sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — I samarbete med barnombudsmannen har Aktionsgruppen genomfört en enkät- undersökning där ca 1 100 barn och ungdomar har svarat på frågor om sina kulturvanor och intressen. Den visar att många barn och ungdomar skulle vilja ägna sig mer åt kulturverksamhet än vad de gör . Men Aktionsgruppens kartläggning visar att kapaciteten på kulturinstitutioner och inom det fria kulturlivet inte är tillräckligt hög för att tillgodose alla barns behov av kulturmöten, upplevelser och eget skapande. Vår kartläggning visar också att det är för- hållandevis få personer som arbetar med kultur för och med barn på kulturinstitutionerna. Det är viktigt att ställa de olika verksam- heterna i relation till det antal barn som de är tänkta att nå ut till. Aktionsgruppen anser att de statliga kulturinstitutionernas upp- drag på barnkulturområdet bör förtydligas. Ökad samverkan mel- lan olika aktörer inom kulturlivet, förbättrad uppföljning och en ökad dialog med barn och unga är viktiga utvecklingsmål. En ökad dialog mellan statlig och regional nivå är viktig för att skapa jämlika förhållanden över landet. Vi tror att teatrar och musikinstitutioner skulle vinna på att utveckla en pedagogisk verksamhet på liknande sätt som vissa museer. Pedagogiska avdelningar kan öppna institutionerna för en barnpublik, men också för andra publikgrupper. De kan fungera som en länk mellan konstnärlig verksamhet och publik och bidra till utveckling inom hela institutionen. På det museipedagogiska området har utvecklingen varit gynn- sam . Men den stora publikökning som skett på museerna sedan fri entré-reformen ställer stora krav på fortsatt utveckling för att besökarna ska få ett museibesök av hög kvalitet. Vi tror därför att de ekonomiska insatserna fortsatt måste kom- pletteras med metodutveckling, kunskapsutbyte och samordning mellan de statliga museerna och mellan statliga och regionala museer. Vi föreslår att det upprättas ett konstpedagogiskt råd och att man ser över det nationella ansvaret för samordning och ut- vecklingsfrågor även för andra typer av museer. Den svenska barn- och ungdomslitteraturen håller hög kvalitet. Jämfört med i andra europeiska länder finns det i goda möjligheter till möten mellan barnboksförfattare och deras läsare, bland annat genom Författarcentrums förmedlande verksamhet. Men bokutlåningen minskar och läsvaneundersökningar visar att barn läser mindre och mindre ju äldre de blir. Pojkar läser betydligt mindre än flickor. Vi tror att boken som konstform behöver lyftas fram mer. Genom att skapa oväntade möten med böcker kan vi väcka barns och ungdomars nyfikenhet, inte bara på texten utan också på sam- spelet mellan text och bild, på konstnärens sätt att gestalta sin idé och inte minst på vad den egna fantasin kan åstadkomma. Vi före- slår därför att länsbiblioteken får i uppdrag att hitta nya former för läsfrämjande verksamheter riktade till barn och unga. Vi föreslår också att får i uppdrag att utreda ett särskilt inköps- stöd för litteratur i förskolan, att tar initiativ till en nordisk samverkan för utgivning av barn- och ungdomsböcker på mino- ritetsspråk samt att får ta över ansvaret för Bokjuryn, Barnbokskatalogen och webbplatsen Barnens bibliotek. Läshandikappade barns och ungdomars möjligheter att få tillgång till skönlitteratur bör med hjälp av ny teknik bevakas av i samarbete med övriga aktörer på området. En ny svensk filmpolitik har tagit form. Stödet till produktion av film regleras filmavtal och har gett förstärkta resurser till barn- och ungdomsfilm. Filmpedagogisk verksamhet och film i skolan ligger utanför filmavtalet och finansieras av staten. Produktionen av kvalitetsfilm för barn och unga är låg i . Film är ett av de konstområden som barn och unga är mest intres- serade av och vi anser att det behövs ytterligare satsningar för att få fram ett större utbud av svensk kvalitetsfilm för barn och unga. Aktionsgruppen föreslår därför att får i uppdrag att fördela ett nytt stöd till manusutveckling för gestaltande barnfilm. Stödet syftar också till att främja ett sam- arbete mellan och . Ett problem för barnkulturen är att det utbud som finns kan ha svårt att nå ut till sin publik. Fria teater- och dansgrupper, läns- musik, länsteatrar, museer och andra kulturinstitutioner har fram- fört till Aktionsgruppen att det på många håll är svårt att nå ut med produktioner och verksamhet till förskolor och skolor. Det främsta hindret är bristen på samordning i kommunerna när det gäller för- skolornas och skolornas inköp av kulturverksamhet. Problem med transporter till och från aktiviteter lyfts också fram av många. är ett land med stora avstånd. För att kulturen ska kunna nå ut i glesbygden behövs särskilda insatser. Turnéstöd är en förut- sättning för att fria grupper ska kunna nå ut till de delar av landet där utbudet är litet. Det gäller också att utveckla nya sätt att arbeta. Aktionsgruppen har samarbetat med fem kommuner i inland för att få mer kunskap om behoven i glesbygden. En modell som lyfts fram och som skulle kunna tas upp av barnkulturdelega- tionen är Residens. Det innebär att en eller flera musiker, koreo- grafer eller andra konstnärer får möjlighet att arbeta på en plats för att genomföra ett projekt. Det kan till exempel vara att arbeta fram en föreställning i samarbete med förskola och skola. Festivaler kan fylla en viktig funktion för att lyfta fram en konstform eller nå en ny publikgrupp. Aktionsgruppen föreslår att villkoren för stöd till festivaler ses över eftersom finansieringen är ett stort problem. Brist på medel för ungas eget skapande För barns och ungas eget skapande och för amatörverksamhet kan man söka projektmedel hos kommuner, regioner och några större bidragsgivare som Allmänna arvsfonden. Men det saknas ett tydligt statligt ansvarstagande för kulturverksamhet som rör sig i gräns- landet mellan amatör-kultur och professionell kultur. Vi har fått in synpunkter från organisationen om att de statliga stöd som finns är för hårt knutna till förenings- formen. Unga som vill organisera sig i flexiblare former kan få svårt att få stöd för sin kulturverksamhet. Vi föreslår att barnkulturdelegationen får i uppgift att närmare utreda frågan om hur bidragsgivning till barns och ungas eget skapande kan utvecklas så att formella hinder inte stoppar bra verk- samhet. Ge fler konstnärer möjlighet att arbeta med barnkultur För att stärka barnkulturen tror vi att man måste förbättra vill- koren för konstnärer som vill arbeta med barnkultur. Vi föreslår en förstärkning av centrumbildningarnas arbetsförmedlande verksam- het. Centrumbildningarna bör också få resurser att utveckla projekt inom barnkulturområdet och bidra till att utveckla konstnärernas kunskaper om barnkultur. För att förbättra möjligheterna för konstnärer att arbeta med barnkultur föreslår vi att får i uppdrag att kart- lägga hur stipendie- och bidragsfördelningen ser ut för dem som är aktiva inom barnkulturområdet. Samverkan mellan förskolan, skolan och kulturlivet är dokumentationen av skolans samarbete med kulturlivet bristfällig på många håll. Men den nationella kulturstatistiken anty- der att den offentligt stödda kulturen inte i tillräcklig omfattning utnyttjas som en resurs av skolan. Skillnaderna mellan enskilda skolor och mellan olika kommuner är stora. Det är angeläget att hitta former för långsiktiga samarbeten mellan skolan och kulturlivet. Aktionsgruppen menar att sam- verkan mellan förskolan och skolan och det regionala och lokala kulturlivet bör skrivas in i kursplanerna för bland annat svenska, musik, bild och slöjd. Kulturlivet kan vara ett stöd för förskolornas och skolornas arbete och kan tillföra kompetens och kreativa arbetssätt. Aktions- gruppen har uppmärksammat idén om den radikala estetiken som formulerats av forskare vid lärarutbildningen på . Begreppet binder samman kultur, estetik och lärande med ytt- randefrihet, offentlighet och demokrati. I den radikala estetiken an- vänds konstens metod som ett sätt att närma sig kunskap. Genom nyfikenhet och ett undersökande arbetssätt där frågor och osäker- het får finnas fördjupas elevernas lärande. För att stärka kulturens roll i förskolan och skolan behövs en tydligare uppföljning av hur förskolan och skolan samverkar med kulturlivet. Vi anser att bör få i uppdrag att följa upp detta, i samverkan med Myndigheten för skolutveckling. Skolbiblioteken har fortfarande en svag ställning i skolan. av eleverna i har tillgång till ett bibliotek som är bemannat mer än och av de fristående skolorna saknar helt bibliotek. Vi anser att skolbibliote- ken bör skrivas in som en resurs för lärandet i kursplanen för svenska. Musik- och kulturskolorna har stor betydelse för barns och ungas möjligheter att delta i kulturverksamhet. Men det finns stora skill- nader mellan olika kommuner vad gäller innehållet i verksamheten, avgifterna och tillgängligheten för olika grupper. Aktionsgruppen föreslår att regeringen inför ett stöd till kommunerna för att moti- vera utveckling inom musik- och . Bidraget förutsätter att musik- och uppfyller vissa krav, till exempel låg avgift, verksamhet inom flera konstområden eller utbud för bredare åldersgrupper. Aktionsgruppen anser också att samverkan mellan musik- och kulturskolor, amatörföreningar, professionella utövare och kultur- institutioner är ett viktigt utvecklingsområde som behöver stöd från staten både i form av utvecklingsmedel och i form av upp- märksamhet och dialog. För att främja samverkan mellan den obligatoriska skolan och musik- och kulturskolorna bör det tas ett helhetsgrepp för utbild- ning av lärare i musik, teater, bild, dans, film etc. (SMoK) bör få ett fortsatt uppdrag att följa och dokumentera samverkan mellan musik- och , förskolan, skolan och kulturlivet. SMoK bör även i fortsättningen ansvara för statistik och annan uppföljning av musik- och kulturskolornas verksamhet. Barn och ungdomar är mycket stora mediekonsumenter. De allra flesta tittar på tv , många lyssnar också på radio. Public servicekanalerna i radio och tv erbjuder unika möjligheter att sprida kultur av hög kvalitet till barn och ungdomar i hela landet. Barnprogrammen i , () och Utbildningsradion (UR) håller hög kvalitet. Men Aktionsgruppen anser att det behövs förstärkningar på vissa områden. Vi anser att det behövs fler gestaltande program för barn och unga i radio och tv, att barnkultur av hög kvalitet som produceras utanför tv och radio bör få större utrymme i sändningarna och att barn och unga ur nationella minoriteter och barn med funktionshinder bör få bättre möjligheter att ta del av program på sitt eget språk och efter sina egna förutsättningar. Barn och unga med funktionshinder bör också få bättre möjligheter att ta del av barn- och ungdoms- program. Public serviceföretagen bör värna återväxten av kvalifice- rade producenter, manusförfattare och regissörer som gör gestal- tande program för barn och unga. Public serviceföretagen arbetar för att hitta nya former för att sprida sina program. Vi stödjer deras arbete att undersöka hur ny teknik kan sprida programmen till fler tittare. När det gäller Utbildningsradion bör möjligheterna att sprida UR:s material via folkbibliotek ses över för att förbättra möjligheterna att nå ut till förskolan. Det är angeläget att UR även i fortsätt- ningen kan visa barns och ungdomars egna filmer. Aktionsgruppen anser att ökade internationella kontakter skulle främja barnkulturen i . Det finns många positiva exempel att hämta från andra länder och svensk barnkultur har mycket att erbjuda andra länder. Aktionsgruppen hoppas att de insatser regeringen nu gör för ökad internationalisering också kommer barnkulturen till del. Aktionsgruppens förslag bygger på en sammanställning av material om hur barn har det i . Vi har både tittat på levnadsför- hållanden och på kulturvanor för att skaffa oss en bild av hur barn- kulturen ska kunna stärkas. De stora förslag vi har lämnat går inte in på detaljer eftersom vi tror att utvecklingen av barnkulturverk- samheten måste bygga på en analys av lokala förhållanden. I de sista fyra kapitlen av denna rapport har vi samlat bakgrunds- material till våra förslag. Här går vi närmare in på barns miljöer, frågor om genus och mångkultur, funktionshindrade barns och ungdomars möjligheter att ta del av kultur och några exempel på kulturinsatser som rör de nationella minoriteterna. Vi ägnar också ett avsnitt åt den kommersiella kulturen: leksaker, dataspel, barns medieanvändning och barnkultur som ett utvecklingsområde för näringslivet. Vi redogör för en stor enkätundersökning som vi har genomfört i samarbete med . Drygt 1 100 barn och ung- domar från kontaktklasser har svarat på frågor om sin kulturkonsumtion och sitt egna kulturutövande i skolan och . Undersökningen ger en bild av stora skill- nader mellan olika konstformer. Hårddraget kan man säga att film och böcker är vardagskultur för barn och unga medan teater, dans och konst är sällsynta gäster i skolan och . presenterar vi också några exempel på kulturinstitutioner där man har hittat former för ett mer djupgående samarbete med unga. Vi lyfter också fram två av de kommuner som har reserverat en pott pengar för ungdomars egna projekt. I det här avsnittet har vi också samlat in synpunkter från barn och unga som deltar i verk- samheterna. För att få in mer material om hur de riktigt små barnen upplever konst och kultur har vi bett tre personer med djupa kunskaper på området skriva varsin text. , konstpedagog på , , professor i teatervetenskap och förestån- dare för univer- sitet samt vår expert, , konstnärlig ledare för och professor i regi vid har bidragit med sina perspektiv. Deras texter finns i sin helhet som bilagor till detta betänkande. Aktionsgruppens direktiv finns i sin helhet i bilaga 4. Aktionsgruppen skall göra en översyn av barns och ungas möjlig- heter till kulturengagemang och eget skapande och lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. Aktionsgruppen skall lyfta fram de kommuner som etablerat former för arbetet med barn och kultur som kan tjäna som före- dömen. Därefter ska Aktionsgruppen ta initiativ till ett så kallat modellsamarbete mellan kommuner i syfte att förmedla dessa exempel och erfarenheter. Det ska gälla arbete med kultur inom bland annat teater, dans, musik, litteratur, bildkonst, film och museer. Dessutom skall arbetet inriktas mot musik- och kultur- skolornas ställning, bibliotekens roll för läsfrämjandet och enskilda förskolors och skolors sätt att arbeta med kultur. Det ska även gälla samordning mellan olika aktörer och nätverk för att främja barns tillgång till kultur. Aktionsgruppen ska utreda hur professionella konstnärer och kulturutövare skulle kunna få en större roll än i barnens offentliga miljöer som förskolor, skolor, kulturskolor och biblio- tek. Dessutom ska den undersöka hur samspelet mellan kulturliv och lärare kan stärkas. Gruppen ska också undersöka behovet av och förutsättningarna för en förbättrad samordning på olika sam- hälleliga nivåer för att främja tillgången till kultur i barnens offent- liga miljöer. Aktionsgruppen ska låta en särskild rapportör göra en kartlägg- ning av barnkulturen i efter det att den första barnkulturgruppen tillsattes. Denna del av uppdraget kan grundas på befintligt analysmaterial i form av statistik och forsknings- rapporter. Kartläggningen ska omfatta barnens offentliga miljöer och gälla samtliga konstarter, olika kulturinstitutioner samt radio och tv i allmänhetens tjänst. I arbetet ska alla barns möjligheter till eget skapande och del- tagande i kulturverksamhet beaktas oavsett kön, ekonomisk eller etnisk bakgrund, geografisk hemvist eller eventuella funktions- hinder. Särskild uppmärksamhet skall riktas på eventuella genus- eller åldersbundna mönster. Gruppen ska också uppmärksamma de nationella minoriteternas tillgång till kultur på det egna språket. Det står gruppen fritt att initiera egna undersökningar. Resulta- tet skall ligga till grund för gruppens överväganden och förslag. Det ingår i Aktionsgruppens uppdrag att analysera hur ända- målsenliga de nuvarande offentliga insatserna på barnkulturom- rådet är och att lämna förslag på hur området kan utvecklas. Aktionsgruppen ska även utreda behovet av en kontinuerlig upp- följning av situationen för barnkulturen. Om Aktionsgruppen lämnar förslag som medför nya kostnader ska förslagen till finansiering redovisas. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Aktionsgruppen ska samverka med kommuner och landsting och med berörda myndigheter, institutioner och organisationer. Till dessa hör bland andra , , Myndigheten för skolutveckling, , och Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd. Aktionsgruppen ska aktivt involvera barn och unga i arbetets olika delar. Aktionsgruppen ska redovisa sitt uppdrag i en slutrapport . Det står gruppen fritt att lämna delrapporter. 1.2Kommitténs sammansättning och arbetssätt Kommittén Aktionsgruppen för barnkultur (Ku 2004:07) har , på uppdrag av regeringen, utrett hur barnkulturens ställning kan stärkas. , verksamhetsledare för i har varit ordförande i gruppen. Ledamöter i Aktions- gruppen är , kommunalråd i , , barnkulturarbetare i , Zargam Asadi, kom- munalråd i , , förbundsdirektör i , Per , kulturchef i , Alireza Afshari, barn- och ungdomskonsulent i och , då kulturchef i , folkhögskolerektor i , och är sekrete- rare i kommittén. var anställd som utredare från till . anställdes som informatör . var till praktikant hos kommittén. har varit utredningens expert. En särskild kartläggning1 av den offentligt stödda barnkulturen har utförts och den har varit ett viktigt underlag för Aktionsgrup- pens analyser och förslag. Aktionsgruppen har till sin hjälp haft utsedda experter och en lång rad referensgrupper runt om i landet som alla bidragit med sina kunskaper, erfarenheter och perspektiv. Arbetet med kartläggning, analys och förslag har skett i dialog med många engagerade företrädare för kulturinstitutioner, skolor, kommuner, landsting, myndigheter, organisationer, föreningar och enskilda kulturutövande barn, ungdomar och vuxna. Deras med- verkan i arbetet har varit ovärderlig. Aktionsgruppen har haft kontakt med ett antal olika experter som vi träffat och samtalat med vid ett flertal tillfällen, både enskilt och i grupp. , konstnärlig ledare för vid och professor i regi vid Dramatiska insti- tutet utsågs till utredningens särskilda expert. Experterna har bistått med underlag och med synpunkter på texter. De har varit viktiga kontaktpersoner inom sina respektive myndigheter eller organisationer. Följande personer har deltagit som experter i arbetet: , undervisningsråd, Myndig- heten för skolutveckling, , utredare, , , handläggare, , , informatör, , , sekreterare, kommuner och landsting, , undervisningsråd, (till och med ), 1 Det ser lite olika ut En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn, dnr U 2005/9616/Kr. , fotograf och representant för Konstnärliga och , samt , utredare, (från ). Från Utbildnings- och har departementssekreterare och (från den 27 sep- tember 2005) samt departementssekreterare varit våra experter. Aktionsgruppen för barnkultur har samverkat med Orkesterut- redningen, , på scenkonstområdet, och Rådet för arkitektur, form och design. Vi har också samarbetat med om en enkätundersökning om barns kulturvanor. För att samla in underlag har vi samtalat med Ansvarskommit- tén, barnkonventionssamordnarna på , medie- enheten på Utbildnings- och , Justitie- och Finansdepartementen, samt Kommit- tén för jämställdhet i förskolan. Kommitténs sekreterare har ingått i Arvsfonds- delegationens referensgrupp för särskilda kulturmedel. Vi har genomfört tre enkätundersökningar: en med frågor om landstingens insatser för barnkultur, en med frågor till kommun- styrelsens ordförande om hur de ser på barnkulturen i sin kommun samt en större enkät med frågor om barns kulturvanor och intresse för kultur, som gjorts i samarbete med . Vi har också samverkat med ett stort antal referensgrupper runt om i landet. Dessa finns listade i en särskild bilaga. Här vill vi särskilt nämna en arbetsgrupp med representanter från de fyra storstads- kommunerna och det fördjupade samarbetet med fem glesbygds- kommuner i inland. Vi har också träffat ett stort antal företrädare för kulturinstitutioner, fria grupper, organisationer och enskilda utövare. Aktionsgruppen skickade ut en förfrågan till ord- föranden i ett antal ungdomsorganisationer och erbjöd dem att skicka in en text om vilka som är de viktigaste kulturfrågorna för medlemmarna i deras organisation. Följande organisationer skickade in svar: Unga rörelsehindrade, Unga synskadade, Unga hörselskadade, Ung Kultur Möts (UKM) samt den samiska ungdomsorganisatio- nen Sáminuorra. Svaren finns i sin helhet i bilaga 10–13. Övriga har inte svarat eller avböjt att skicka in svar. skickade vi också ut ett brev till ett antal ungdomsorganisationer och erbjöd dem att lämna in synpunkter på vår kartläggning, Det ser lite olika ut. UKM och Unga hörselskadade har skickat in svar. Brevet samt de inkomna svaren finns i bilaga 10 och 12. Aktionsgruppen har inte haft möjlighet att följa upp utskicket till ungdomsorganisatio- nerna. Att vi har fått in så få svar bör mana till eftertanke. Inom kulturlivet, i kommuner, regioner och på statlig nivå har vi mött ett mycket stort intresse för våra frågor, men beredskapen för att skicka in synpunkter på statliga utredningar är inte lika stor i en som främst arbetar ideellt. I slutet av betänkandet har vi samlat texter som ger en bakgrund till våra överväganden. Aktionsgruppens webbplats, öppnade som en informationskanal för kommitténs arbete och ett skylt- fönster för goda exempel inom barnkulturarbete. Webbplatsen har fungerat som informationskanal för kommunernas arbete. På webbplatsen har besökarna kunnat följa nyheter och debatt om barnkultur i och ta del av intressanta tankar i krönikor och intervjuer. Genom att synliggöra vårt eget arbete och sprida information har vi också fått in material och knutit många värdefulla kontakter. Den öppenhet som webbplatsen har medfört har varit en viktig förutsättning för vårt arbete. Webbplatsen fick god spridning redan vid lanseringen och har haft ett snitt på cirka 1 000 unika besökare . Många av besökarna hittar direkt till sidan eller kommer från länkade branschsidor, mest på vardagar, och mitt . Barn och unga utgör av befolkningen. Aktionsgruppen har i sitt arbete i första hand använt och definition av barn, det vill säga åldrarna 0 . Av praktiska skäl har åldersgränsen uppåt inte varit skarpt markerad. När vi tittat på gymnasieskolan så har vi inte skiljt ut dem som är . En komplikation med åldersindelningen 0 är att barnkultu- rens och ungdomskulturens villkor skiljer sig åt på många sätt, bland annat genom den roll de vuxna har. I barnkulturen har vuxenvärlden en förmedlande och ledande roll medan man i ung- domskulturen vill skapa på friare villkor och där vuxna snarare är att betrakta som ett bakomliggande stöd. Dessa två förhållningssätt till de vuxna får konsekvenser för hur man ger stöd och bygger upp verksamheter till de olika målgrupperna. Vi har utgått från samma definition av kultur som : Med kultur för- stås alla manifestationer, uttryck och formuleringar av människans (den unga människans) försök att komma till rätta med tillvaron och med sig själv gestaltade med olika medel: lek, ord, bild, musik, dans och så vidare. Barnkultur innefattar således ett omfattande problem- och kun- skapsområde som grovt kan delas upp i kultur av barn, kultur med barn och kultur för barn. Aktionsgruppen lägger stor vikt vid både det professionella utbudet av kultur för barn och unga liksom vid barns och ungas egna kulturuttryck och möjligheter till eget skapande inom för- skola, skola och . 2.1Tidigare utredningar och uppdrag Det är det senast gjordes en samlad nationell översyn av barnkulturen.