sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Verksamheten bör utökas till de orter som uttryckt intresse för detta. 78Skolverket (2003) s 22. 79Skolverket: Undervisning i och på de nationella minoritetsspråken kartläggning av situationen 2001, 2001 s 22 80Sameskolstyrelsen: Budgetunderlag 2005-2007 Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken måste ges möjlighet att delta. Detta är särskilt viktigt i det syd- samiska området. De ekonomiska medlen som avsätts för integre- rad samisk undervisning måste utökas avsevärt för att samiskan skall kunna överleva som ett levande språk vars talare kan läsa och skriva på samiska. Vidare har det anförts av samiska ungdomsförbundet att det finns behov av en samisk studievägledare.81 Studievägledaren skulle dels kunna informera föräldrar och elever om rätten till undervisning i och på samiska, dels bistå med information om de möjligheter som finns inom , gymnasieskolan och hög- skolan att studera i och på samiska. Det finns behov av denna typ av stödjande och informerande tjänst.82 Att inrätta en studievägledartjänst vore en viktig del av den språkrevitaliserande satsning som behöver göras för samiska språkets del. Samiska familjer behöver korrekt och kunnig information om de möjlighe- ter som finns och de rättigheter lagen ger, för att kunna fatta med- vetna beslut om barnens fortsatta språkutveckling i samiska och de möjligheter kunskaper i samiska kan ge enskilda. Kommunala stu- dievägledare i ordinarie skolväsendet har inte denna kunskap som rör samiskan och dess möjligheter. Jag föreslår därför att regeringen överväger möjligheterna att utöka Sameskolstyrelsens eller anslag så att en samisk studievägledartjänst kan tillsättas. Förutom det ovanstående lämnas även förslag i avsnitt 13.6.3 som berör samiska barns och ungdomars möjligheter till undervis- ning på samiska. 81se avsnitt 7.1.5. 82se även synpunkter som inkommit från . Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken 13.6.2Åtgärder rörande samiska och andra läromedel Bristen på samiska läromedel har förelegat och vidtagna åtgärder har inte varit tillräckliga. Detta försvårar samiska barns möjligheter att tillägna sig det samiska språket. Att behöva använda läroböcker skrivna på norska försvårar barns inlär- ning av samiska. Möjligheterna att få fram nya läromedel begränsas av att avsatta ekonomiska medel är för små. måste ta sitt ansvar för att få fram svenska läromedel på samiska. Åtgärder måste vidtas omgående för att förbättra till- gången på samiska läromedel. Tillgängliga medel för läromedels- produktion måste ökas avsevärt, åtminstone under framåt. Egentillverkat läromedelsmaterial, som tagits fram av t.ex. same- skolor och modersmålslärare, bör omgående göras tillgängligt för fler genom systematisk spridning. Myndigheten för skolutveckling bör ges utökade resurser för att omgående utveckla undervisningsmaterial för Tema Modersmål på sydsamiska. Regeringen bör ta fram informationsmaterial främst för skolbruk rörande övriga nationella minoriteter och minoritetsspråk på samma sätt som gjorts 2004 rörande samer, samt informations- material till ungdomar rörande minoritets- konventioner. Frågan om bristen på läromedel på samiska förefaller ha varit en problem . Redan konstaterade i sitt betänkande 1975 att produktionen av läromedel haft otillräcklig omfattning nomadskolereform och att behovet av läromedel var utomordentligt stor.83 Utredningen framhöll vikten av att få fram olika typer av läromedel och föreslog därför särskilda statsbidrag för läromedelskostnader: För att åstadkomma en utveckling på läromedelsområdet fordras att man har tillgång till författare som både behärskar det samiska stoffet och som har nödvändiga pedagogiska förutsättningar att ge läromedlen den uppläggning som de enskilda inlärningssituationerna kräver. 83 SOU 1975:99 s 193. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken annat problem när det gäller framställning av läromedel för samiska skolor och samisk utbildning över huvud taget är den ringa efterfrågan upplagemässigt som föreligger. Att framställa läromedel för så små grupper som det här är frågan om kan endast ske med omfattande sub- ventioner, eftersom läromedlen utan sådant produktionsstöd skulle ställa sig alltför dyrt i inköp.84 Bristen på lämpliga läromedel kvarstår än och försvårar samiska barns möjligheter att tillägna sig samiska. nyli- gen gjorda kartläggning visar att detta är ett problem: När det gäller samiska så finns det, enligt de intervjuade, norsk litte- ratur att tillgå och som man använder sig av i brist på annan. Den norska litteraturen är dock inte anpassad till svenska förhållanden vil- ket gör den svår att använda i . Den litteratur som produceras i , produceras i små kvantiteter varför den blir mycket kostsam. Att tillgången till läromedel är begränsad ger signaler till eleverna att detta är ett område som det inte satsas på menar en av de intervjuade.85 Produktion av läromedel pågår på olika håll men situationen beskrivs som akut. De lärare som undervisar i minoritetsspråket i ämnet modernt språk (språkval) har en speciellt problematisk situa- tion. Detta kräver en dialog, som en lärare uttrycker det. Det är omöjligt att undervisa på denna nivå utan skriftliga läromedel hävdar de lärare som undervisar på denna nivå.86 Enligt samiska pedagoger som arbetat med undervisning i och på samiska har de insatser som gjorts på läromedelssidan inte varit tillräckliga. Problemet kvarstår för samtliga varieteter av samiska. Det är dessutom skillnad på tillgången på böcker i de olika varieteterna. På nordsamiska finns flest böcker och på sydsamiska finns mycket få böcker.87 I kommun har man bestämt sig för att använda en del av statsbidraget till förvaltningsområdeskommunerna för att stärka läromedelsproduktionen lokalt i kommunen. Även detta är ett tecken på att det finns stora behov på läromedelssidan. rådgivande kommitté påpekade i sin granskning av uppfyllande av minoritetsåtagandena, att det råder brist på läromedel på minoritetsspråken, bl.a. på syd- och lulesamiska. Kommittén uppmanade därför att vidta åtgärder för att komma till rätta med denna brist.88 84SOU 1975:99 s 215. 85Skolverket (2005) s 34 86Skolverket (2005) s 34. 87Skolverket (1994) s 22. 88Advisory Committee (2002) s 19. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Enligt min bedömning är det inte acceptabelt att de åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med bristen på läromedel inte har löst problemet på ett tillfredställande sätt. Problemet har varit känt . Av 1 kap. 2 § först stycket skollagen (1985:1100) framgår: Alla barn och ungdomar skall oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbild- ning inom det offentliga skolväsendet. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet Kravet på likvärdighet innebär att det bl.a. det skall finnas lämpliga läromedel inom sameskolan på den varietet av samiska som är bar- nets språk. Bristen på svenska läromedel avsedda för undervisning i samiska innebär att samiska barn ges sämre förutsättningar att till- godogöra sig det de behöver lära sig i . Det är oaccep- tabelt att samiska barn skall hamna i ett sämre läge utbildnings- mässigt, än andra barn i , därför att frågan om läromedel inte lösts. Det kan också ifrågasättas om skolformen kan anses vara lik- värdig om det inte finns lämpliga läromedel för undervisningen. Det är inte acceptabelt att samiska barn i skall behöva använda norska läromedel som försvårar deras inlärning. Sameskolstyrelsen har uppdrag att utveckla och främja produk- tion av läromedel för samisk undervisning. Rörande Sameskolans uppdrag kan noteras att myndighetens uppdrag försvåras av att läromedel måste framställas på tre olika varieteter av samiska och att prioriteringar måste göras mellan dessa varieteter. I sin årsredo- visning uppger Sameskolstyrelsen att behovet av utveckling och produktion av läromedel för samisk undervisning är stort. Vid genomförande av nya projekt måste alltid prioritering av projekt göras. Förutsättningar för genomförande påverkas främst av ekono- miska och personella resurser har läromedels- konsulenten också ansvarat för arbetet med hemsidan på Temaplats modersmål hos Myndigheten för skolutveckling.89 Myndighetens kostnader för läromedel uppgick till . Med tanke på att detta avser tre olika varieteter av samiska måste resurserna anses vara mycket små. Sameskol- styrelsen beskriver åtgärder för ökad måluppfyllelse och framtida behov enligt följande: Arbetet med läromedelsutveckling stärks genom att externa medel, främst EU-finansierade projekt påbörjats och/eller pågår. 89 Sameskolstyrelsen (2005) s 17. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken de medel som av anslaget har kunnat budgeteras för utveckling och produktion av samiska läromedel blir inte arbetet omfattande Det tar att genomföra projekt än vad som har planerats. För att framtida behov av utveckling och produktion av samiska läromedel ska kunna ske, måste mera medel tillföras.90 Från samiskt håll har det bland annat framförts till utredningen att det saknas sydsamiska läsetexter på olika nivåer. På sameskolorna framställer man ofta eget undervisningsmaterial för att fylla de behov som finns, vilket är mycket tidskrävande. Det är viktigt att sameskolorna och även modersmålslärare har möjlighet att dela med sig och sprida sådant undervisningsmaterial som redan tagits fram. Om materialet kunde göras allmänt tillgängligt via t.ex. Internet, skulle situationen underlättas på kort sikt. Förbättrad till- gänglighet till befintligt material skulle även göra det lättare för intresserade föräldrar att stödja sina barns språkutveckling i hem- met. Föräldrar har ofta svårt att hitta material att arbeta med hemma eftersom antalet barn- och ungdomsböcker på samiska är begränsat.91 Regeringen har beslutat att uppdra åt Myndig- heten för skolutveckling att i samarbete med Sameskolstyrelsen främja utveckling och produktion av läromedel i samiska, med sär- skild fokus på sydsamiska. För ändamålet får högst använ- das under budgetåret 2006.92 Enligt Myndigheten för skolutveck- ling kommer detta arbete bl.a. att bestå av att göra mer material tillgängligt via webbportalen Tema Modersmål, att utveckla mate- rial och metoder för att stärka föräldrarna i sin uppgift att stödja barnens språkutveckling, utarbetande av former för att anordna lägervecka med språkbad för elever i årskurs 5–8 och även ge stöd åt modersmålslärare.93 I den språkpolitiska propositionen skriver regeringen: Myndigheten för skolutveckling har utvecklat och driver webbplatsen Tema modersmål som innehåller information och kommunikations- verktyg riktade främst till verksamma inom området men även till för- äldrar och elever. Ambitionen med webbplatsen är främst att stimulera till nätverksbyggande och lyfta fram goda pedagogiska resurser. Nyli- gen har även ett arbete med att utveckla stöd till distansundervisning inletts. Webbplatsen har temaplatser för olika språk som drivs av 90Sameskolstyrelsen (2005) s 20- 91se även avsnitt 14.2. 92Utbildnings- och : Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att främja utveckling och produktion av läromedel i samiska, , U2005/8408/S. 93enligt uppgift från Myndigheten för skolutveckling, . Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken aktiva modersmålslärare och finns 28 språk på webbplatsen. Vi anser det mycket viktigt att stödja innovativa metoder och använ- dandet av nätbaserad undervisning för att stärka språkutvecklingen för elever med annat modersmål än svenska och nationella minoritets- språk. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att avsätta för fortsatt utveckling av webbplatsen.94 På webbplatsen Tema modersmål finns egna språkrum för en rad språk och bl.a. de nationella minoritetsspråken. Innehållet består, förutom fakta om modersmål avsedda för lärare och föräldrar, av ett urval av länkar till andra webbplatser där det finns lämpligt material i form av t.ex. bilder och ljud för modersmålsundervis- ning.95 Jag konstaterar att Tema Modersmål är ett värdefullt verktyg för lärare och även föräldrar. Det kan dock inte ersätta produktion av läromedel för samiska eller något annat nationellt minoritetsspråk. Däremot kan det vara ett komplement och stöd i arbetet samt ett sätt att sprida egentillverkade läromedel till andra. finns det språkrum för nord- och lulesamiska och sidor för sydsamiska bör också tas fram . Jag välkomnar regeringens beslut att avsätta ytterligare medel för utvecklingen av läromedel i samiska. Det arbete som pågår för att förbättra läromedelssituationen och för att utveckla nya arbetssätt är mycket angeläget med tanke på den situation det samiska språket befinner sig i. Arbetet behöver därför fortsätta, i vart fall i samma omfattning, framöver. Det måste även påpekas att bristen på läromedel inte enbart rör de samiska eleverna, även om utredningen valt att belysa detta. har i sin granskning tagit upp bristen på läromedel även för chib och meänkieli96 och även har påta- lat detta.97 Frågan om läromedel på meänkieli har även tagits upp i kommun, som i sitt remissvar på delbetänkandet, efterlyser statligt ansvarstagande på läromedelsområdet.98 Åtgärder behöver således vidtas även rörande dessa språk. Slutligen finns det anledning att föra fram vad Myndigheten för skolutveckling föreslagit i sitt remissyttrande. Myndigheten före- slår att informationsmaterial för skolbruk tas fram rörande övriga nationella minoriteter och minoritetsspråk på samma sätt som 94prop 2005/06:2 s 41. 95Myndigheten för skolutveckling, remissyttrande, , JU2005/4822/D. 96Report of the Committee (2003) s 12 och 48. 97Skolverket (2005) s -- 98Yttrande, dnr 2005/30 Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken gjorts 2004 rörande samer99, samt informationsmaterial till ungdo- mar rörande minoritetskonventioner. Jag anser att det är ett mycket bra förslag. Som påpekats i delbetänkandet är det angeläget att öka medve- tenheten och kunskaperna om de nationella minoriteterna i det svenska samhället.100 har påtalat att inte i till- räcklig grad följt upp huruvida kommunerna uppfyller sin skyldig- het enligt läroplanen att förmedla kunskaper till eleverna om de nationella minoriteterna.101 En gjord granskning vid visar att svenska läromedel avsedda för hög- stadiet och gymnasiet saknar information om de nationella mino- riteterna. I dryga 5000 sidor granskad läromedelstext återfanns elva rader text om finsktalande i , sju rader om meänkielitalande i och ingenting om chib eller jiddischtalande i Sverige.102 Det finns således stor anledning att ta fasta på det förslag som Myndigheten för skolutveckling lämnar. Informationsmaterial för skolbruk behöver uppenbarligen tas fram. 13.6.3Behov av förbättrad rätt till undervisning på nationellt minoritetsspråk Erfarenheterna visar att undervisning på de nationella minoritets- språken inte kommer till stånd inom det kommunala skolväsendet. De nationella minoriteterna har inte heller politisk makt att driva igenom beslut om sådan undervisning, om kommunerna inte är intresserade. Ambitionsnivån och aktivitetsgraden från samhällets sida måste höjas avsevärt på utbildningssidan för att minoritets- språken skall kunna bevaras. Denna ambitionshöjning behövs omgående om vissa av språken skall kunna fortleva. Regeringen bör tillsätta en utredning som analyserar möjligheterna att införa ett bevarandeprogram för de nationella minoritets- språken inom utbildningsväsendet. Bevarandeprogrammet skall ha till syfte att stabilisera och utveckla de nationella minoritets- 99 se : – ett ursprungsfolk i (2004); : Same, same but different (2004). 100se delbetänkandet avsnitt 6.6. 101Advisory Opinion (2002) s 13. lektor , , intevju i SVT Uutiset den . Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken barnens minoritetsspråk som barnen får lära sig svenska. Den föreslagna utredningen bör få i uppdrag att se över möjlighe- terna att införa lagstadgad skyldighet att anordna undervisning på samtliga nationella minoritetsspråk i hela landet. Utgångspunkten för arbetet bör vara bevarandet och revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken. Utredningen bör även få i uppdrag att analysera förutsättningar och möjligheter att åta sig ett högre åta- gande enligt artikel 8.a., 8.b. Eftersom det är angeläget att en förbättring kommer till stånd omgående när det gäller de nationella minoriteternas möjligheter till undervisning på minoritetsspråket, bör regeringen frågan utreds och bereds, bistå med ett statligt stimulansbidrag för att få till stånd mer tvåspråkig under- visning. Stimulansbidrag bör kunna utgå till kommuner tills ett nationellt bevarandeprogram för de nationella minoritetsspråken inom utbildningsväsendet kan börja gälla. Myndigheten för skol- utveckling bör därför ges i uppdrag att föra en aktiv dialog med de nationella minoriteterna och kommuner för att få till stånd en övergångslösning. Mot bakgrund av det som anförts om fördelarna med och behovet av tvåspråkig undervisning, samt och en rad remiss- instansers synpunkter, finns det anledning för regeringen att över- väga sätt att förbättra rätten till tvåspråkig undervisning. De möj- ligheter som står de nationella minoriteterna till buds är inte tillräckliga. Kommunerna har haft möjlighet att anordna två- språkig undervisning, men sådan undervisning kommer inte till stånd. Trenden är snarare den motsatta. Att minoriteters möjlig- heter på utbildningssidan försämras efter att en stat ratificerat minoritetsspråkskonventionen, hör enligt till ovanlig- heterna.103 På många orter kämpar föräldrar för att kvarvarande befintlig undervisning inte skall läggas ned. Att snabbt få fram ett stort antal nya friskolor med minoritetsspråkig inriktning förefaller inte heller vara en framkomlig väg. För att tydligt visa att menar allvar med åtagandet att bevara de nationella minoritetsspråken som levande språk, måste ambitionsnivån och aktivitetsgraden från samhällets sida höjas 103 Report of the Committee (2003) s 32. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken avsevärt så som efterlyst. Det behövs, enligt min bedömning, ett medvetet nationellt bevarandeprogram för de nationella minoritetsspråken inom utbildningsväsendet. Pro- grammet skall syfta till att stabilisera och utveckla barns minori- tetsspråk och svenska.104 Inom utbildningsväsendet behöver således antalet undervisningstimmar på minoritetsspråket utökas och sådan undervisning behövs . Problematiken med de nationella minoriteternas demokratiska underläge har belysts i delbetänkandet.105 Eftersom det inte finns någon lagstadgad rätt till undervisning på minoritetsspråken och eftersom de nationella minoriteterna inte har tillräcklig politisk makt att driva igenom sådana beslut på lokal nivå, blir det ingen undervisning på minoritetsspråken. De allra flesta föräldrar har inte heller möjligheter eller kraft att starta en egen friskola. Med tanke på åtaganden enligt minoritetskonventionerna, skall möj- ligheterna att få stöd i det ordinarie skolväsendet säkerställas, och föräldrar skall inte behöva starta en helt ny friskola. gjorda kartläggning (även om den mest kon- centrerar sig på undervisning i minoritetsspråken) visar att situa- tionen inte har blivit bättre. Med beaktande av att kommunerna inte tar ansvar för att förbättra möjligheterna till tvåspråkig under- visning som riktar sig till de nationella minoriteterna, behöver ett tydligare statligt åtagande övervägas. På samma sätt som kommu- nerna inom förvaltningsområdena för samiska, finska och meänki- eli får statsbidrag för merkostnader som uppstår med anled- ning av minoritetsspråkslagstiftningen, bör en motsvarande modell kunna utarbetas på utbildningssidan. Jag anser därför att frågan om införandet av ett nationellt beva- randeprogram inom utbildningsväsendet behöver utredas närmare. Denna fråga ligger, enligt min mening, utanför det uppdrag som Utredningen om finska och sydsamiska språken givits. Frågan om lagstadgad rätt till undervisning på minoritetsspråket ligger också utanför nuvarande åtaganden enligt minoritetsspråkskon- ventionen. Den utredning som här föreslås bör få i uppdrag att se över möj- ligheterna att införa lagstadgad rätt till undervisning inom försko- lan och på samtliga nationella minoritetsspråk i hela 104 Bevarandeprogram till skillnad från övergångsprogram. Se , : Språkbyte och språkbevarande – Om samiskan och andra minoritetsspråk, 1991, s 89. 105 se delbetänkandet avsnitt 6.8.1. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken räcker det inte att endast ge kommunerna ekono- miska incitament att anordna undervisning på minoritetsspråket. Den enskilda individen behöver kunna hävda sin rätt till undervis- ning genom att frågan regleras i lag. Modeller för lagstadgad rätt till undervisning på minoritets- språket för nationella minoriteter finns i andra länder, och bör studera och ta lärdom av dessa erfarenheter. Sådana modeller med lagstadgad rätt till respektive skyldighet att anordna tvåspråkig undervisning finns i en rad länder. Flera europeiska länder har dessutom tagit ett betydligt större ansvar än för nationella minoriteters utbildningssituation enligt minoritetsspråkskonven- tionen. Tabell 2 Olika länders åtaganden enligt artikel 8 minoritets- språkskonvention rörande utbildning i och på landsdels- eller minoritetsspråket Källa: , olika länders ratifikationer, se Förklaring: Varje land väljer vilka språk som ges skydd enligt del III i konventionen samt graden av åtagandet. Artikel 8 a) avser förskola, artikel 8 b) de lägre årskurserna i , och artikel 8 c) avser högre årskurserna i och gymnasieskolan. Det högsta åtagandet i artikel 8 a)-c) är i och det lägsta är iii eller iv. För innehållet i respektive artikel se bilaga 4. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken T.ex. anges för förskoleundervisning enligt artikel 8 a) avses med i - tillhandahålla förskoleundervisning på landsdels- eller minoritets- språket, ii- tillhandahålla en väsentlig del av förskoleundervisning på landsdels- eller minoritetsspråket, iii- erbjuda förskoleundervisning antingen enligt i eller ii, och iv– gynna och/eller uppmuntra åtgärder som avses i ovan enligt i-iii. åtagande rörande förskola är iii. En rad länder har ett högre åtagande: , , , , , , och . Kommentar: I vissa stater har olika åtagandenivåer valts för olika språk. I tabellen anges de åtagandenivåer som valts. Utgångspunkten för den föreslagna utredningens arbete bör, enligt min mening, vara bevarandet och revitaliseringen av de nationella minoritetsspråken. Utredningen bör därför även få i uppdrag att analysera förutsättningar och möjligheter att åta sig ett mer långtgående åtagande enligt artikel 8.1.a. (se ovan avsnitt 13.3.2. rörande förskola), 8.1.b. i minoritetsspråkskon- ventionen, dvs. ändra åtagandet från t.ex. 8.1.b iv till 8.1.b.ii. När det gäller sameskolan anser jag att den har en mycket viktig roll och att den behövs även i fortsättningen i dess nuvarande form. Tiden då samiska barn skall behöva bo på internat är dock förbi och även samiska barn som bor långt från en sameskola eller utanför Sápmi har rätt till sitt minoritetsspråk och en urfolksidentitet. Den föreslagna utredningen behöver därför se över förutsättningarna för att utöka samiska barns möjligheter att få tillgång till undervis- ning på samiska. I det sammanhanget kan Sameskolstyrelsen fun- gera som ett resurscentrum för kommunala skolor när det gäller undervisningen i och på samiska (se även förslag rörande Same- skolans föreslagna roll som lämnas under avsnitt 13.6.1). Den nuvarande tvåspråkiga undervisningen, enligt 2 kap. 7 § grundskoleförordningen (1994:1194), har närmast tillkommit som ett övergångsprogram, dvs. syftet med undervisningen är att underlätta minoritetsbarns övergång från minoritetsspråket till svenska (dvs.