sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Arenor för alla, En studie om ungas kultur- och fritidsvanor, Ung- domsstyrelsen 2005:1. Barn teater drama, 32, 2000. Barns smak – om barn och estetik, 36, , 2004. Barnkultur – , , , 30, 1999. Barns skapande lek, , nr 10, 1987. Idol, image, identitet, , nr 34, Barnkultur i skilda världar, 38, 2006. Barnen och kulturen, En rapport från Barnkulturgruppen, Liber 1978. Barn i stan? Om barns tillgång till stadsbygden (2001). remissvar på (SOU 2005:77) Får jag lov? Om planering och byggande. Diarienummer: 9.1:1105/05. Barns lek, lärande och utveckling, En förstudie om hur ett potentiellt konkurrenskraftigt kompetensområde kan avgränsas och beskrivas, Underlag till handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen (S2005/1274/FH). , , Bilden av barnet – från antiken till 1900 (Berghs 1994). Budgetunderlag 2007-2009, . Statusrapport , Boernekulturens Netvaerk, . Boernekultur i hele landet, Handlingsplan for 2006 2007 Statusrapport for 2005, Boernekulturens netvaerk, . Björklid, , Lärande och fysisk miljö, En kunskapsöversikt om samspelet mellan lärande och fysisk miljö i förskola och skola, Myndigheten för skolutveckling . Delrapportering av översyn av villkor och riktlinjer för bidragsgivning till fria teater- och dansgrupper, KUR 2005:120. De vill att jag ska vara osynlig Romska barn och ungdomar berättar om sin vardag, Barnombudsmannen . För de allra små. Om att uppleva böcker, teater, film, konst och musik när man är liten, red. Rapport från ett regerings- uppdrag, rapportserie 2003:6R. Först såg vi en film, Röster och reportage om jämställdhetsarbete i skolan, och Myndigheten för skolutveck- ling 2005. Goda matvanor och ökad fysisk aktivitet – underlag till handlings- plan, 2005. , B & , L, ska vi på teater. Det kan förändra ditt liv (2004). Hasselrot, , . och penseldraget, Nordiska akvarell- museet 2004. , , Från sagospel till barntragedi. Pedagogik, förströelse och konst svenska barnteater. Hur kul är det på en skala? Resultat från undersökningen Rätten att komma till tals, barnombudsmannen rapporterar BR 2005:03. Hur är det ställt? Tack, ojämt! Erfarenheter av jämställdhetsarbete i grundskolor och gymnasieskolor, Myndigheten för skolutveckling . Hur kan skola och konstmuseum samarbeta i vardagen? Seminarie- rapport från 1-2 november 2004. , , Kom och ät! Jag ska bara dö först.. Datorn i barns vardag, i . Korczak, , Barnets rätt till respekt (1929), 1988. Krafter i samspel, Om lokal kultur- och fritidspolitik-erfarenheter och slutsatser, 2001. Kultur förändrar – om konsten att gestalta mångfald, , A red. Kultur i storstad, En kartläggning och analys av kulturens roll i storstadsarbetet, Mångkulturellt centrum 2002. Kulturen i siffror, 2004 och 2005. , , och stark – eller ligga lågt, Skönlitteratur och genus i skola och förskola, nr. , och , , Hälsoeffekter av tv- och dator- spelande, R 2005:18. , och , , Barn och leksaker i lek och lärande, Liber2005. , , i , En berättelse om föränd- ring, i . , , , I lekens värld, 1992. Om världen, omvärldsanalys 2003. Om kulturell mångfald, omvärldsanalys 2005. , meningar, Essäer, artiklar, analyser 1969 2002, Gidlunds 2002. , , Inventering av musik- och kulturskolor i , . , , i förskolan, 2004. Söderlind, I & , K, Var kommer barnen in? Barn i politik, vetenskap och dagspress (). , , Att arbeta med kultur och fritid, En studie av professioner i förändring, 2003. Tjukovskij, Korneij, Från två till (1925), 1976. Tänk långsiktigt, En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa, , , Sta- tens folkhälsoinstitut . Upp till 18 – fakta om barn och ungdomar, Barnombudsmannen . Ungas egna kultur- och fritidsverksamheter. Slutrapport om utveck- lingen av ungas egna kulturverksamheter samt nya lokala lös- ningar för ungas fritidsverksamhet. Ungar & Medier 2005, Fakta om barns och ungas användning och upplevelser av medier, 2005. Ursprungsglöd och värmedöd, Om de nationella kulturpolitiska målen i den lokala kulturpolitiken, kommuner och landsting 2005. Varför blir det så snett II? En rapport om konst och makt, Furu- mark, A m.fl. 2004. Vem tar hand om kultur och fritid i kommuner? Beslut vid regeringssammanträde . En aktionsgrupp för barnkultur tillsätts. Huvuduppgiften är att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. Aktions- gruppen skall ta initiativ till ett s.k. modellsamarbete mellan kom- muner i syfte att sprida föredömliga former för arbetet med barn och kultur. En särskild rapportör skall kartlägga barnkulturen i . Barnkultur har en central roll i svensk kulturpolitik. Barnens rätt och möjlighet att delta i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpolitiken . Det råder en bred politisk enighet om vikten av att satsa på barnkultur. tillsattes den statliga Barnkulturgruppen med uppdrag att lägga fram förslag inom barnkulturområdet. Under rubrikerna Alla har ansvar för barnkulturen och Så här kan vi arbeta skriver gruppen i sin slutrapport och kulturen att samver- kan mellan folkrörelserna, kommunerna och staten är en förut- sättning för att få till stånd en positiv förändring. I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) redogjorde regeringen för målen för den statliga kulturpolitiken. Alla med- borgare omfattas av dessa mål oavsett ålder, kön, klass, hemvist eller etnisk bakgrund. Barn skall ha lika möjlighet att utvecklas till självständiga individer. Att själv få skapa och ta del av andras skapande hjälper barn och unga att upptäcka och förstå sig själva och sin relation till omvärlden. För merparten av de verksamheter som helt eller delvis finansieras med stöd från den statliga kulturbudgeten har barn- och ungdomsverksamhet hög prioritet. Inom bl.a. områdena film, litteratur, museer, teater, dans och musik bedrivs verksamheter utifrån barns och ungas perspektiv. Kulturpolitiken främjar även riktade insatser för barn- och ungdomskultur genom de nationella uppdragen (prop. 1996/97:3) och landets länskonsulenter. Rege- ringen avser att i budgetpropositionen (utg.omr. 17) lämna en fyllig redovisning av nuvarande statliga insatser för barn- kulturen och ange vilka framtida insatser som bedöms vara nöd- vändiga. Barn och ungdomar är också viktiga målgrupper för radio och TV i allmänhetens tjänst, som är en betydelsefull förmedlare av kulturella och konstnärliga upplevelser i program för och med barn och ungdomar. Enligt erbjuder fortfarande nästan samtliga kommuner frivillig musikundervisning trots åter- kommande nedläggningshot. Ett stort antal kommuner har musik- och kulturskolor med undervisning i musik, dans, teater, bild m.m. Avgifterna varierar dock mellan kommunerna, vilket innebär att många barn inte har råd att delta i verksamheter med hög avgift. Den kulturella infrastrukturen, former för samordning, till- gången till fungerande bibliotek och ändamålsenliga lokaler, den enskilda skolans inställning till kreativa lärprocesser och till kultur samt föräldrarnas ekonomiska, sociala och etniska bakgrund är några avgörande faktorer för barns möjligheter att utnyttja sin rätt till kultur och eget skapande. I budgetpropositionen (utg.omr. 17) aviserade rege- ringen att en särskild aktionsgrupp skulle tillsättas med uppdrag att bl.a. inleda ett s.k. modellsamarbete med ett antal kommuner. I uppdraget pröva hur professionella konstnärer och kulturutövare skulle kunna spela en större roll i bl.a. skolan än . Företrädare för flera kommuner, musik- och kulturskolor, kulturinstitutioner och skolor, liksom många andra berörda, har anmält sitt intresse att delta i detta arbete. För att ytterligare stärka barnkulturens ställning beslutade regeringen att ur Allmänna arvsfonden satsa på barn- och ungdomskultur. fördelas till projekt av och för barn och ungdomar. Projekten skall syfta till att utveckla barns och ung- domars kulturengagemang och egna skapande. Barnets rätt till kultur Artikel 31 i FN:s konvention om barnets rättigheter erkänner barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Konventionen fastslår vidare att konventionsstaterna skall respek- tera och främja barnets rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet. Staterna skall också uppmuntra kulturell och konstnärlig verksamhet som är lämplig och som kommer alla barn till del. Enligt artikel 12 har barnet rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som han eller hon är berörd av och att få sina åsikter beaktade. Att förverkliga och att förankra konven- tionens synsätt är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete. Regeringens arbete med att förverkliga tar sin utgångspunkt i den strategi som godkändes av en enhällig riksdag . Strategin har uppdaterats i en skrivelse till (skr. 2003/04:47). Läroplanerna knyter kreativitet och skapande verksamhet till lärandet. I läroplanen för förskolan (Lpfö) ges uppdraget till förskolan att utveckla barns lärande genom att låta dem skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer som dans, sång, musik, drama, rytmik och rörelse liksom med tal och skriftspråk. Ett av skolans uppdrag enligt läroplanen för (Lpo94) är att stimulera varje elev att bilda sig och att växa med sina uppgifter. I skolarbetet skall både de intellektuella och de prak- tiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Eleverna skall pröva och utveckla olika uttryck för kunskap. Skolans arbete med kultur och kreativitet kan inte skiljas från den pedagogiska verksamheten i övrigt och kan därför inte vara förbehållet vissa ämnen eller aktiviteter. Samverkan mellan veten- skapliga ämnen, praktiskt-estetiska ämnen och kulturlivet skapar en skola där man arbetar med frågor som unga människor är intres- serade av. Regeringens satsning på Kultur i skolan 2001 inriktades på att kultur förstärker och stimulerar till lärande- processer. Insatserna inriktades på strategiska kulturprojekt som kunde ge varaktiga effekter. I bibliotekslagen (1996:1596) föreskrivs att varje kommun skall ha folkbibliotek och att och gymnasieskolan skall tillhandahålla skolbibliotek. har i uppdrag att särskilt värna om barns och ungdomars rätt till yttrandefrihet. Rådet skall likaså värna om barns och ungdomars rätt och möjlighet att delta i det kulturella och konstnärliga livet och att få del av kulturupplevelser. Statens kul- turråd har även regeringens uppdrag att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. Flertalet av de myndigheter och institutioner som omfattas av de ovannämnda kulturpolitiska målen har i regleringsbrev eller i rege- ringsbeslut om mål och återrapporteringskrav särskilda uppdrag att främja barn och unga. Radio- och TV-företagen med uppdrag i allmänhetens tjänst, skall enligt sändningstillstånden för ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla bl.a. kulturella och konstnärliga upplevelser. Aktionsgruppen skall göra en översyn av barns och ungas möjlig- heter till kulturengagemang och eget skapande och lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. Aktionsgruppen skall lyfta fram de kommuner som etablerat former för arbetet med barn och kultur som kan tjäna som före- dömen. Därefter skall aktionsgruppen ta initiativ till ett s.k. modellsamarbete mellan kommuner i syfte att förmedla dessa exempel och erfarenheter. Det skall gälla arbete med kultur inom bl.a. teater, dans, musik, litteratur, bildkonst, film och museer. Dessutom skall arbetet inriktas mot musik- och kulturskolornas ställning, bibliotekens roll för läsfrämjandet och enskilda för- skolors och skolors sätt att arbeta med kultur. Det skall även gälla samordning mellan olika aktörer och nätverk för att främja barns tillgång till kultur. Aktionsgruppen skall utreda hur professionella konstnärer och kulturutövare skulle kunna få en större roll än i barnens offentliga miljöer som förskolor, skolor, kulturskolor och biblio- tek. Dessutom skall den undersöka hur samspelet mellan kulturliv och lärare kan stärkas. Gruppen skall också undersöka behovet av och förutsättningarna för en förbättrad samordning på olika sam- hälleliga nivåer för att främja tillgången till kultur i barnens offent- liga miljöer. Aktionsgruppen skall låta en särskild rapportör göra en kartlägg- ning av barnkulturen i efter det att den första barnkulturgruppen tillsattes. Denna del av uppdraget kan grundas på befintligt analysmaterial i form av statistik och forsknings- rapporter. Kartläggningen skall omfatta barnens offentliga miljöer och gälla samtliga konstarter, olika kulturinstitutioner samt radio och TV i allmänhetens tjänst. I arbetet skall alla barns möjligheter till eget skapande och del- tagande i kulturverksamhet beaktas oavsett kön, ekonomisk eller etnisk bakgrund, geografisk hemvist eller eventuellt funktions- hinder. Särskild uppmärksamhet skall riktas på eventuella genus- eller åldersbundna mönster. Gruppen skall också uppmärksamma de nationella minoriteternas tillgång till kultur på det egna språket. Det står gruppen fritt att initiera egna undersökningar. Resul- tatet skall ligga till grund för gruppens överväganden och förslag. Det ingår i aktionsgruppens uppdrag att analysera hur ändamåls- enliga de nuvarande offentliga insatserna på barnkulturområdet är och att lämna förslag på hur området kan utvecklas. Aktions- gruppen skall även utreda behovet av en kontinuerlig uppföljning av situationen för barnkulturen. Om aktionsgruppen lämnar förslag som medför nya kostnader skall förslagen till finansiering redovisas. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Aktionsgruppen skall samverka med kommuner och landsting och med berörda myndigheter, institutioner och organisationer. Till dessa hör bl.a. , , Myndig- heten för skolutveckling, , och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbets- nämnd. Aktionsgruppen skall aktivt involvera barn och unga i arbetets olika delar. Aktionsgruppen skall redovisa sitt uppdrag i en slutrapport . Det står gruppen fritt att lämna delrapporter. Barn och ungdomar om kultur Resultatredovisning av en enkätundersökning om barns och ungas aktiviteter och upplevelser inom kulturområdet Vad är kultur?.............................................................. Kultur i skolan............................................................. Få elever är nöjda med aktiviteterna i skolan ........................... Vad eleverna vill göra ................................................................. Inflytande över skolaktiviteter.................................................. Upplevelser på skoltid ............................................................... Vilka upplevelser är eleverna nöjda med? Vad vill barnen och ungdomarna själva göra? Förslag på aktiviteter ................................................................. Vilka förslag har barnen och ungdomarna kommit med? Vad vill barn och ungdomar göra på sin fritid?........................ Tid och pengar............................................................................ Vilka förslag har barn och ungdomar kommit med? Får förslagen gehör? Aktiviteter tillsammans med familjen....................................... Vilka kulturinstitutioner har barn och ungdomar besökt? Kultur för alla? Skolan introducerar snarare än aktiverar? Litet inflytande, litet intresse .................................................... Kultur konsumeras i hemmen ................................................... Pojkar och flickor....................................................................... Glesbygd kontra storstad, mindre kommuner och större....... har och Aktionsgruppen för barnkultur genomfört en undersökning om barns och ungas kulturvanor i skolan och . Det övergripande syftet har varit att kartlägga både vanor och vilka möjligheter barn och unga har till inflytande i dessa sammanhang. Mer konkret har enkät- frågorna därför rört vilka aktiviteter och upplevelser inom kultur- området respondenterna har varit med om, både i och utanför skolan. Enkätfrågorna har också tagit upp huruvida barn och unga upplever att de får vara med och bestämma över dessa aktiviteter och upplevelser samt huruvida de är nöjda med dem. har regelbundna kontakter med barn och ungdomar för att ta reda på vad de tycker i aktuella frågor. Kon- takterna sker bland annat genom besök på skolor och i föreningar, genom brev- och telefonkontakter och via myndighetens webb- plats. tar också hjälp av ett antal kontakt- klasser som svarar på enkäter inom olika områden. Till sin hjälp har även flera barn- och ungdomsråd, samt ett expertråd. ställer minst frågor till barn och unga i kontaktklasserna. Kontaktklasserna finns i skolor över hela landet, i glesbygd och storstad, i större samhällen och i förorter. De som har svarat är inte utvalda enligt någon statistisk urvalsmetod men siffrorna kan ändå ge en indikation på vad barn och unga tycker i olika frågor. Samtliga respondenter i undersök- ningen är naturligtvis anonyma. Frågorna ställs via Hallå, den del av webbplats som vänder sig till barn och unga. Frågorna ställs med både fasta och öppna svarsalternativ. Enkäten om kulturvanor besvarades av våra kontaktklasser . En kort sammanställning av enkätresultaten presen- teras i denna resultatredovisning. För djupare analyser och diskus- sioner kring undersökningens resultat hänvisar vi till Barnombuds- mannens rapport . Vi har fått cirka 1100 svar på enkäten, varav är från pojkar och från flickor. är svaren ganska jämt fördelade mellan pojkar och flickor i våra enkätundersök- ningar och redan här indikeras att just den här enkäten varit av större intresse för flickor än för pojkar. Eleverna i årskurserna fyra till sex utgör av det totala antalet respondenter, eleverna i årskurserna sju till nio cirka 33 pro- cent. Gymnasieeleverna, slutligen, utgör av det totala antalet svarande. av alla respondenterna har föräldrar födda i . av dem har föräldrar som båda är födda i ett annat land. har vidare angett att en förälder är född i och den andra föräldern utomlands. Ett fåtal respondenter har angett att de inte vet var deras föräldrar är födda. av respon- denterna har angett att de har något funktionshinder, att det inte har något sådant. Slutligen, av responden- terna bor i storstadsregioner, i mellanstora städer och resterande i mindre kommuner och glesbygd. 2 Vad är kultur? Alla barn och ungdomar i undersökningen har fått frågan Vad är kultur för dig? Svaren visar att begreppet har många olika be- tydelser. Vissa svar närmar sig ett antropologiskt kulturbegrepp, en elev skriver att Det är väl ungefär som kultur, vad vi gör och hur vi gör. En annan elev menar att kultur är när en homogen grupp delar samma grundläggande värderingar och moral, samma historia och en känsla av gemenskap. Många fäster också vikt vid skillnader mellan kulturer. För en elev är kultur olika nationali- teter, länder och måltider och dans. Andra betonar det estetiska och kreativa, Något som stimulerar sinnen säger en elev, vackert säger en annan. För många barn och ungdomar är kultur något man gör: som att spela och sjunga, dansa och spela teater. Men kultur kan också vara att spela datorspel, sola och bada. Kultur kan också vara ting. Några elever svarar gamla saker, tavlor och statyer på frågan vad kultur är för just dem. Andra elever beskriver snarare värderingar än artefakter och aktiviteter. Kultur är tråkigt för en del, roligt för andra. Det vanligaste svaret är emellertid att kultur är konst, musik, teater, dans, sam- tidigt som några barn och unga i undersökningen påpekar att kultur också kan vara att sola eller spela fotboll. För en elev är kultur är hur vi människor lever, hur vi utnyttjar och formar vår omvärld. 3 Kultur i skolan Skolan har en stor betydelse för många barns och ungdomars möjligheter till kultur och kulturella aktiviteter. Att läsa böcker och skriva egna texter torde vara centrala akti- viteter i en stor del av skolans undervisning. Det är i detta sammanhang anmärkningsvärt att av pojkarna i undersökningen säger sig ha läst böcker under skoltid och att av dem menar att de har skrivit egna texter. När vi senare i enkäten också frågar efter läsvanor utanför skolan hävdar av pojkarna att det inte läser någonting alls och av dem att de endast läser . Att läsa och skriva förefaller inte vara odelat uppskattade aktiviteter för en hel del barn och ungdomar, framförallt inte bland pojkarna. visar enkätsvaren att skolan lägger stor vikt vid just dessa aktiviteter jämfört med andra. Möjligheten för eleverna till andra uttryckssätt – som att måla, teckna, spela teater, spela instrument med mera – minskar i de högre årskurserna då ämnen som slöjd, musik och bild försvinner från mångas scheman. Fråga 8 Vilka aktiviteter har du gjort på skoltid ? Använt olika material och tekniker exempelvis: målat, tecknat eller arbetat i trä, lera, textil Spelat instrument eller sjungit Använt Powerpoint eller Photoshop Spelat teater eller övat cirkus Det finns andra skillnader mellan pojkar och flickor än just läsning och skrivning. Något fler pojkar än flickor har använt powerpoint och photoshop, något fler pojkar än flickor har filmat eller foto- graferat. Elever med funktionshinder läser i mindre uträckning böcker än övriga elever. Å andra sidan visar enkätsvaren att dessa i högre utsträckning har haft möjlighet att filma och fotografera och att Bilaga 2 SOU 2006:45 använda powerpoint och photoshop än icke-funktionshindrade elever. Var man bor har betydelse för vilka aktiviteter man gör på skol- tid. Betydligt fler elever från storstadskommuner och närförorter till storstäder har dansat, spelat teater sjungit eller spelat instru- ment än elever från mindre kommuner. Den sistnämnda gruppen har å andra sidan i högre utsträckning haft möjlighet att fotografera och filma samt att använda powerpoint och photoshop. Få elever är nöjda med aktiviteterna i skolan Relativt få elever förklarar sig nöjda med de aktiviteter som de har gjort på skoltid . De allra flesta eleverna läser böcker i skolan men endast en knapp majoritet förklarar sig nöjda med aktiviteten. Ännu färre anser sig nöjda med att skriva egna texter. Vi har under föregående fråga kunnat konstatera att exempelvis musik, slöjd, dans, teater och bild inte är förbehållet alla elever varför det är givet att färre elever förklara sig nöjda med dessa aktiviteter. I de lägre årskurserna, där fler elever har dessa ämnen på schemat, är nöjdheten med dem större. Totalt sett har drygt hälften av eleverna haft möjlighet att måla, teckna och att arbeta med trä och textil genom skolan. Andelen elever nöjda med dessa aktiviteter är något lägre. Samma för- hållande, att andelen elever med möjlighet till aktiviteten är större än andelen elever som också är nöjda med aktiviteten, gäller också övriga aktiviteter. Fråga 9 Vilka aktiviteter som du har gjort på din skoltid har du varit nöjd med? Använt olika material och tekniker exempelvis: målat, tecknat eller arbetat i trä, lera, textil Spelat instrument eller sjungit Använt Powerpoint eller Photoshop Spelat teater eller övat cirkus Enkätsvaren visar att fler flickor än pojkar är nöjda med akti- viteterna läsa böcker och skriva egna texter, vilket enklast förklaras av att fler flickor än pojkar också läser böcker och skriver egna texter i skolan. På samma sätt förklaras varför fler elever från storstadsregionerna är nöjda med aktiviteter som att spela instru- ment och sjunga än vad som är fallet i mindre kommuner. Vad eleverna vill göra De aktiviteter som eleverna i hög utsträckning faktiskt ägnar sig åt i skolan är inte alltid de aktiviteter de själva önskar göra. Exem- pelvis läser av eleverna böcker i skolan medan av dem nämner detta som en aktivitet de vill göra. Intresset för film och fotografering är stort bland elever i alla årskurser, framförallt bland flickorna. Betydligt fler elever anger också att de vill filma eller fotografera än antalet som har haft möjlighet till detta under senaste skolåret.