sou · GUB386 · 2007-01-01 00:00:00 — 37TP PT Se t.ex. Ds 2002:49. Den enskilda variabel som bäst följer den svenska sjukfrånvarons utveckling är konjunkturen. Arbetslöshet och sjukfrånvaro uppträ- der närmast som kommunicerande kärl – därmed inte sagt att de är det. Två förklaringar brukar ges till varför det skulle kunna vara så. Den första är att det i stor utsträckning rör sig om samma personer och att de går mellan arbetslöshet och sjukskrivning. Denna hypo- tes får dåligt stöd i en analys av flöden mellan sjuk- och arbetslös- hetsförsäkringarna.TPF38FPT Den andra förklaringen är att arbetslöshet har en disciplinerande effekt som gör att människor drar sig för att sjukskriva sig. Disciplineringshypotesen ter sig rimligare under krisårens kraftiga nedgång än under de senare perioderna med våld- samma förändringar av främst långtidssjukskrivningarna. Ett mönster som bestått, helt oavsett av om sjukfrånvaron i riket gått upp eller ned, är de stora regionala skillnaderna. Ohälsotalet i kommuner varierade 2005 mellan 20,3 och 77,3.TPF39FPT De regionala skillnaderna är kopplade till läget på arbetsmarknaden på ett sätt som är det omvända mot hur landets samlade sjukfrånvaro följer konjunkturen. Kommuner och län med hög arbetslöshet har också höga ohälsotal. De regionala skillnaderna illustrerar ett annat uttryck för den mjuka försäkringen. Sjukförsäkringen har tillåtits bli en parker- ingsplats för problem den inte är avsedd för. Brist på arbete kan enligt regelverket aldrig vara ett skäl för sjukskrivning. Ändå har det lokala arbetsmarknadsläget på ett mycket kraftfullt sätt tillåtits slå igenom i sjuktalen. Ett fenomen som är synligt över hela landet är att utflödet från sjukskrivning till arbetslöshet är litet. Särskilt anmärkningsvärt är att utflödet är oberoende av längden på sjukskrivningen.TPF40FPT Sjukförsäkringen bygger på att det senast ska ske en prövning av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden. En sådan prövning borde ge avtryck i form av ett ökat utflöde till arbetslös- het eller annat arbete. Att så inte är fallet är en indikation på att sjukförsäkringen i praktiken fyller en roll den inte är avsedd för. Tillämpningen av sjukförsäkringens regler är inte stabil. Försäkringens praktik lever inte upp till kravet på att lika fall ska behandlas lika. Samma diagnos leder till stora skillnader i sjukfallstider i olika delar av landet och tiderna har ökat . 38TP PT Se samtal om Socialförsäkring nr 14 (2006) Nya siffror om socialförsäkringarna. Ohälsotalet är antalet nettodagar med sjukpenning, rehabiliterings- penning och sjuk- aktivitetsersättning per person 16–. 40TP PT Se samtal om Socialförsäkring nr 16 (2006) Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa. har visat att den genomsnittliga sjukskrivningstiden vid hjärtinfarkt i olika län varierar mellan och drygt 300 dagar.TPF41FPT En studie av utvecklingen i har visat att den genomsnittliga sjukskrivningstiden ökat för flera specifika diag- noser. I ett urval sjukfall –91 var den genomsnittliga varaktigheten för sjukfall med diagnosen depression , i motsvarande urval –01 hade den ökat . För diagnosen fotledsfraktur hade den genomsnittliga tiden ökat från 110 till 245 dagar.TPF42FPT Tillämpningen är också känslig för det allmänna samhällsklimatet. När avslagsfrekvens fördubblas är det inte en följd av ändrade lagar utan av att reglerna börjat tillämpas.TPF43FPT Genomgående är att den mjuka försäkringen saknar den stabili- tet som kan förväntas och krävas av en försäkring mot arbetsoför- måga till följd av sjukdom. Konsekvenser av en mjuk försäkring Bristerna i sjukförsäkringens tillämpning leder till betydande kon- sekvenser för de försäkrade och samhället. Otrygghet, rättsosäker- het, höga frånvaronivåer, långa sjukfallstider och en stor utslagning från arbetsmarknaden är i stor utsträckning följder av den mjuka försäkringen. De kraftiga svängningarna i utnyttjandet, och den därmed stän- diga debatten om försäkringens funktion, skapar en miljö av osä- kerhet. Den bristande stabiliteten har lett till frekventa regeländ- ringar på så grundläggande områden som ersättningsnivåer och vem som har rätt till ersättning. I förlängningen riskerar instabiliteten att leda till att försäkringens värde försämras. De försäkrade kan inte lita på sin försäkring. Den bristande stabiliteten skapar också rättsosäkerhet. Medbor- garna kan inte räkna med en jämlik behandling. Slump och indivi- duella omständigheter lämnas ett utrymme som inte är förenligt med en rättssäker hantering. Försäkringens känslighet för andra problem än sjukdom tenderar att driva upp utnyttjandet. De svenska sjuktalen varierar inte bara kraftigt . De varierar på en hög nivå. En viktig del av den 41TP PT (2003). 42TP PT (2005). 43TP PT (2005T a)T . höga nivån är de långa sjukfallstiderna. saknar en tidsgräns för sjukskrivning vilket ger utrymme för sjukfall att pågå . Men även för kortare sjukfall är de svenska tiderna längre än i många andra länder.TPF44FPT Även om sjukfrånvaron har minskat kvarstår i mångt och mycket problemet med de långa tiderna. Vad som främst har skett är att inflödet sjunkit. Sjukfallens varaktighet ligger däremot på fortsatt höga nivåer. 1995 var inflödet av sjukfall (>28 dagar) 343 910 och mediantiden , 2005 var inflödet 334 479 men med en mediantid . Ska den samlade nivån komma tillbaka ned måste rimligen tiderna kortas, det är inte sannolikt att inflödet kommer att minska särskilt mycket mer. Om inflödet i stället vänder uppåt igen kan sjukfrånvaron och utslag- ningen snabbt närma sig toppnivåerna . Den allra mest allvarliga konsekvensen av den mjuka sjukförsäk- ringen, och inte minst de långa sjukfallstiderna, är att den i ökad utsträckning blivit en väg ut ur arbetslivet. Andelen med förtids- pension/sjukersättning i befolkningen har tredubblats (diagram 3.3).TPF45FPT I synnerhet är det till övervägande del kvinnor som drabbats. Förtidspension/sjukersättning är och har alltid varit nära knutna till sjukfrånvaron. Vägen till sjukersättning går normalt via sjuk- skrivning.TPF46FPT uppvisar förtidspensionerna en betydligt starkare trendmässig ökning än sjukfrånvaron. 44TP PT Se PM nr 10 Sjukskrivningstid och diagnos – och andra länder. 45TP PT Förtidspension ersattes av sjuk- och aktivitetsersättning (S/A). 46TP PT fanns visserligen formella möjligheter för äldre att åberopa arbetsmarknads- skäl som grund för förtidspension men även då förekom det normalt i kombination med sjukdom. Diagram 3.3 Andel förtidspensionärer i befolkningen 20–helårs- ekvivalenter 1970–2005 Källa: och egna bearbetningar. Sannolikheten att ett sjukfall skall avslutas med förtidspension/ sjukersättning är nära förknippad med längden på sjukfallet. Sjukfrånvaron i har rört sig i riktning mot allt längre sjukfall. Denna trend började och kom till sitt mest dramatiska uttryck när antalet långtidssjukskrivna nådde nivåer helt utan tidigare mot- svarighet.TPF47FPT Följden är att sjukfrånvaron i allt högre grad blivit en väg ut ur arbetslivet. Särskilt dramatisk har utvecklingen varit för de yngre åldersgrupperna (diagram 3.4). beviljades sjuk- och aktivitetsersättning till drygt 11 000 personer mellan 20–, vilket kan jämföras med ca 3 000 personer tidigare. En stor- skalig utslagning av unga via sjukförsäkringen är ett skrämmande och nytt fenomen. 47TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 7 (2006) Sjuk eller ledsen. Diagram 3.4 Antal nybeviljade förtidspensioner/sjuk- och aktivitetsersättningar till personer i åldern 20–1971–2005 Att allt fler yngre blivit förtidspensionerade innebär också att systemet, givet samma antal nybeviljade, blir alltmer kostsamt. Antalet år i arbetskraften som förloras via förtidspensioneringar har ökat avsevärt mer än antalet förtidspensionärer. Det är lätt att förbise de framtida kostnadsökningar som syste- met sannolikt står inför på grund av senare års ökning av antalet unga med sjuk- och aktivitetsersättning. Om man gör tankeexpe- rimentet att inflödet framöver stannar nivå i olika åld- rar, drar man kanske den förhastade slutsatsen att även de årliga utbetalningarna stannar nivå, eller åtminstone att de stabiliseras där . Men så är det inte. Det blir mycket mer. Något förenklat skulle det kunna förklaras på följande sätt; kommer det att finnas ett antal sjukersatta som är av traditionellt slag, dvs. sådana som lämnat arbetslivet relativt (sett i relation till denna framtida tidpunkt). Men det kommer också att finnas ett betydande antal 60-åringar med sjukersättning, vilka som 40-åringar har sjukersättning. De kommer att ha haft sjukersättning eller längre. Detta är en kategori som vi inte har så många av; fanns mycket få 40-åriga förtidspensionärer. Även vid ett oförändrat inflöde av nya ersättningsfall i alla åldrar – räknat från nu och framåt – kommer alltså stocken av 60-åringar att påtagligt utvidgas, efter- som inflödet av framtida 60-åringar inte bara består av nya sjuker- sättningsfall, utan också av de nuvarande 40-åringar som redan beviljats sjukersättning. Denna dynamik har stora ekonomiska konsekvenser. Diagram 3.5 visar att uppgick utbetalningarna till sjuk- och aktivi- tetsersättningar till . Om inflödet av nya fall i olika åldrar ligger kvar nivå (och inte återtagandefre- kvensen av ersättningar ändras) kommer utbetalningarna att öka till ca 76 miljarder ( priser), där de sedan stabiliseras. Nybeviljandena var avsevärt lägre än . Men om nybeviljandena kunde pressas tillbaka till genomsnittsnivån 1996– 1998 skulle utbetalningarnas framtida jämviktsnivå bli 50 miljarder, dvs. 26 miljarder lägre. Och även om återgången till tidigare nybeviljandenivåer bara skulle gälla personer blir besparingen hela . Utslagningen av de unga är det riktigt kostsamma.TPF48FPT 48TP PT Beräkningarna bygger på en modell som utarbetats inom i samarbete med och redovisas i Samtal om Socialförsäkring nr 15 (2006) Diagram 3.5 Årliga utgifter för sjuk- och aktivitetsersättning i tre scenarier (miljarder kronor) Fall A Lika många nya fall som ; döds- och återtagandesannolikheter. (Jämviktsutgift 76 064 milj.kr. Fall B Åldern 50–: lika många nya fall som ; åldern 20–: lika många nya fall som – 1998; döds- och återtagandesannolikheter. (Jämviktsutgift 49 888 milj. kr. Fall C Lika många nya fall som 1996–1998 (knappt 40 000 ); döds- och återtagandesannolikheter. (Jämviktsutgift 42 593 milj.kr. Källa: Samtal om Socialförsäkring nr 15 Ohälsoskulden. Kriterier för en väl fungerande sjukförsäkring En mindre mjuk försäkring syftar inte till lägsta möjliga sjukfrån- varo eller till så få sjuk- och aktivitetsersatta som möjligt. Sjukdom finns och vem som helst kan drabbas. En bra försäkring ska ge ett gott skydd när olyckan är framme. Men det är ett skydd som ska gå till rätt person och utgå . Konsekvenserna av den mjuka försäkringen är otrygghet, onödigt höga kostnader och utslagning. En stabil försäkring ska ge motsatsen. Det är möjligt att en del av det svenska problemet är en motvilja mot att slå fast vad som på aggregerad nivå är rätt och rimligt. finns det ett antal tydliga mål som skulle kunna sättas upp för att bedöma hur väl sjukförsäkringen fungerar. Stabilitet och rum. Sjukfrånvaron bör ligga relativt kon- stant och variationer bör inte kunna kopplas till kon- junktur och lokalt arbetsmarknadsläge. Det finns ingen anledning till varför nivån på den svenska sjukfrånvaron ska avvika påtagligt från den i likartade länder. En hjärtinfarkt bör, givet arbetet, ha samma betydelse för arbetsförmågan i som i och i som i . Sjukförsäkringen är för mjuk. Men den är också för hård. något från ovan är det lätt att få intrycket av ett system där alltför många alltför snälla aktörer inte tillämpar den lagstiftning och det regelverk som faktiskt finns. Resultatet är orimligt många långa sjukfall och stora kostnader. Sett inifrån finns det många, mer eller mindre anekdotiska, vittnesmål om en sjukskrivningsprocess där man som sjukskriven misstänkliggörs, kontrolleras och noncha- leras. är den som varit sjukskriven nöjd med den behandling och det bemötande man fått. Aktiva insatser av olika slag kommer ofta mycket sent eller inte alls och för många innebär sjukskrivningen en nedstigning i ett svart hål av väntan. En möjlig reformväg är att helt enkelt strama åt, att underkänna vissa diagnoser, att sänka ersättningar, att låta sjukdomens pris bli så högt att människor tvingas ut ur försäkringen. Men det är en nödlösning. Vägen till en stabil försäkring kan också gå via föränd- ringar som bygger något nytt och bättre. Att skapa en mindre mjuk försäkring behöver inte innebära att det är de sjuka som kläms åt. I grunden handlar det om att många inblandade ska få nya för- väntningar på vad som är rimligt och önskvärt. Ju fler som förväntar sig att resultatet ska vara en stabil försäkring med ett lägre utnyttjande desto större är chansen att det också blir så. Förväntningarna formas hos enskilda individer men också i möten mellan människor. I mötet mellan den sjuke och läkaren, i kontakten mellan försäkringsgivaren och arbetsgivaren och i alla de andra kombinationer av möten som tillsammans bygger sjukskrivningsprocessen. När alla inblandade börjar forma en gemensam bild av hur försäkringen ska fungera kommer resul- taten att styra in mot det förväntade. En grundläggande norm som måste få starkare fäste är att åter- gång i arbete är ett fundamentalt mått på kvalitet, inte bara i sjuk- försäkringen utan också för sjukvården. räknas inte ens tiden för återgång i arbete med i sjukvårdens kvalitetsregister. Ändå kan det konstateras att det är ett av de slagkraftigaste sammanfattande kvalitetsmått man kan hitta. Vad en reform i första hand måste sikta på är att ge nya vägar för morgondagens sjukskrivna. Om färre skall passera genom sjuk- skrivning ut i sjuk- och aktivitetsersättning måste fler mycket snabbare hitta en väg tillbaka från sjukdom till arbete. Ofta handlar en sjukskrivning inte om att gå från frisk till sjuk till frisk. Det sjuka finns där, mer eller mindre, och problemet är att det gamla arbetet inte längre fungerar. I ett gott samhälle blir då frågan vilket arbete som skulle kunna förenas med det sjuka; var och hur det går att ta till vara det friska. Helst sker bytet redan innan problemen lett till sjukskrivning. I andra hand är det viktigt att sjukskrivningen blir början på en omställningsprocess. I lycko- samma fall kan övergången ske direkt från sjukskrivning till nytt arbete och i andra fall kan det komma att krävas med arbets- löshet innan målet nås. I samtliga fall är omställningen att föredra framför fortsatt sjukskrivning och i slutändan sjuk- eller aktivitets- ersättning. Uppgiften för försäkringssystemen är att underlätta omställningen och förändringar bör syfta till att förankra det önsk- värda och naturliga i att så sker. Vägen är lång till en stabil försäkring som klarar att ge trygghet vid sjukdom men också bidrar till omställning och erbjuder vägar tillbaka till arbete. De grundläggande uppgifterna att minska utslagningen och att få mer nöjda försäkrade kommer inte att nås utan en mångfald av åtgärder. Det behövs en reform som bidrar till att skapa en positiv spiral i en ny riktning. Idealet om en stabil för- säkring med ett lägre utnyttjande måste grundas i sjukförsäkring- ens vardagliga möten. Det är där om arbetets värde och förväntningarna om ett bättre liv utanför försäkringen måste vinna fotfäste. När allas våra förväntningar om det goda förändras, när varje sjukfall börjar med frågan om hur det skall sluta och när det betraktas som en halv seger att gå från sjukskriven till arbetslös, då byggs en positiv spiral där försäkringens utfall och försäkringens vardag bekräftar varandra och där alla har något att vinna. Det är en sådan reform som behövs. Sjukförsäkringen syftar till att ersätta bortfallet av inkomst vid arbetsoförmåga på grund av sjukdom. Alla löper risk att drabbas av sjukdom och de ekonomiska konsekvenserna kan bli mycket stora – alltså finns ett försäkringsbehov. En allmän obligatorisk sjukför- säkring har funnits i men även långt fanns olika försäkringslösningar mot sjukdom. Redan under 1800- talet växte sjukkassor fram. Olika yrkesgrupper gick samman och skapade ömsesidiga försäkringar. Sjukförsäkringen kan sägas bestå av två delar; ett skydd mot till- fällig arbetsoförmåga (sjukpenning) och ett skydd mot varaktig arbetsoförmåga (sjuk- och aktivitetsersättning tidigare kallat för- tidspension). Det är i grunden två delar av samma försäkring men regler och villkor skiljer sig på flera punkter. I det här kapitlet kommer båda delarna att behandlas. Den moderna sjukförsäkringen är en inkomstrelaterad försäk- ring. Såväl avgift som ersättning baseras på den egna inkomsten. Konstruktionen bygger på antagandet att det är den egna levnads- standarden vi har behov att försäkra, större inkomster tenderar att åtföljas av större utgifter. Rimligheten i det antagandet stärks av de avtalsförsäkringar som växt fram för att komplettera i de delar där den allmänna försäkringen inte ansetts räcka till.TPF49FPT Sjukförsäkringen har länge varit hett debatterad och föremål för olika reformer och ingripanden. Försäkringen har inte fungerat som den borde. Vårt uttryck för detta är att sjukförsäkringen är för mjuk. Trots de många ingreppen kvarstår ett stort reformbehov. Både på ett principiellt och på ett mer praktiskt plan finns mycket kvar att göra för att vi ska få en bra sjukförsäkring. 49TP PT Avtalsförsäkringarna innehåller typiskt sett både en generell komplettering som höjer den allmänna ersättningsnivån och en del som kompenserar för det inkomsttak som finns för ersättningen från den allmänna försäkringen. För en översikt se och (2005) och Samtal om Socialförsäkring nr 6 (2005) Trygg i början – om samspelet sjukförsäkring, avtalsersättningar och tid. En översyn av sjukförsäkringen väcker rader av frågeställningar och förändringsförslag. Det finns stora möjligheter att kombinera olika delar på just det sätt man själv finner lämpligt. Från utred- ningens sida har vi gjort bedömningen att en specifik förändring är helt central och bör utgöra kärnan i en framtida reform; sjukförsäk- ringen bör göras mer självständig.TPF50FPT En självständig försäkring förutsätter att premieinkomsterna motsvarar försäkringens utgifter och att om premie eller försäkringsvillkor förändras är det försäk- ringstagarna som påverkas. Bara den vars premie är betald är för- säkrad. I följande avsnitt ägnar vi oss åt frågor kring hur en bra försäk- ring bör se ut och fungera. Ett genomgående tema är spänningen mellan brister i försäkringens funktion och i vilken grad det är möjligt att hävda försäkringsmässiga principer. Ju bättre försäk- ringen fungerar, bl.a. med avseende på vilka som ges rätt till ersätt- ning, desto lättare blir det att värna en bra försäkring. En väl funge- rande försäkring kan tillåtas vara mer generös än en dåligt funge- rande. Innebörden av begreppet ha råd med formas av hur för- säkringstagarna upplever sin försäkring. Vi ser många brister i hur porten till försäkringen värnas och på vilka grunder ersättningar betalas ut.TPF51FPT Men vi ser också påtagliga brister i det skydd försäkringen verkligen ger. Klarar man att åtgärda de förra skapas en legitimitet för att också på allvar ta itu med de . Med en mera självständig försäkring är det inte självklart att staten ska ta ett lika stort ansvar för hanteringen som . Vi ser vissa poänger med att t.ex. arbetsmarknadens parter får ett större ansvar. I det läget kanske en del av det som behandlas i det här kapitlet inte alls ska regleras av utan lämnas till den som administrerar försäkringen att besluta om. En viktig fråga är därför vad som oundgängligen måste vara statens ansvar och vad som skulle kunna delegeras till någon annan. Mycket skulle stå att vinna om sjukförsäkringen behandlades mera som en försäkring och mindre som ett bidragssystem. 50TP PT Under arbetets gång tycker vi oss också ha upplevt att det bland olika aktörer finns en relativt bred uppslutning bakom denna idé. 51TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 3 (2005) Port och portvakt. gande utgör grundbulten för våra resonemang om framtidens sjukförsäkring. En ökad försäkringsmässighet är den utgångspunkt från vilken vi tecknar möjliga reformvägar. En försäkring bygger på att människor, som är utsatta för samma risk, går samman och poolar sina riskbuffertar. Genom att avstå en del av sin inkomst i form av en försäkringspremie får man rätt till kompensation, en försäkringsersättning, om förmågan att tjäna in inkomsten skulle försvinna. Den tjänst man betalar för är vet- skapen att vara försäkrad. Det faktum att det är de försäkrade och inga andra som betalar för försäkringen skapar en situation med dubbla egenintressen hos försäkringstagarna; de vill dels ha en så billig försäkring som möj- ligt och dels att ersättningen är tillräckligt hög för att försäkringen ska ge den efterfrågade tryggheten. I spänningen mellan dessa intressen skapas förutsättningar för att såväl de försäkrade som för- säkringsgivaren ska bidra till att vårda försäkringen. Grunden för att mobilisera det dubbla egenintresset ligger i att sjukförsäkringen ges en ökad självständighet. Kärnan i självstän- digheten är en sammanhållen ekonomi.TPF52FPT I en självständig allmän sjukförsäkring täcker försäkringstagar- nas helt och hållet försäkringens utgifter och premierna används bara till det. Ett annat kännetecken är att ändrade och försäkringsvillkor får fullt genomslag för försäkringstagarna. Staten neutraliserar alltså inte effekten av förändringar genom exempelvis skatteförändringar, åtminstone inte med automatik. Inte heller får sjukförsäkringen tillskott från annat håll för att för- hindra premiehöjningar eller villkorsförsämringar. Slutligen kan alla förändringar av premie- och försäkringsvillkor motiveras utifrån försäkringen själv. Definitionen innebär följande: Överskott används till att förbättra villkoren eller till att sänka premien/arbetsgivaravgiften. Underskott leder till att pre- mien/arbetsgivaravgiften höjs eller till att utgifterna minskas genom att villkoren förändras (fler karensdagar, lägre ersätt- ningsnivå, bortre parentes eller stopp för ersättning vid viss diagnos) eller genom att eventuella brister hos portvakten åtgärdas. Om premien höjs drabbas försäkringstagarna, inte skattebe- talarna. Likaså gynnas enbart försäkringstagarna om premien 52TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 8 (2006) Sjukförsäkring på egna ben. Arbetsgivaravgiftens höjning eller sänkning får slå igenom. Endast den vars premie är betald är försäkrad. Om man vill att t.ex. arbetslösa, studerande, föräldralediga och nyanställda ska slippa betala premie men ändå få vara försäkrade, måste pre- mien betalas av övriga försäkringstagare eller av staten. Faktorer som ligger utanför försäkringen motiverar inte villkorsändringar i sjukförsäkringen; exempelvis oväntade utgiftsökningar inom annan socialförsäkring eller skattefinansi- erad verksamhet. En självständig sjukförsäkring skulle medföra att betydligt fler på ett betydligt tydligare sätt skulle beröras av försäkringens väl och ve. Arbetsmarknadens parter får ett ännu större intresse av en välskött försäkring eftersom det blir tydligt att det är från förhand- lingsutrymmet som pengarna tas.TPF53FPT Om sjukförsäkringens utgifter minskar kan arbetsmarknadens parter inte räkna med att för- handlingsutrymmet ökar. Om utgiftsminskningar blir något som arbetsgivare och arbetstagare får glädje av i form av ett större för- handlingsutrymme skapas drivkrafter hos parterna att förhindra och förkorta sjukfrånvaro. Parterna vill kanske ansvara för upp- gifter som ligger på , arbetsförmedlingarna eller arbetsgivarna. Eller kanske vill de ansvara för uppgifter som i praktiken ingen ansvarar för – t.ex. att ge personer som riske- rar att bli sjukfrånvarande möjlighet att medan tid är och med för- säkringens hjälp byta arbetsuppgift eller arbetsgivare.