sou · GUB32 · 2007-01-01 00:00:00 — I samband med folkbokföring förekommer det att personer som fått uppehållstillstånd i för uppger att de upp- gifter som de har lämnat till om sin identitet är felaktiga och att andra korrekta uppgifter i stället bör registreras. Om flera av de identitetsuppgifter som ligger till grund för beslutet om uppehållstillstånd uppges vara felaktiga och identiteten därför kan ifrågasättas, kontaktar . Migrations- verket får då yttra sig över de nya uppgifterna och utreder och prö- var frågan om den tidigare uppgivna identiteten är felaktig och om det finns grund för återkallelse av uppehållstillståndet (se avsnitten 4.2.2 och 4.2.3). Det förekommer att beslutar om ändring av registre- rade uppgifter om identiteten avseende personer som förvärvat svenskt medborgarskap efter ansökan. Det skall nämnas att det även förekommer att personer som blivit svenska medborgare genom an- mälan begär ändring av flertalet av de personuppgifter som finns regi- strerade hos . Sistnämnda fall har dock hitintills varit mycket ovanliga. ärenden om ändring av identitetsupp- gifter gäller emellertid än så länge i huvudsak personer som förvärvat svenskt medborgarskap med tillämpning av medborgarskaps- lag. Antalet fall som rör personer som förvärvat svenskt medborgar- skap genom anmälan kan möjligen komma att öka med den nya med- borgarskapslagens tillämpning eftersom den ger större möjlighet till Handläggningen av vissa folkbokföringsärenden förvärv genom anmälan. beslutar t.ex. i ungefär endast ett ärende som rör identitetsbyte för personer som förvärvat svenskt medborgarskap genom anmälan. Ett ärende om ändring av identitetuppgifter kan initieras av den naturaliserade själv. Det är dock lika vanligt att en rättelse av uppgif- terna tas upp på initiativ av . I sistnämnda fall sker det dock oftast i samband med att den registrerade personen begär änd- ring av en viss identitetsuppgift. Det händer nämligen att Skattever- ket i de nya åberopade identitetshandlingarna upptäcker att även andra registrerade identitetsuppgifter avseende personen är felaktiga. Ett ärende om identitetsbyte kan också initieras av Migrationsver- ket. beslut om ändring av identitetsuppgifter kan omfatta en persons personnummer (födelsetid), namn, ursprungsnationalitet eller födelseort/födelseland. I de fall rättelserna avser flera av de i folk- bokföringsdatabasen registrerade identitetsuppgifterna kan ändringen komma att innebära att det därefter blir fråga om en helt ny identi- tet. Vid en så kallad fullständig identitetsförändring ändras registre- rade uppgifter om namn eller födelsetid samt av ursprungsnationa- litet och födelseort/födelseland. De rättelser som får som följd att det därefter rör sig om en annan identitet är intressanta eftersom beslutet om svenskt medborgarskap då torde ha fattats i felaktig identitet. Det förekommer också att beslutar om rättelser av redan registrerade identitetsuppgifter avseende personer med uppe- hållstillstånd. Sedan identitetsuppgifter väl har registrerats är det emellertid svårt att få uppgifterna ändrade. Enligt praxis anses det föreligga en stark presumtion för att uppgifterna i folkbokföringsdatabasen är riktiga. Det är inte tillräckligt att någon gör mer eller mindre sannolikt att uppgifterna i registret är felaktiga. Presumtionen genombryts därför endast om det kan styrkas att de registrerade uppgifterna är felaktiga och att andra uppgifter är riktiga. Det går inte att med någon enkel metod få fram statistik angående ärenden om identitetsbyte avseende personer med uppehållstillstånd eller naturaliserade personer. Det har därför inte gått att fastställa hur många sådana rättelser som beslutar . De uppgifter om antal som lämnas nedan är endast uppskattningar. Handläggningen av vissa folkbokföringsärenden beslutar uppskattningsvis i något enstaka ärende om fullständig identitetsförändring av en naturaliserad. Verket bifaller yrkandena i ungefär hälften av de ärenden som prövas. Det är svårt att ta fram uppgifter om hur många ärenden av detta slag som avgörs i hela eftersom samtliga ärenden arkiveras krono- logiskt på respektive skattekontorsort. Uppskattningsvis rör det sig dock om tre till fem sådana ärenden i varav ungefär hälften bifalls. Skattekontoren i avgör på begäran av personer med uppehållstillstånd i ungefär fem till sju ärenden i vilka det är frågan om ändring av i vart fall registrerade uppgifter om ursprungs- nationalitet och födelseort/födelseland. Skattekontoren i bi- faller ungefär hälften av dessa ansökningar. Två till tre av ärendena avgörs av . Ändringar av identiteten begärs enligt oftast i anslutning till att utlänningen skall an- söka om svenskt medborgarskap. kräver endast i vissa mer komplicerade fall att den som begär rättelse av de registrerade identitetsuppgifterna anger skäl för sin begäran. Endast i de ärenden om identitetsbyte som anses komplicerade inhämtar yttranden från . yttrar sig då över de nya hand- lingar om identiteten som sökanden åberopar. Ansökningar om ändring av uppgifter om ursprungsnationalitet och födelseort/födelseland är vanligast förekommande från iranska medborgare och medborgare i arabisktalande stater. har ingen teknisk utrustning för att granska nya åberopade identitetshandlingar. Det händer nästan aldrig att de skickar handlingar för utlåtande till SKL. I förekommer det att ärenden om identitetsbyte initieras av . Skattekontoren i avgör uppskattningsvis inte mer än ett sådant ärende . I de fallen är det fråga om ändring av samtliga registrerade identitetsuppgifter. yrkanden är väl- grundade och leder normalt till att beslutar om ändring. I vissa fall sker det mot den enskildes vilja. Handläggningen av vissa folkbokföringsärenden har med undantag för kom- munerna , , och som upptagnings- område. Antalet ärenden som handlägger rörande fullständiga identitetsförändringar avseende naturaliserade personer eller personer med uppehållstillstånd har varierat mycket kraftigt. Det har uppskattningsvis rört sig mellan något eller några tiotal ärenden upp till ungefär 2 000 ärenden . Det varierande antalet hänger av naturliga skäl samman med flyktingströmmarna. Flertalet har rört naturaliserade. Många yrkanden om rättelser avslås på grund av att personerna inte kunnat styrka att de registrerade uppgifterna är felaktiga och att de nya är korrekta. När upptäcker att oriktiga uppgifter finns i folkbokföringsdatabasen är verket skyldigt att rätta dem. Rättelser av identitetsuppgifter på initiativ att sker i vissa fall mot den enskildes vilja. känner inte till något fall då en person medvetet har ljugit om sin identitet för att få svenskt medborgarskap. Det förekommer dock enligt verket att personer uppger falsk identi- tet för att få uppehållstillstånd i . Dessa personer uppger i så- dana fall att de är från ett land de vet att de inte kan bli utvisade till. Vilka länder personerna uppger sig komma från beror därför på hur världsläget ser ut. var det många personer från som uppgav sig komma från . De fick uppehålls- tillstånd och senare också svenskt medborgarskap. fattade den dåvarande skattemyndigheten beslut om tusentals rättel- ser av dessa naturaliserade personers registrerade identitetsuppgifter. Dessa ärenden är enligt verket nu troligen avslutade. är det i huvudsak personer som tidigare till och har uppgett sig komma från som hos Skatte- verket ansöker om ändring av registrerade personuppgif- ter. De visar sig i själva verket oftast vara jordanier, iranier eller nord- afrikaner. Det är i dessa fall vanligt att släkten under flera generatio- ner har bott i . Ärendena kan vara komplicerade eftersom per- soner från ofta har fått medborgarskap även i och alltså har dubbla medborgarskap. och har olika tideräkningar och olika sätt att ge namn. Detta medför att uppgifter om födelsetider och namn generellt är olika i respektive land. Om uppvisade iranska identitetshandlingar i ärendet om identitetsbyte är tillräckliga och om den registrerade irakiska identiteten inte tidigare styrkts genom- Handläggningen av vissa folkbokföringsärenden förs normalt ändringen. Om å andra sidan den registrerade identite- ten anses styrkt medges enligt praxis inte någon ändring. Vidare är det vanligt att personer som uppgett sig vara palestinier visar sig kom- ma från exempelvis eller . De två nu nämnda grup- perna kan enligt antas leda till ökning av dem som önskar byta identitet. antar också att ärenden om identitets- ändringar kommer att röra personer som kommer från eller . I den senare gruppen kan det dessutom antas förekomma fall där de i folkbokföringen registre- rade make-, barn- eller föräldrarelationerna kan ifrågasättas. Enligt torde det numera vara vanligare att utländska personer som kommer till lämnar falska uppgifter om sin an- knytning hit än om sin identitet. Delvis kan de felaktiga uppgifterna om anknytning hänföras till att det i vissa länder, exempelvis de afrikanska, synes finnas ett annat familjebegrepp. Vissa betraktar individen inte i första hand som en del av en familj utan i stället som en del av en stam eller motsvarande större krets. begär i ärenden om identitetsbyte inte så ofta in handlingar i ärendena om uppehållstill- stånd och medborgarskap. Skälet till det är att den folkbokförde av sekretesskäl måste samtycka till ett sådant utlämnande. Det är också sällan i dessa ärenden begär yttranden från Migra- tionsverket. Det beror främst på att det kan ta närmare att få ett yttrande i frågan från . Något ärende om identitetsbyte initierat av har såvitt känt inte kommit in till . yttranden till i ärenden om ändring av registrerade identitetsuppgifter i folkbokföringsdatabasen inhämtar i vissa fall yttranden i ären- den om ändring av identitetsuppgifter i folkbokföringsdatabasen av- seende såväl personer med uppehållstillstånd som naturaliserade per- soner. I en del fall är det flera av de registrerade identitetsuppgifterna som begärs ändrade. Av yttranden framgår vad som i princip krävs för att styrka identiteten i ett medborgarskaps- ärende samt om de i ärendet åberopade handlingarna skulle kunna läggas till grund för ett beslut om medborgarskap. Det är sällan ytt- randena mynnar ut i förslag om bifall eller avslag på begäran om änd- ring av personuppgifterna. Handläggningen av vissa folkbokföringsärenden bevisningen är tillräcklig i ärendet om ändring av identitetsuppgifter kan vara en annan. kan därför besluta om ändring även i de fall i yttranden angett att de nya handlingarna inte skulle utgöra tillräcklig bevisning i ett medborgarskapsärende. När det gäller ärenden som i händelse av en ändring i praktiken skulle innebära att det därefter är fråga om en helt annan identitet än tidigare, lämnade avseende naturaliserade personer sex yttranden och ett yttrande 2003. lämnades inget yttrande. De personer som omfattades av yttrandena kom ursprung- ligen från och naturaliserades i huvudsak under 1990- talet. yttrar sig till också i vissa ärenden om ändringar av identitetsuppgifter avseende personer med perma- nent uppehållstillstånd. lämnade 84 yttranden , 48 yttranden och 19 yttranden . Utredningen har genom en enkät inhämtat uppgifter om vad som i vissa andra länder gäller i fråga om återkallelse av medborgarskap i de fall beslut fattats på felaktiga grunder eller annars på felaktigt sätt m.m. I det följande ges en sammanfattande redovisning av de inhäm- tade uppgifterna. införde en bestämmelse om återkallelse i 8 a § i sin medborgarskapslag. Danskt medborgarskap får återkallas av dom- stol om den sökande i samband med förvärvet av medborgarskapet har förfarit svikligt. Återkallelse får i sådant fall ske om vederböran- de uppsåtligen har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter eller har förtigit relevanta uppgifter som varit av betydelse för att få medborgarskap. Det skall alltså röra sig om fall då personen inte skulle ha fått medborgarskap om denne lämnat riktiga och fullstän- diga uppgifter. Återkallelse kan inte ske enligt denna bestämmelse på grund av ett förhållande som uppstår efter det att personen fått danskt medborgarskap. Bestämmelsen omfattar i princip samtliga danska medborgare men kommer i praktiken främst att ha betydelse om medborgarskapet förvärvats genom naturalisation. Utgångspunk- ten är att medborgarskapsbeslut skall återkallas om förutsättningarna för återkallelse är uppfyllda. Bestämmelsen ger emellertid domsto- larna möjlighet att göra en helhetsbedömning (proportionalitets- värdering) vilken kan leda till en annan slutsats. Vid prövningen beaktas förfarandets grovhet sammantaget med vilka konsekvenser en återkallelse får för den enskilde. Det är i sig inget hinder att återkallelsen leder till statslöshet men detta är en faktor som skall beaktas vid prövningen. Ett beslut om återkallelse omfattar inte medborgarskapet för ett barn till personen i fråga. Det finns ingen tidsgräns för när ett beslut kan återkallas men tidsaspekten bör beaktas vid prövningen. har endast en dom meddelats om återkallelse på denna grund (Vestre Landsrets dom av ). Genom domen återkallades medborgarskapet för en person som före förvärvet av medborgarskapet, i en annan identitet, i var dömd till fängelse och för bl.a. våldsbrott av särskilt allvarlig art och utvisad ur . Sedan straffet avtjänats och utvisningen verkställts bevil- jades personen ändring av sin identitet utomlands. Han återvände till och förvärvade danskt medborgarskap i den nya identiteten. Efter den danska brottmålsdomen och utvis- ningen ingick han också äktenskap och blev far till fem barn i . Hans anknytning till hade således uppstått efter domen. Vid prövningen av frågan om återkallelse beaktades det svekfulla förfarandet och de personliga förhållandena varav en faktor var att återkallelsen ledde till statslöshet. Personen i fråga bevilja- des efter återkallelsen av medborgarskapet inte uppehållstillstånd i men det fanns hinder för att avlägsna honom från landet. Medborgarskap får också återkallas av domstol om en person av dansk domstol döms för brott mot statens självständighet eller säkerhet (12 kap. i den danska strafflagen) eller för brott mot stats- författningen eller mot de högsta statsmyndigheterna m.m. (13 kap. i den danska strafflagen). Frågan om återkallelse prövas i anslutning till brottmålet. En återkallelse på dessa grunder omfattar inte heller medborgarskapet för ett barn till personen. Danskt medborgarskap får även återkallas om en person i utlandet döms för brott som, om personen dömdes av dansk domstol, skulle kunna medföra återkal- lelse. Bestämmelserna om återkallelse på grund av vissa begångna brott omfattar samtliga danska medborgare men får endast tillämpas i fall då en person utöver sitt danska medborgarskap har utländskt medborgarskap. En återkallelse i detta fall får nämligen enligt inter- nationella förpliktelser inte leda till statslöshet. Domstolarna förut- sätts vid sin prövning göra en avvägning av å ena sidan förfarandets grovhet och å andra sidan vilka följder en återkallelse skulle få för den enskilde. har denna grund för återkallelse aldrig tilläm- pats. Bestämmelserna har dock endast varit i kraft . Enligt praxis anses ett beslut om uppehållstillstånd upphöra när en utlänning blir dansk medborgare. En person vars medborgarskap återkallas kommer därför inte att ha uppehållstillstånd. I den situationen skall Utlänningsstyrelsen på eget initiativ ta ställ- ning till om utlänningen kan återfå det uppehållstillstånd som denne hade före förvärvet av medborgarskapet. Utlänningen har rätt att vistas i frågan om uppehållstillstånd är före- mål för prövning. Uppehållstillståndet återförvärvas i sådant fall under samma förutsättningar som gällde för det uppehållstillstånd personen hade när han eller hon förvärvade medborgarskap. Återför- värvet är villkorat av att det inte hade funnits grund för återkallelse av uppehållstillståndet. Vid en prövning av om tillstånd skall återfås måste nämligen ställning tas till om det svikliga förfarande, som kan ligga till grund för återkallelsen av medborgarskapet, också har varit av avgörande betydelse för förvärvet av det tidigare uppehållstill- ståndet. Om så har varit fallet kommer utlänningen normalt inte att kunna återförvärva sitt tidigare uppehållstillstånd. Ett beslut om naturalisation kan inte vara en nullitet. Frågan om medborgarskap i övrigt kan anses som en nullitet har aldrig prövats i praxis. I den finska medborgarskapslagen infördes en bestämmelse om återkallelse när den sökande har uppträtt svekfullt. Enligt 33 § i lagen får beslut fattas om återkallelse av finskt medborgarskap som har förvärvats efter ansökan eller anmälan. Villkoren för återkallel- se är att personen i fråga har lämnat oriktig eller vilseledande upp- gift eller förtigit en omständighet som om den varit känd skulle ha lett till avslag på ansökan respektive anmälan. Den oriktiga uppgif- ten kan exempelvis avse en personuppgift. Om ett barn har förvärvat medborgarskap tillsammans med en per- son vars medborgarskap återkallas eller om ett barn har härlett sitt medborgarskap från en person vars medborgarskap återkallas kan även barnets medborgarskap återkallas. Barnets medborgarskap får dock inte återkallas om ett av barnets föräldrar även fortsättnings- vis är finsk medborgare. Ett medborgarskap får aldrig återkallas om det skulle leda till statslöshet. När frågan om återkallelse av medborgarskap prövas skall en hel- hetsbedömning göras av personens situation. Därvid skall beaktas hur klandervärd gärningen är och de omständigheter som har haft samband med gärningen samt personens anknytning till . Om frågan om återkallelse gäller ett barns medborgarskap skall barnets ålder beaktas. Möjligheten till återkallelse bortfaller efter det att med- borgarskapsbeslutet fattades. Det är dock tillräckligt att ärendet om återkallelse påbörjas inom femårsfristen. är beslutande myndighet. Verket är också den myndighet som beslutar om förvärv av medborgarskap. Utlännings- verkets beslut får överklagas till förvaltningsdomstol och vidare till högsta förvaltningsdomstolen. Bestämmelserna om återkallelse på grund av svekfullt uppträdan- de har aldrig tillämpats. Frågan om en person vars medborgarskap har återkallats skall få stanna i eller utvisas kommer att bli föremål för utredning. Ett beslut om medborgarskap kan vara en nullitet om personen i fråga har avlidit innan beslutet meddelades. Enligt norsk rätt kan ett medborgarskap återkallas enligt allmänna förvaltningsrättsliga regler om omprövning på grund av oriktiga eller bristande förutsättningar. Ett medborgarskap kan vidare återkallas med stöd av reglerna i 35 § förvaltningslagen som ger förvaltnings- myndigheter en möjlighet att under vissa förutsättningar ompröva sitt eget beslut om beslutet kan anses som ogiltigt. En ny norsk medborgarskapslag antogs . Den skall enligt planen träda i kraft . I lagen har, i för- tydligande syfte, en bestämmelse införts i 26 § som ger möjlighet att återkalla eller ompröva ett beslut om att bevilja norskt med- borgarskap när beslutet är ogiltigt. Ogiltiga beslut indelas enligt norsk rätt normalt i nulliteter och s.k. angripbara beslut. Ett beslut som är en nullitet kan man bortse från eftersom det betraktas som icke-existerande. Ogiltiga beslut om medborgarskap bör som huvud- regel anses som angripbara. Det betyder att det måste träffas ett beslut om ogiltigheten för att en person inte längre skall anses som norsk medborgare. I 26 § andra stycket anges att ett norskt medborgarskap får åter- kallas om en omprövningsmöjlighet följer av förvaltningslagen eller allmänna förvaltningsrättsliga principer. Beslut om medborgarskap som grundas på felaktiga eller ofullständiga uppgifter får dock endast återkallas om sökanden mot bättre vetande har lämnat de oriktiga uppgifterna eller har förtigit omständigheter av väsentlig betydelse för beslutet. Medborgarskapet får återkallas även om återkallelsen leder till statslöshet. Medborgarskap som förvärvats genom anmälan får också återkallas enligt bestämmelsen. Om ett norskt medbor- garskap har förvärvats genom bestickning eller liknande handling kan det medföra straffansvar men beslutet om medborgarskap torde inte återkallas om det i sig vilar på riktiga grunder. Ett beslut om återkallelse av ett medborgarskap förvärvat genom att utlänningen har lämnat oriktiga uppgifter eller förtigit förhållan- den av väsentlig betydelse, får den verkan att det skall anses som om utlänningen aldrig har varit norsk medborgare. Ogiltigheten får således verkan från beslutstidpunkten för det ogiltiga beslutet. Att beslutet får retroaktiv verkan innebär bl.a. att ett barn som föds efter det att medborgarskapet beviljades kan anses som norsk medborgare. Vid prövningen av frågan om möjligheten att återkalla ett med- borgarskap bör användas skall en helhetsbedömning av flera omstän- digheter göras. En väsentlig faktor är därvid hur klandervärt den sökande har handlat. Det finns ingen tidsgräns för när ett beslut om medborgarskap kan återkallas. Den tid som har förflutit skall emel- lertid beaktas men tidsfaktorn får inte ensam vara avgörande. Hänsynen till eventuella barn är en annan faktor som skall beaktas vid prövningen av om återkallelse skall ske. Barnets medborgarskap kommer som huvudregel också att återkallas när barnet har förvär- vat det som biperson till den person vars medborgarskap återkallas eller som en annan följd av att modern eller fadern förvärvade norskt medborgarskap. Om en av föräldrarna förblir norsk medborgare skall dock inte barnets medborgarskap återkallas. Om medborgarskapet återkallas blir personen åter en utlänning och kan ansöka om uppehållstillstånd. Är det tidigare tillståndet beviljat på oriktiga grunder kan det medföra att nytt tillstånd inte beviljas och utlänningen utvisas. Vid prövningen av om personen skall beviljas nytt uppehållstillstånd skall en rad omständigheter be- aktas såsom exempelvis tidsaspekten, om personen har något annat land att återvända till, hänsynen till eventuella barn etc. Utlänningsdirektoratet prövar frågor om återkallelse. Ett beslut om återkallelse skall enligt den nya ordningen i fortsättningen över- klagas till som blir en ny klagoinstans. Utlänningsdirektoratet beslutade om återkallelse av norskt medborgarskap i tretton fall. Fyra av dem grundade sig på att besluten var meddelade i oriktig identitet och nio grundade sig på att sökanden inte längre bodde i vilket är en förutsättning för förvärv av norskt medborgar- skap genom ansökan. Ett av fallen med felaktig identitet gällde en person som uppgett sig vara från och mot den bakgrunden beviljats uppehållstillstånd. Sedan personen i den identiteten även förvärvat norskt medborgarskap framkom att han rätteligen kom från . Vid bedömningen av frågan om återkallelse beaktades att personen även hade syriskt medborgarskap och alltså inte blev statslös genom förlusten av det norska medborgarskapet. Utlän- ningsdirektoratet konstaterade i samma beslut att det inte fanns grund för att bevilja personen uppehållstillstånd i eftersom han då hade utvandrat till . Ett av de återkallelsebeslut som grundade sig på att personens bosättning i hade upphört gällde en person som vid förvärvet av det norska medborgarskapet rätteligen var bosatt i . Hänsyn togs till att personen inte hade integrerats som norsk medborgare och inte heller blev statslös genom återkallelsen eftersom hon även hade ryskt medborgarskap. Personer med somaliskt ursprung är mest frekventa när det gäller återkallelse av norskt medborgarskap. Det har förekommit att norskt medborgarskap har återkallats för barn vars föräldrar sänt tillbaka dem till där barnen visat sig ha bott för för- värvet av det norska medborgarskapet. Ett beslut om medborgarskap kan i princip anses vara en nullitet. Det skulle kunna vara fallet om en obehörig person fattar ett beslut om medborgarskap. På grund av att ett beslut om medborgarskap är ett mycket ingripande beslut för den enskilde har man dock som tidigare nämnts betraktat dessa beslut som angripbara och inte som nulliteter.