sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — I de fall för talan om näringsförbud i samband med mål om konkurrensskade- avgift skall dock handläggningen ske enligt regler för indispositiva tvistemål. skall emellertid inte tilldelas någon roll när det gäller övervakningen av meddelade förbud eller åtgärder med anledning av att förbud överträds, dvs. väcka åtal eller ansöka om förlängning av för- budstiden. Som vi tidigare framhållit bygger vårt förslag om näringsförbud för vissa allvarliga överträdelser av konkurrensreglerna på att det skall vara möjligt att hantera frågor om näringsförbud inom ramen för det administrativa systemet. För att åstadkomma en sådan ordning behövs regler i lagen om näringsförbud som ger behörighet att föra en förbudstalan dels i samband med ett mål om konkurrensskadeavgift, dels i ett enskilt ärende om näringsförbud. Dessutom bör förfarandet i det först nämnda fallet regleras av regler för indispositiva tvistemål och i det senare fallet av lagen om domstolsärenden. Vidare måste vara exklusivt behörig att pröva frågor om näringsförbud enligt den av oss föreslagna bestämmelsen. För rättens samman- sättning bör reglerna i konkurrenslagen tillämpas. tingsrätts domar och beslut beträffande frågor om näringsförbud bör få överklagas till , och i enlighet med våra tidigare överväganden bör krav på prövningstillstånd gälla. Sålunda bör regler som åstadkommer den beskrivna ordningen föras in i lagen om näringsförbud. Vidare bör i stort sett samma processuella bestämmelser som gäller för de fall åklagare tillämpar bestämmelserna om närings- förbud gälla även vid tillämpningen av den av oss föreslagna bestämmelsen, och bör därvid kunna agera i den Individuella sanktioner som kan utgöra alternativ till straff roll som tilldelats åklagare enligt de nuvarande reglerna. Av såväl resurs- och effektivitetsskäl som systematiska skäl bör dock verket inte tilldelas någon roll när det gäller övervakningen av meddelade förbud. Detsamma bör gälla åtgärder med anledning av att förbud överträds, dvs. väcka åtal eller ansöka om förlängning av förbuds- tiden. Frågan är dock hur man rent lagtekniskt åstadkommer en sådan ordning. I det sammanhanget är det av betydelse att lagen om näringsförbud successivt har byggts på med nya bestämmelser. Den är därför rörig, och språkbruket är i flera avseenden något föråldrat. Det ingår självfallet inte i vårt uppdrag att närmare överväga den befintliga lagens struktur och disposition eller hur de befintliga bestämmelserna rent språkligt har avfattats. Vi anser dock att det är angeläget att detta sker. Vid nu angivna förhållanden har vi inget annat val än att utgå från den nuvarande lagens disposition. Sålunda bör lagen om näringsförbud kompletteras och justeras så att och domstolarna kan tillämpa den av oss före- slagna förbudsbestämmelsen.TPF76FPT Konsekvenserna av våra ställningstaganden i denna del är bl.a. att det även avseende den förbudsbestämmelse vi föreslår finns möjlighet att meddela interimistiska förbud,TPF77FPT kan förordnas offentlig försvarare för den som avses med förbudsyrkandet, om det finns särskilda skäl,TPF78FPT är regler om rättegångskostnader i brottmål tillämpliga,TPF79FPT det är möjligt att föra talan om att ett lagakraftvunnet beslut om näringsförbud skall upphävas, om det senare kommer fram att vederbörande inte hade grovt åsidosatt vad som ålegat honom eller henne i näringsverksamhet,TPF80FPT det är möjligt att i samband med beslut om näringsförbud medge tid för avveckling av förbjuden näringsverksamhet och därvid meddela närmare föreskrifter om vilka åtgärder som får vidtas m.m.,TPF81FPT 76TP PT Se närmare avsnitt 18.2.6 i författningskommentaren 77TP PT 10-14 §§ lagen om näringsförbud 78TP PT 8 d § första stycket lagen om näringsförbud 79TP PT 8 d § andra stycket lagen om näringsförbud 80TP PT 15-17 §§ lagen om näringsförbud 81TP PT 18 § lagen om näringsförbud Individuella sanktioner som kan utgöra alternativ till straff det är möjligt att medge dispens från ett förbud.TPF82FPT Det bör också framhållas att en annan konsekvens av våra förslag är att det inte torde komma i fråga att i något fall höra den som avses med ett yrkande om näringsförbud under sanningsförsäkran eller ed. Likaså torde bestämmelse om att vittne eller part må vägra att yttra sig angående omständighet vars yppande skulle röja att han eller hon förövat brottslig eller vanärande hand- ling bli i vart fall analogt tillämplig.TPF83FPT 15.5.5Några avslutande reflektioner – effektivitets- och resursfrågor m.m. Att införa en ordning med näringsförbud för vissa typer av över- trädelser av konkurrensreglerna kommer inte att vara ett underme- del som en gång för alla skapar respekt för konkurrensreglerna. Så länge det finns företagsamhet kommer det sannolikt också att finnas oseriösa företrädare för företag som av någon anledning är beredda att ta de risker som ett kartellsamarbete innebär. Ett näringsförbud skulle dock innebära ännu ett riskmoment och en osäkerhetsfaktor som kan komma att påverka företagens beslut att samarbeta i karteller. Det skulle också sända en stark signal till de som rättsligt eller faktiskt utövar ledningen över företag att stats- makten ser allvarligt på kartellsamarbeten och är beredd att vidta kraftfulla åtgärder mot individer i företagens ledningar som direkt eller indirekt medverkar i sådana samarbeten. En sådan signal lär sannolikt i de allra flesta fall sändas vidare ned i organisationen av de personer som är i ledande ställning i företagen och därigenom få avsedd handlingsdirigerande effekt. Det kan visserligen hävdas att en ordning med näringsförbud på konkurrensrättens område kommer att innebära att oseriösa före- trädare för företag ytterligare inrättar sitt beteende i syfte att minska risken för upptäckt. Det är också möjligt att så kan komma att bli fallet. Dock synes det vara en redan pågående – och ound- viklig – utveckling att oseriösa företag och dess företrädare vidtar allt mer raffinerade åtgärder för att minska risken för upptäckt.TPF84FPT Även om det skulle förhålla sig så att det bara är ett fåtal fall där ett 82TP PT 19-22 § lagen om näringsförbud 83TP PT 36 kap. 6 § , jfr 37 kap. 3 § andra stycket . Vid vårt samtal med framkom att tingsrätten ibland erinrar de som skall höras i mål om konkurrensskadeavgift om den först nämnda bestämmelsen. 84TP PT Jfr t.ex. o a s 143 ff Individuella sanktioner som kan utgöra alternativ till straff förbud kan komma i fråga som upptäcks och att dessa fall närmast kommer att selekteras fram av misstag från de berörda personernas sida, kommer eventuella förbud ändock att sända en kraftig signal till samtliga aktörer på marknaden om att priset för att delta i kartellsamarbeten blivit väsentligt högre . Vår slutsats är därför att ett näringsförbud måste antas ha en beaktansvärd allmänpreventiv effekt. Med hänsyn till att denna effekt kan uppnås utan de problem med parallella förfaranden och andra effektivitetsförluster som är förknippade med en kriminalise- ring kan den allmänpreventiva effekten över tiden t.o.m. förväntas bli större med ett näringsförbud än med en kriminalisering. De enda risker för effektivitetsförluster som vi ser med ett system med näringsförbud är att man i vissa fall har att hantera ytterligare en fråga och en eller flera parter inom ramen för det administrativa systemet. Därvid bör man dock ha i åtanke att förut- sättningarna för att föra talan om näringsförbud inte kommer att vara uppfyllda i samtliga kartellmål. Tvärtom torde dessa förutsätt- ningar vara uppfyllda i ett begränsat antal fall. När så är fallet synes det inte heller i allmänhet krävas några ytterligare utredningsinsat- ser från sida för att kunna knyta företagets överträdelse till en viss person. Det kan dock inte uteslutas att frågor om näringsförbud i vissa fall kan föranleda viss tidsutdräkt innan den rättsliga prövningen av ett kartellsamarbete kan avslu- tas.TPF85FPT Den eventuella ytterligare tidsutdräkt som må uppstå i dessa fall kan emellertid inte vägas mot det nuvarande systemet, utan måste ses i ljuset av att man faktiskt åstadkommer en individuell sanktion för de allra allvarligaste fallen, dvs. en ren effektivitets- vinst från sanktionssynpunkt. Vid sådana förhållanden kan vi inte se några betänkligheter i effektivitetshänseende med att införa en ordning med näringsförbud. Dessutom skulle med en sådan lösning sannolikt kunna stärka sin ställning inom , eftersom effekten av ett system med näringsförbud är att vi på nationell väg, i enlighet med , inför ett system med individuella sanktioner för vissa särskilt allvarliga överträdelser av . 85TP PT I det sammanhanget finns anledning att peka på de förändringar av preskriptions- bestämmelsen som vi föreslagit, se kap. 6. Om det trots dessa ändringar i något enskilt fall skulle uppstå tidsnöd, har med våra förslag möjlighet att först väcka talan om konkurrensskadeavgift för att i ett senare skede ansöka om näringsförbud. Även om ett mål om konkurrensskadeavgift och ett ärende om näringsförbud i formell mening inte kan kumuleras, torde det inte finnas något som hindrar domstolen från att i en sådan situation handlägga dessa frågor i nära samband med varandra. 16Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor Den nuvarande konkurrenslagen bör ersättas med en helt ny lag. Den nya lagstiftningen skall i allt väsentligt träda i kraft den 1 och beslut som har meddelats med stöd av den nu gällande konkurrenslagen skall anses meddelade med stöd av motsvarande bestämmelser i den nya konkurrenslagen (2008:000). På ännu gällande undantag samt i fråga om icke-ingripande- besked skall konkurrenslagens bestämmelser i dess lydelse före alltjämt tillämpas. Bestämmelsen i den nya konkurrenslagen om påförande av konkurrensskadeavgift för överträdelser av förbuden i artikel 81 eller 82 i EG-fördraget skall även fortsättningsvis tillämpas endast såvitt avser överträdelser som begåtts efter . För överträdelser som begåtts före skall, vid bestämmande av konkurrensskadeavgiften, inte beak- tas att företaget har överträtt något av förbuden i artikel 81 eller 82 i EG-fördraget. Den nya regeln om preskription skall tillämpas även på över- trädelser som har skett före ikraftträdandet, om inte möjlighe- ten att påföra konkurrensskadeavgift har bortfallit enligt bestämmelser i den nu gällande konkurrenslagen. För fordringar på skadestånd som har kommit till före skall rätten till ersättning även enligt den nya konkurrenslagen anses ha fallit bort, om talan inte väckts från det att skadan uppkommit. Beträffande företagskoncentrationer som har uppkommit före ikraftträdandet skall den nu gällande konkurrenslagens bestämmelser tillämpas. Om före ikraftträdandet har väckt talan om att åtaganden skall förenas med vite, skall den nu gällande lagens bestämmelser tillämpas. Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor Den nya bestämmelsen om gemensam handläggning av mål om konkurrensskadeavgift och skadestånd skall inte tillämpas på mål som vid ikraftträdandet är anhängiga vid domstol. I fråga om ärenden och mål som före ikraftträdandet är anhängiga vid domstol skall den nu gällande lagens bestämmel- ser om rättegångskostnader tillämpas. För prövningen av förutsättningarna för näringsförbud enligt den av oss föreslagna bestämmelsen skall hänsyn få tas till vad som ägt rum före ikraftträdandet endast såvitt avser frågan om förbud är påkallat från allmän synpunkt. Den nu gällande konkurrenslagen kom . Den har ändrats åtskilliga gånger och framstår nu som ett lagverk med många inskjutna a- och b-paragrafer. Lagens disposition är otydlig. En av våra huvuduppgifter är enligt våra direktiv att se över lagens struktur och överskådlighet. Vi har mot den här bakgrunden kom- mit fram till att det bästa är att skriva en helt ny lag. Vi har vidare valt att indela lagen i kapitel för att göra den lättare att överskåda och att numrera bestämmelserna särskilt i varje kapi- tel för att göra framtida – sannolika – lagändringar enklare. Den av oss föreslagna nya konkurrenslagen kräver inga omfattande förberedande åtgärder. Mot bakgrund av att rimlig tid skall sättas av för remissbehand- ling, fortsatt beredning inom och behandling i bedömer vi att den nya konkurrenslagen kan träda i kraft först . Övriga föreslagna ändringar i lagar och förordningar bör träda i kraft . och beslut som har meddelats med stöd av den nu gällande konkurrenslagen bör naturligtvis fortsätta att gälla. Sådana domar och beslut kommer i vissa avseenden att beröras av den nya lagens bestämmelser. Det bör därför införas en övergångs- bestämmelse enligt vilken äldre domar och beslut skall anses med- delade med stöd av motsvarande bestämmelser i den nya konkur- renslagen. Möjligheten för att beträffande avtal och för- faranden besluta om individuella undantag och icke-ingripande- besked upphörde . Då upphörde även bestämmelsen om s.k. automatiska undantag att gälla. Ändringarna föranleddes av förordning nr 1/2003. Det framgår av förarbetena till lagänd- ringarna att regeringen ansåg att för svenskt vidkommande företa- gen, även efter att dessa bestämmelser hade upphört att gälla, borde Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor kunna förlita sig på det skydd som de fått genom undantag eller icke-ingripandebesked.TPF1FPT Därför infördes i den nu gällande konkur- renslagen tre övergångsbestämmelser beträffande dessa situationer. Vi anser att, på samma sätt och av samma skäl som i fråga om den nu gällande konkurrenslagen, den lagens övergångsbestämmel- ser bör tillämpas på undantag som har beslutats före . I likhet med vad som gäller bör emellertid ett sådant beslut inte kunna förnyas enligt de bestämmelser som gällde före . Likaså bör den nu gällande lagens övergångs- bestämmelser tillämpas på s.k. automatiska undantag samt i fråga om icke-ingripandebesked som beslutats före . Vi föreslår vidare en ny modell för att bestämma konkurrens- skadeavgiftens storlek. Vi bedömer att mål om konkurrensskade- avgift sannolikt innefattar en anklagelse om brott i Europakonven- tionens mening. Detta väcker vissa övergångsfrågor när det gäller överträdelser av förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen eller i EG-fördraget som har begåtts före den nya lagens ikraftträdande.TPF2FPT De föreslagna bestämmelserna kan uppfattas som en skärpning av sanktionssystemet. Våra direktiv och vad som föregått dessa bidrar till att man kan dra en sådan slutsats. I allt väsentligt är dock de regler som vi föreslår endast en kodifiering av vad som måste anses följa av rättspraxis och förarbetsuttalanden. Syftet med införandet av de nya bestämmelserna är bl.a. att ge domsto- larna förutsättningar för att kunna döma ut speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter i särskilt allvarliga fall, genom att det blir lättare att identifiera dessa fall. Det kan inte i sig anses innebära att sanktionssystemet har skärpts. Vi anser också att en korrekt tillämpning av de nu gällande bestämmelserna bör leda till i stort sett samma resultat som de nya vi föreslår. Det är därför inte nöd- vändigt med någon övergångsbestämmelse beträffande den nya metoden för att fastställa konkurrensskadeavgiftens storlek. Enligt den nu gällande konkurrenslagen får påföra konkurrensskadeavgift vid överträdelser av förbuden i såväl konkurrenslagen som i EG-fördraget. Vad avser överträdelser av förbuden i EG-fördraget gäller detta dock endast överträdelser som begåtts efter . I samband med att också överträdel- 1TP PT Prop. 2003/04:80 s 134 f 2TP PT I regeringsformen föreskrivs att svårare brottspåföljd inte får åläggas för en gärning än den som var föreskriven när brottet begicks. En bestämmelse med motsvarande innebörd finns även i , som gäller som lag i . I sammanhanget är också att uppmärksamma lagen (1964:163) om införande av , som ger uttryck för samma princip. Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor ser av artiklarna kom att omfattas av bestämmelsen ansågs en över- gångsregel behövas, med innebörd att konkurrensskadeavgift får påföras för överträdelser av artiklarna endast såvitt avser tid efter . Denna övergångsbestämmelse är fortfarande rele- vant och bör föras över till den nya konkurrenslagen. En liknande övergångsbestämmelse återfinns i den nu gällande konkurrenslagen avseende det förhållandet att det vid fastställande av konkurrensskadeavgift får beaktas att företaget tidigare överträtt förbud i . Före omfattade bestämmelsen om återfall endast tidigare överträdelser av konkurrenslagen. Även denna övergångsbestäm- melse har fortsatt relevans och bör föras över till den nya konkurrenslagen. En annan befintlig övergångsbestämmelse med fortsatt relevans är den som innebär att preskriptionstiden avseende fordringar på skadestånd som kommit till före alltjämt gäller. När övergångsbestämmelsen infördes motiverades den med att det var rimligt att äldre fordringar följde den tidigare femårsregeln för att undvika civilrättslig verkan bakåt i tiden.TPF3FPT För fordringar som har kommit till före bör således rätten till ersättning också enligt den nya konkurrenslagen anses ha fallit bort, om talan inte väckts från det att skadan uppkommit. Därmed gäller den tioåriga preskriptionen även fordringar enligt den nya lagen som kommit till efter . Vi föreslår vidare regler om preskriptionsavbrott. Enligt vår mening bör en övergångsbestämmelse införas utformad på sätt som skett vid tidigare reformer avseende preskription. De nya reglerna bör således vara tillämpliga även på överträdelser som har skett före ikraftträdandet, såvida inte möjligheten att påföra konkurrens- skadeavgift har fallit bort enligt den nu gällande konkurrenslagen. Det torde vara en allmän uppfattning att företag har ett berätti- gat krav att veta vilka regler som gäller. Regler med civilrättslig verkan bakåt i tiden bör således undvikas. Såvitt avser bestämmelserna om företagskoncentrationer talar det för en övergångsbestämmelse i den nya konkurrenslagen med innebörden att den nu gällande lagens bestämmelser skall tillämpas avseende koncentrationer som har uppkommit före ikraftträdandet. 3TP PT Prop. 2004/05:117 s 36 Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor Vi föreslår vidare att självt skall få förena ett åtagande med vite. är det som gör det på talan av verket. För det fall före den nya lagens ikraftträdande har väckt talan om att åtaganden skall förenas med vite, är det emellertid enligt vår mening en rimlig ordning att den gamla lagens bestämmelser om föreläggande av vite tillämpas. Det innebär också att sådana beslut omprövas av tingsrätten. Av vårt förslag till ny konkurrenslag framgår att rättegångs- balkens regler för tvistemål är tillämpliga beträffande rättegångs- kostnader i ärenden och mål enligt lagen. Det innebär att, till skill- nad från , ett företag kan bli helt eller delvis skyldigt att ersätta rättegångskostnader. Det kan komma att röra sig om betydande belopp. För förutsägbarhetens skull är det därför enligt vår mening en rimlig ordning att, i fråga om ärenden och mål som före den nya lagens ikraftträdande är anhängiga vid domstol, den nu gällande lagens bestämmelser om rättegångskostnader tillämpas. Även bestämmelsen i vårt förslag till ny konkurrenslag om möj- lighet till gemensam handläggning av mål om skadestånd och mål om konkurrensskadeavgift har betydelse för skyldigheten att ersätta berättigad part dennes rättegångskostnader. En övergångs- bestämmelse bör därför införas även i denna del som innebär att möjlighet till sådan kumulation av mål inte finns beträffande mål som för den nya lagens ikraftträdande är anhängiga vid domstol. I vårt förslag till ny konkurrenslag föreslår vi att ett system med prövningstillstånd i införs. Vi har härvid argumenterat för att samma dispensgrunder som i hovrätt bör gälla i Marknadsdomstolen.TPF4FPT Det som avses är dispensgrunderna i den lydelse som har antagits av , men ännu inte trätt i kraft.TPF5FPT Domstolen skall således meddela prövningstillstånd om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt (prejudikatdispens), det finns anledning att betvivla rik- tigheten av det slut som tingsrätten har kommit till (ändrings- dispens), det inte utan att prövningstillstånd meddelas går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till (granskningsdispens) eller det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (extraordinär dispens). 4TP PT Se avsnitt 8.4.3 5TP PT Se prop. Lagteknisk konstruktion, ikraftträdande och övergångsfrågor har emellertid i samband med antagandet av de nya reglerna om prövningstillstånd även antagit en lag om ändring i den gamla konkurrenslagen. Lagen, som ännu inte trätt i kraft, före- skriver att 64 § konkurrenslagen ändras så att prövningstillstånd inte krävs för att skall pröva tingsrättens avgörande. För att vad som sägs om prövningstillstånd i hovrätten i den nya lydelsen av 49, 50 och 52 kap. samt i 39 § första stycket lagen om domstolsärenden skall gälla även krävs därför att lagen om ändring i konkur- renslagen utgår. framstår det som lämpligt att detta, i likhet med vad som gäller i övrigt beträffande reformen av , sker den dag regeringen bestämmer. För det fall reformen av rätte- gångsbalken träder i kraft före , bör vad avser överklagande av domar och beslut som har meddelats före den nya konkurrenslagens ikraftträdande inget krav på prövningstillstånd gälla. Även vad avser ändringarna i lagen om näringsförbud krävs sär- skilda övergångsregler. De nya bestämmelserna innebär att närings- förbud, utöver vad som gäller, kan träffa också personer som rättsligt eller faktiskt utövar ledningen över företag som ingår eller tillämpar vissa avtal som är förbjudna enligt 2 kap. 1 § i den nya konkurrenslagen (6 § i den nu gällande konkurrenslagen) eller artikel 81 i EG-fördraget. Vid en tillämpning av dessa bestämmelser bör vad som skett före ikraftträdandet kunna beaktas endast såvitt avser frågan om förbud är påkallat från allmän synpunkt. Vårt förslag till ny konkurrenslag föranleder också flera följd- ändringar i andra författningar. I vissa fall krävs härvid att man övergångsvis kan beakta t.ex. prövningen av en företagskoncentra- tion som har skett eller pågår enligt nu gällande konkurrenslag. Detsamma gäller konkurrensskadeavgifter och viten som har dömts ut enligt nu gällande konkurrenslag. Vi föreslår därför i flera avse- enden övergångsbestämmelser som gör detta möjligt. 17 Konsekvenser av våra förslag Vi har i uppdrag att beskriva konsekvenserna av de förslag som lämnats. Därvid skall vi särskilt uppmärksamma hur förslagen påverkar de resurser som tas i anspråk hos och berörda domstolar.TPF1FPT Vi tolkar dock våra direktiv i denna del så att de framför allt tar sikte på konsekvenserna av en generell rätt för verket att besluta om konkurrensskadeavgift. Med hänsyn till att vi inte föreslår någon sådan beslutanderätt, kommer vi att belysa kon- sekvenserna mer ur ett allmänt statsfinansiellt perspektiv än upp- delat på respektive domstolarna. När det gäller förslagens konsekvenser för företag har vi dessutom i enlighet med våra direktiv samrått med . 17.2Konsekvenser för andra än , domstolarna och företagen Våra förslag torde inte påverka kostnader eller intäkter för kom- muner eller landsting. De får inte heller betydelse för den kommu- nala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av lan- det, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen.TPF2FPT 1TP PT Dir. 2004:128 s 13 2TP PT Jfr 14–15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) Konsekvenser av våra förslag Våra förslag bedöms sammantagna vara kostnadsneutrala ur ett statsfinansiellt perspektiv. Syftet med våra förslag är bl.a. att förfarandet i sin helhet, från det att ett ärende initieras hos tills att det är slutligt avgjort, skall effektiviseras.