sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — De uppgifter som återfinns där ligger till grund för kommitténs överväganden och förslag också när det gäller elektroniskt distribuerade dagstid- ningar. I föreliggande avsnitt redogör kommittén mera specifikt för sina överväganden och förslag avseende möjligheterna för elektro- niskt distribuerade dagstidningar att erhålla direkt presstöd. Definition av massmedier m.m. Massmedier definieras i på följande sätt. Massmedier (eng. mass medium, av mass (folk)massa och medium förmedlingslänk, uttrycksmedel), tekniska medier och medieorgani- sationer som förmedlar information eller underhållning till en stor publik, vilken i stort sett nås av massmedieinnehållet. Ut- märkande för massmedier är att de utgör en del av en offentlig mass- kommunikationsprocess. Redan i äldre tid fanns det medier som fyllde en motsvarande funktion, t.ex. flygblad. Framväxten av moderna massmedier har nära anknytning till utvecklingen av det moderna industrisamhället, ofta kallat massamhället, . Särskilt urbaniseringen skapade förutsättningar för masspridda medier, som möjliggjorde för människor att hålla sig orienterade om skeendet och som kunde erbjuda avkoppling. betraktas dagspress, veckopress, tidskrifter, radio, TV, satellit- och kabelsystem som mass- medier. Även böcker, videogram och fonogram brukar räknas dit. Däremot är det mera omtvistat i vad mån telefon, telefax och videotex är massmedier, eftersom dessa mera har karaktären av privata medier för begränsade grupper av människor än av offentligt tillgängliga medier. Den medieteknologiska utvecklingen har dock gjort det svårt att upprätthålla en klar gräns mellan massmedier och andra medier. Massmedier kan sägas ha två grundläggande funktioner: information och underhållning. I fråga om information har efter hand nyhetsför- medling kommit att dominera. har gränsen mellan informa- tion och underhållning blivit mindre tydlig. Som framgår av definitionen anges massmedier vara en del av en offentlig masskommunikation. Masskommunikation definieras i som medierad kommunikation, en kommu- nikationsprocess där förmedlingen sker genom ett massmedium. Fyra egenskaper anges skilja masskommunikation från annan kom- munikation. Den är indirekt: den måste alltid gå genom ett tekniskt eller organisatoriskt medium, dvs. sändaren är skild från mottaga- ren och/eller rum. Den är även enkelriktad: någon feedback i sändningsögonblicket är inte möjlig. För det tredje är den oper- sonlig eller offentlig: sändaren vet inte alltid vem eller vilka som tar emot meddelandet, och kommunikationen är inte heller riktad till en enskild person utan till en grupp. För det fjärde är den samtidig: sändaren når en stor mängd människor . Utifrån gängse definitioner torde begreppet massmedium något förenklat kunna sägas avse ett visst format – t.ex. tryckt publika- tion, ljudradio- eller tv-program som används för att kommuni- cera information till allmänheten genom en standardiserad distri- butionskanal. Enbart ett visst redaktionellt innehåll kan alltså inte betraktas som ett massmedium. Inte heller kan enbart den infra- struktur som används för att sprida informationen betraktas som ett massmedium. En kategorisering mellan olika massmedier kan göras beroende på om de är avsedda att tas emot av slutanvändarna med tekniska hjälpmedel eller inte. Till massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel hör t.ex. ljudradio- och tv-utsändningar (jfr 1 kap. 1 § radio- och TV-lagen (1996:844)), medan exempelvis tryckta dagstidningar hör till den senare kategorin. Det kan kon- stateras att sätten för återgivande av information är större för massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Utan tekniska hjälpmedel kan text och stillbilder förmedlas. Genom användande av tekniska hjälpmedel kan även ljud och rörliga bilder förmedlas. En annan kategorisering kan göras mellan massmedier utifrån deras möjligheter till stationära, portabla och mobila lösningar. Det är här klart att tryckta publikationer har mycket goda mobila egenskaper. För dagstidningarna skedde en förbättring i detta avseende genom en allmän övergång från broadsheet till berliner- eller tabloidformat. I fråga om mobiliteten för massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel gick det i vart fall tidigare att dra en skarp skiljelinje. Tv-apparater och infrastruktur för tv-utsändningar var avpassade för stationär mottagning med fast utomhusantenn, medan de portabla och mobila lösningar som fanns att tillgå bestod av ljudradioutsändningar. I och med den tekniska utveckling som ägt rum går det inte längre att dra samma skarpa skiljelinjer mellan massmedier avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel utifrån möjligheterna till mobil mottagning. Teknik finns nu utvecklad för portabel och mobil mottagning av tv-sänd- ningar till små handhållna enheter. Apparater anpassade för mobila tv-sändningar kan också användas för att visa text, grafik och stillbilder samt utrustas med andra tekniska funktioner som mobil- telefoni, handdator, gps-mottagare m.m. Visserligen kan en ljud- radioapparat som inte förutsätter tillgång till en skärm för bildvis- ning göras mindre än en mobil tv-apparat, men skillnaderna är inte längre stora. utvecklade mobila tv-mottagare ryms lätt i en jackficka. Möjligheterna till mobila lösningar för massmedier av- sedda att tas emot av tekniska hjälpmedel närmar sig tryckta publikationer. En kategorisering mellan olika massmedier kan vidare göras utifrån ett helhetsperspektiv, där hänsyn tas till faktorer såsom användarvänlighet, pris, tillgänglighet, mobilitet och bekvämlighet. I takt med att den tekniska utvecklingen har fortskridit i samhället har den tryckta dagstidningen dömts ut som mass- medium av olika bedömare. Uttalandena har gjorts med utgångs- punkt från formatets relativa begräsningar när det gäller möjlig- heterna att presentera information. Att kunna få informationen presenterad med en kombination av text, ljud och rörliga bilder har ansetts vara mera attraktivt för slutanvändare och annonsörer än enbart text och stillbilder. Det står dock klart att egenskaperna hos tryckta publikationer har stått sig väl i konkurrensen med mass- medier avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. fallet visas inte minst av Mediebarometerns undersökningar om svenska befolkningens medievanor. Av undersökningarna framgår att tryckta papperstidningar alltjämt har en central ställning på massmediemarknaden. Ett viktigt skäl är deras geografiska sprid- ning och goda täckning av de flesta tätorter. Slutanvändarnas val av olika massmedier är en komplex fråga som hänger samman med vanor, tid, ekonomiska resurser, intresse, etc. Den mest uppenbara fördelen hos en tryckt papperstidning är naturligtvis att den är tillgänglig för slutanvändarna utan tekniska hjälpmedel och att den därmed också är mycket lättanvänd. Härutöver kan nämnas faktorer som att pappers- tidningen rent visuellt är läsvänlig och att den är bekväm att läsa i olika sammanhang. Den är tålig, det är lätt att få överblick över innehållet, läsaren kan ta del av innehållet i sin egen takt och som passar denne, den är lättillgänglig och billig och den kan tillgodose konsumenternas behov av lokal information och förströelse. Tidningarna är också väl inarbetade på sina marknader. De flesta tidningar är och har ett förtroendekapital som ansamlats . Bedömare menar att den tekniska utvecklingen bidragit till att det numera inte finns så stora skillnader mellan tryckta dagstidningar och massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Kvaliteten på nyutvecklade skärmar har förbättrats så att de i princip kan ge samma läsupplevelse som vanligt papper. De är små och att enkla att handha. Att läsa text på skärmarna är i princip lika bekvämt som att läsa text i en pappers- tidning. Vidare kan användarna anpassa t.ex. storleken på tecken- snitt efter behov. Skärmarna är tåliga, strömsnåla och relativt billiga att tillverka. när det utvecklats en massmarknad kan skärmarna förväntas kosta i dagens penningvärde. Här- utöver kan skärmarna uppdateras mobilt. Andra mobila lösningar som möjliggör presentation av ljud och rörliga bilder kan innehålla funktioner som gör det möjligt att pausa utsändningar, spola tillbaka och ta del av utsändningarna . Detta innebär att en användare kan ta del av utsändningarna i sin egen takt och som passar denne bäst på ett sätt som liknar användandet av en tryckt publikation. Information som presenteras med ljud och rörliga bilder innebär också att bl.a. icke- läskunniga personer eller synskadade personer kan ta del av mate- rialet. Vid ett kommittésammanträde demonstrerade Tidningsutgivarna ett exempel på en skärm som kan användas för att läsa elektroniskt distribuerade dagstidningar. Skärmen, en s.k. läsplatta, kan presentera text och stillbilder och den finns redan i kommersiellt bruk i . Ännu har det inte lanserats läsplattor som kan återge färger, men sådana förväntas komma ut på mark- naden inom ett eller . Vid lanseringen av färgskärmar bedöms alla nödvändiga tekniska lösningar vara på plats för att ett försök med ett teknikskifte från tryckta papperstidningar till elektroniskt distribuerade dagstidningar skall kunna inledas. I detta sammanhang kan det nämnas att kommittén har föreslagit att det införs ett tillfälligt distributionsstöd för att stimulera dagstidnings- företag som ger ut tryckta dagstidningar att inleda försöksverk- samhet med en elektronisk distribution av dagstidningar som ett alternativ till distribution av tryckta dagstidningar, se avsnitt 5.8. Genom att konsumenter har tillgång till tekniska hjälpmedel som kontinuerligt kan uppdateras med information från olika massmedier minskar behovet av fysiska distributionskedjor. Miljö- påverkan i form av utsläpp och pappersförbrukning minskar. Sam- tidigt kan tekniska hjälpmedel alltså erbjuda konsumenterna för- delar genom att informationen kan presenteras med ljud och rörliga bilder. Konsumenterna ges därmed större möjligheter till informa- tionsinhämtning i olika sammanhang. I vissa situationer kan det vara en fördel att få informationen presenterad i text, medan ljudradioutsändningar kan vara det lämpligaste presentationsalter- nativet i andra fall. kan konsumenterna nå uppdaterad information var de än befinner sig. Rent allmänt kan det antas att konsumenter föredrar att ha tillgång till flera olika presentations- alternativ av redaktionell information. En utveckling som innebär att användningen av massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel ökar i betydelse innebär enligt vissa bedömare att begreppen ljudradio, tv och tidningar alltmer kommer att suddas ut. Från att redaktioner tidi- gare varit uppdelade på exempelvis ljudradio, tv eller dagstidningar målas det upp ett scenario där redaktioner inhämtar, bearbetar och sänder ut informationen via ett flertal kanaler i form av text, stillbilder, ljud, rörliga bilder eller grafik. Sändningarna kan ske parallellt och innehålla olika presentationsalternativ beroende på hur informationen distribueras, på papper, trådlöst eller via kabel. I ett sådant läge kommer tidningsredaktionerna inte att vara lika klart urskiljbara. Om bedömningen är riktig kommer det i fram- tiden att finnas skäl att pröva om presstödet bör läggas om till ett redaktionsstöd. Ett sådant stöd kan då fylla samma syfte som ett presstöd, men i stället ges till redaktioner som sänder ut motsva- rande information som dagstidningarna innehåller . En central fråga för kommitténs arbete är alltså hur snabbt ett teknikskifte kan förväntas vara genomfört. Vissa mera optimistiska bedömare menar att ett teknikskifte kan ta fart . Skälet är att den teknik som behövs i stort sett är färdig- utvecklad. Härutöver har människor genom den tekniska ut- vecklingen blivit vana att ta del av information genom tekniska hjälpmedel. Ett större antal medborgare har tillgång till internet. Mobiltelefonin är utbredd i samhället. Många använder bärbara musikspelare. Resonemanget bygger på att människor är intresserade av att ta till sig ny teknik så snart tekniken är användarvänlig och rimlig i pris. Det kan också konstateras att reklamintäkterna för elektroniska massmedier har ökat kraftigt , vilket kan antas bidra till att tidnings- företagen får allt större incitament att distribuera sina dagstid- ningar elektroniskt. De flesta bedömare menar dock att den tryckta papperstidningen kommer att bibehålla sin starka ställning under i vart fall det kommande decenniet. Bedömningen utgår från att papperstidningens kvaliteter i form av användarvänlighet m.m. inte kan ersättas samt att människors medievanor är starkt förankrade och att förändringar av medie- vanorna först sker i samband med generationsskiften. Enligt kommitténs bedömning är det svårt att med säkerhet förutse den framtida teknikutvecklingen och hur snabbt ett teknikskifte kommer att kunna genomföras. Det kan emellertid konstateras att den tryckta papperstidningen har en mycket stark ställning samt att det ännu inte lanserats några kommersiella lösningar för elektronisk distribution av dagstidningar med samma kvaliteter som tryckta publikationer. Utifrån vad kommittén erfarit saknas det vidare en klar strategi för utvecklingen av affärsmodeller för elektroniskt distribuerade dagstidningar. Det finns också en rad frågor för branschen att lösa innan ett teknikskifte kan äga rum. Hit hör frågor om upphovsrätt, tekniska frågor om vilka distribu- tionskanaler som skall användas för utsändningarna, hur användar- gränssnittet skall utformas. m.m. En annan aspekt som kan påverka tiden för ett teknikskifte är de stora befintliga investeringar som tidningsföretag gjort i bl.a. tryckerier och infrastruktur för distri- bution av tryckta dagstidningar. Investeringarna kan antas påverka SOU 2006:8 Elektroniskt distribuerade dagstidningar tidningsföretagens och andra aktörers intresse att övergå till elektronisk distribution. Något teknikskifte som innebär att papperstidningen mer eller mindre spelat ut sin roll som informationsbärare kan enligt kommitténs bedömning inte förväntas . I stället gör kommittén bedömningen att de tryckta dagstidningarna kommer att finnas kvar som huvudsakligt distributionssätt för text och stillbilder under överblickbar framtid. Avslutningsvis bör det i detta sammanhang framhållas att det enligt kommitténs mening inte finns något egenvärde att infor- mation förmedlas på papper eller presenteras i form av text, ljud eller rörliga bilder. Det presspolitiskt värdefulla är i stället till- gången till en mångfald av massmedier som uppfyller informations- , gransknings- och forumuppgiften och som därigenom bidrar till en för statsskicket vital opinionsbildning. Massmedierna bör också i möjligaste mån vara tillgängliga för samtliga medborgare oavsett utbildningsnivå, fysiska förutsättningar m.m. Tryckta dagstid- ningar bedöms vara det massmedium som mest heltäckande kan fullgöra de för det demokratiska systemet nödvändiga uppgifterna inom i vart fall det närmaste decenniet. Genom den tekniska utvecklingen kan emellertid formatet för vad vi avser med dagspressen komma att förändras. En konvergens kan komma att ske mellan dagstidningar, ljudradio och tv-utsändningar. Kan före- komsten av nya massmedieformat lika bra eller bättre än tryckta dagstidningar fylla presspolitiskt eftersträvansvärda uppgifter finns det alla skäl att från statens sida uppmuntra en sådan utveckling bl.a. genom direkta och indirekta stödåtgärder på mass- mediemarknaden. 7.6.3Innebörden av elektroniskt distribuerade dagstidningar Kommitténs bedömning: Med elektroniskt distribuerade dagstid- ningar avses massmedier som uppfyller dagstidningsdefinitionen i presstödsförordningen (1990:524) och som distribuerar sitt inne- håll genom utsändningar av text och stillbilder som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Av kommitténs direktiv framgår att kommittén har i uppdrag att pröva statens engagemang på dagspressområdet. Kommittén har i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. I kommittén uppdrag ingår också att analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Med ledning av kommitténs direktiv framgår det att kommitténs arbete är avgränsat till dagstidningar. Mot bakgrund av de skarpa åtskillnader som tidigare funnits mellan tryckta publikationer och massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel (ljudradio- och tv-utsändningar) är det enligt kommitténs mening naturligt att tolka direktiven som att uppdraget omfattar mass- medier som förmedlar text och stillbilder. Som en konsekvens härav bör massmedier som förmedlar ljud och rörliga bilder exkluderas. framgår det klart av direktiven att uppdraget även omfattar dagstidningar som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel, dvs. dagstidningar som genom den tekniska utvecklingen i och för sig skulle kunna förmedla ljud och rörliga bilder. Att massmedier avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel inkluderats i uppdraget leder till svåra bedömningar när ett mass- medium skall betraktas som en dagstidning. Kan ett massmedium som förmedlar både text och stillbilder men även ljud och rörliga bilder, ljudradio eller tv, betraktas som en dagstidning? Är texten i ett visst massmedium underordnad rörliga bilder eller tvärtom? av ljudklipp att massmediet bör betraktas som ljudradio? Utifrån bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) blir frågor av detta slag aktuella att besvara när det gäller bedömningen av dels huruvida ett massmedium är att be- trakta som en dagstidning, dels mätningen av redaktionellt mate- rial. Som tidigare framgått anser kommittén att statens engagemang på dagspressmarknaden bör syfta till att främja en mångfald av massmedier som uppfyller informations- gransknings- och forum- uppgiften och därigenom bidrar till en för statsskicket vital opinionsbildning. Kommittén har pekat på en pågående utveckling mot mediehus där en och samma redaktion förmedlar redaktionellt innehåll via ett flertal olika kanaler. Kommittén anser det därför vara otillfredsställande om massmedier som utnyttjar nya tekniska lösningar för att förmedla sitt innehåll inte kan rymmas inom ramen för det nuvarande presstödssystemet. anser kom- mittén att det skulle föra för långt att betrakta massmedier som innehåller ljud och rörliga bilder som dagstidningar. Ljudradio- och tv-program är inte dagstidningar utifrån nuvarande begreppsbild- ning. Inom ljudradio och tv finns dessutom public service-bolagen . Som redovisats i det föregående gör kommittén också bedömningen att tryckta dagstidningar kommer att bibehålla sin centrala ställning på massmediemarknaden som kommittén anser sig kunna överblicka. Den naturliga utgångs- punkten är därför enligt kommittén att låta dagstidningsbegreppet omfatta endast massmedier som förmedlar text, grafik och still- bilder, oavsett om de är avsedda att tas emot med tekniska hjälp- medel eller inte. En fördel som uppnås med denna lösning är att tryckta dagstidningar och elektroniskt distribuerade dagstidningar görs principiellt likställda. Angiven utformning av presstödet gynnar således en viss presen- tationsform framför andra, men kan kombinationen av text, ljud och bild öka möjligheterna till förståelse och upplevelse hos slutanvändarna. Tillgången till andra presentationsalternativ inkluderande ljud och rörliga bilder kan antas bidra till mervärden för slutanvändarna och utgöra ett viktigt skäl för dessa att i allt högre utsträckning övergå till massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Genom att avgränsa mätningen av redaktionellt material till text och bilder stimuleras inte utveck- lingen av alternativa produktions- och distributionssätt. Den bedömning kommittén gör är ändock att ett teknikskifte ligger fram i tiden. kommer att utgöra den huvudsakliga distributionsformen . Det finns emellertid skäl att från statens sida följa utvecklingen och tillse att de resurser som kan användas för presstöd även i fram- tiden kommer att gynna mångfald och konkurrens om redaktio- nellt material på massmediemarknaden. Kommitténs bedömning: Regelverket i presstödsförordningen (1990:524) och föreskrifter (KRFS 1997:13 och 2002:1) är teknikneutralt såtillvida att det är formellt möjligt för en dagstidning att erhålla driftsstöd oavsett hur tidningen distribueras. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att regelverket för presstödet skall vara utformat teknikneutralt. Det sätt på vilket en dagstidning distribueras bör således inte spela någon roll vid bedömningen av om en dagstidning berättigar till driftsstöd. När det gäller frågan huruvida regelverket är teknikneutralt bör det inledningsvis framhållas att det från olika håll till kom- mittén framförts att ett flertal bestämmelser i presstödsförord- ningen, bl.a. om hushållstäckning, inte skulle vara tillämpliga på elektroniskt distribuerade dagstidningar. Utgångspunkten för sådana bedömningar kan vara att en tidning som publiceras på t.ex. internet inte har någon bestämd geografisk begränsning samt att dagstidningar som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel kan presentera information med ljud och rörliga bilder. Detta leder i sin tur till problem att tillämpa bestämmelser om t.ex. hushålls- täckning och redaktionellt material. Vad som enligt kommitténs bedömning ger upphov till dessa och likartade bedömningar är de skillnader som framträder mellan massmedier som är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel och massmedier som är avsedda att tas emot utan tekniska hjälpmedel. Som framgått i det före- gående har kommittén emellertid bedömt att en elektroniskt distri- buerad dagstidning principiellt sett är helt likställd med en tryckt papperstidning. Utgångspunkten för kommitténs bedömningar i det följande är alltså att den enda skillnaden mellan tryckta dagstid- ningar och elektroniskt distribuerade dagstidningar är distribu- tionssättet. Det kan konstateras att även elektroniskt distribuerade dagstid- ningar kan erhålla presstöd med stöd av det nuvarande regelverket. På flera ställen i regelverket framgår det visserligen att regelverket har utformats med utgångspunkt från de förhållanden som gäller för tryckta dagstidningar, men det finns enligt kommitténs bedöm- ning inget formellt hinder för att en elektronisk dagstidning skall kunna erhålla driftsstöd. Inget hindrar ett tidningsföretag som distribuerar sin tidning elektroniskt från att ha abonnenter på samma sätt som en tryckt dagstidning. På motsvarande sätt som hushållstäckningen kan fastställas vid en revision av en pappers- tidning kan hushållstäckningen revideras även för en elektronisk tidning. Vidare finns det i regelverket bestämmelser om redaktionellt material. För att en publikation i presstödssammanhang skall betraktas som en dagstidning krävs bl.a. att den har ett eget redak- tionellt innehåll som utgör av dess totala redak- innehåll. Härutöver används begreppet redaktionellt inne- håll för att skilja ut dels storstadstidningar från övriga högfrekventa dagstidningar, dels lågfrekventa dagstidningar från övriga publika- tioner. Mätning av redaktionellt innehåll är således av central betydelse för beslut om driftsstöd. De enda bestämmelser om själva mätningen av redaktionellt innehåll som återfinns i regelverket är dels föreskriften i press- stödsförordningen att med redaktionellt innehåll avses hela tidningsinnehållet, mätt i spaltmeter, under ett kalenderår med undantag av annonsandelen och andelen egna annonser, dels bestämmelsen i föreskrifter att vid beräkning av antalet spaltmeter tillämpas en spaltbredd . I regel- verket finns det alltså inga bestämmelser om storlek på teckensnitt, etc.