hade hon alla emot sig är exempel på dramatik, hyperboler och polarisering av och familjen, men även här finns antagandet om oförmågan att anpassa sig till samhället. Denna mekanism framkommer även i föl- jande exempel där man frågar sig: Hur kan det komma sig att det här för oss främmande hedersbegreppet kan överleva trots att per- sonen kan ha bott i ?11. Exemplet visar att det för- tryck som förekommer i ses som onormalt medan det antas vara en legitim handling i andra kulturer. Ett dominerande mönster är att det kvinnoförtryck som förekommer bland invandrade per- soner antas ha sin grund i traditioner och värderingar från hemlan- det oavsett vistelsetiden i . Ett annat exempel ur materialet är den generalisering som skapas genom att det är kurdiska män som intervjuas om varför fadern mördade sin dotter, en indikation på att alla män med invandrar- bakgrund skulle tänka likadant. Diskursiva mekanismer som fram- kommer här är spekulationer, generaliseringar, antagandet om att män med invandrarbakgrund är oförmögna att anpassa sig i samhället samt polarisering av svensk och kurdisk kultur. Metaforer och gamla ordspråk används i beskrivningen av hedersbegreppet och anspelar på polarisering av svensk kultur som vetenskaplig/modern och kurdisk kultur som traditionell/gammaldags. Följande två exempel uttalades i och Rapport: En flicka är som porslin, slås det sönder går det inte att reparera12. Mannens heder bor mellan kvinnans ben, så lyder ett gammalt Det är mannens heder, men det är kvinnans uppgift att vakta den13. Ett intressant exempel utgörs av bror som gestaltas genom ett hot som han framför i ett inspelat telefonsamtal. Förutom detta hot är det ett sällsynt mönster att brodern uttalar sig. De svordo- mar, slang- och könsord som förekommer i telefonsamtalet indike- rar låg social status och annorlunda människor. Broderns hot spelas upp och upprepas senare i programmet. Broderns uttryck, till exempel Din jävla horjävel! och jävla hora du ska dö!, framstår vid sidan av de mediala aktörernas kor- rekta nyhetsspråk som mycket främmande, hotfulla, ociviliserade 11Ur Mosaik , i SVT2. 12Dokument Utifrån, 02-01-24, SVT1 . 13Rapport, 02-01-22, SVT1 . "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet och vulgära, det sker en polarisering. Fokus i hotbilden mot läggs på broderns uttalanden och därmed även på andra unga män med invandrarbakgrund, inte på äldre män och fäder i första hand trots att det faktiskt var far som utförde mordet. Ett dominerande mönster är att far varken uttalar sig eller nämns vid namn. Det innebär att brodern blir en representant för unga, våldsamma och hotfulla män med invandrarbakgrund och vi får en starkare och mer negativ bild av brodern/unga män än av fadern som inte uttalar sig alls. Samhällsaktörerna använder ett akademiskt språk och fackmäs- siga uttryck vilket indikerar auktoritet och överordning. De medi- ala aktörerna använder ofta dramatiska uttryck och kontroversiella påståenden, till exempel: dödshot, det mest tragiska, ofatt- bart, chockades svårt, den allvarligaste formen av familjevåld, dödsskjutning, mördat sin egen dotter. Dessa uttryck skapar känslor av obehag, rädsla och en vilja att fördöma, inte bara familj utan snarare hela folkgruppen som sägs ha dessa kulturella traditioner vilket är en grov generalisering. Grannar, vänner och släkt anklagas även som ett mer sällsynt mönster för delaktighet i mordet bland annat genom att de tillsammans med fadern sägs ha stått bakom vapnet. Beskrivningen av dessa människor är direkt negativ och det är rimligt att anta att en ökad främlingsfientlighet kan främjas hos tittarna. I tv-programmet beskrivs mordet som ett fruktansvärt brott som ingen kan förstå och det är självklart sant, men mordet kunde alternativt ha beskrivits som en familjetragedi vilket hade ändrat perspektivet en aning. Rekonstruktion av diskurs i bevakningen Ett dominerande mönster är att mordet på både i nyhetsin- slag och samhällsmagasin relateras till en avlägsen kultur, men säl- lan till det samhälle vi lever i. Det är sällsynt att svårigheterna för flickor med invandrarbakgrund relateras till det svenska samhället. Ett försök att nyansera debatten är när en forskare14 i ett nyhetsin- slag säger att svensk lagstiftning är gjord utifrån svenskar och svenska förhållanden. Därför, menar hon, är vi inte beredda på de problem som stora värdekonflikter skapar inom familjen och har inte förstått samhällets roll i detta. Uttalandet är ändå problema- 14 i Aktuellt, , i SVT2. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet tiskt eftersom det åter relaterar mordet till en avlägsen kultur och underförstått till vissa familjer som inte har svenska värderingar. Vanligtvis tilldelas personer med invandrarbakgrund inget större utrymme i medier. Cottle (2000) har framhållit att nyheter om invandrade personer och etniska minoriteter ofta handlar om kul- turell karaktärisering (på vilket sätt är dom annorlunda? ), kom- plikationer och negativ karaktärisering (hur är dom avvikande?) samt fokusering på hot (våld, brott, droger och prostitution). Mordet på hade alternativt kunnat framställas som ett ne- derlag för den pågående kampen mot hederstänkande, men att denna kamp över huvud taget förs framkommer endast som ett sällsynt mönster i mitt material. Organisationer som kämpar mot hederstänkande beskrivs inte direkt utan nämns endast i förbifarten då dess företrädare uttalar sig. Uttalanden av företrädare för Kvin- noforum, om att flickor med invandrarbakgrund tvingas skriva självmordsbrev för att familjen ska gå fri vid ett eventuellt he- dersmord, och Glöm aldrig , om att de sociala myndigheterna inte gör tillräckligt för de utsatta flickorna, vinklas istället så att de förstärker perspektivet att de är annorlunda och att de är våldsbenägna.