sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — I direktivet förbjuds diskriminering på grund av ras och etniskt ursprung på en rad samhällsområden. I skäl sex till direktivet anges att Europeiska unionen förkastar de teorier som försöker slå fast att det finns olika människoraser och att användningen av termen ras i direktivet inte innebär ett accep- terande av sådana teorier. Såväl faktisk som felaktigt förmodad etnisk tillhörighet omfattas av skyddet i diskrimineringslagarna. Termen ras förekommer i 2 kap. 14, 15 och 22 §§ regeringsformen (RF). Enligt 2 kap. 14 § andra stycket RF får föreningsfriheten begrän- sas endast såvitt gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av 26 Jfr prop. 1985/86:98 s. 65 och prop. 1993/94:101 s. 44. militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visst etniskt ursprung. Av förar- betena till bestämmelsen framgår att undantaget från föreningsfri- heten för rasistiska organisationer infördes för att säkerställa att uppfyllde sina åtaganden enligt om avskaffande av alla former av rasdiskriminering.27 I konventio- nen uppställs krav på konventionsstaterna att förbjuda och med alla lämpliga medel, däribland den lagstiftning som omständigheterna påkallar, göra slut på rasdiskriminering från bl.a. organisationers sida. Med rasdiskriminering avses i konventionen varje skillnad, undantag, inskränkning eller företräde på grund av ras, hudfärg, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung, som har till syf- te eller verkan att omintetgöra eller inskränka erkännandet, åtnju- tandet eller utövandet, på lika villkor, av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter på politiska, ekonomiska, sociala, kulturella eller andra områden av det offentliga livet. I ingressen till konven- tionen förklarar sig konventionsstaterna vara övertygade om att varje lära om överlägsenhet på grund av olikheter mellan raser är vetenskapligt falsk, moraliskt fördömlig, socialt orättvis och farlig och att rasdiskriminering aldrig kan rättfärdigas vare sig i teori eller praktik. I ingressen till konventionen förklarar sig också konven- tionsstaterna vara fast beslutna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att snabbt avskaffa rasdiskriminering i alla dess former och ytt- ringar och att förhindra och bekämpa rasläror och alla yttringar av sådana läror för att främja förståelse mellan raserna och för att byg- ga ett internationellt samhälle fritt från alla former av åtskillnader eller diskriminering på grund av ras. Enligt 2 kap. 15 § RF får lag eller annan föreskrift inte innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att ett par remissinstanser förordade att ordet ras skulle utgå ur grundlagstexten. Skälet till detta var dels att den vetenskapliga betydelsen av ordet ras var osäker, dels att användningen av ordet lätt kunde ge uppfattningen att yttre olikhe- ter mellan människor eller folkgrupper tillmättes en mera djupgå- ende betydelse. Mot detta invändes i förarbetena att ordet ras före- kommer både i gällande svensk rätt i bestämmelsen om olaga dis- kriminering i 16 kap. 9 § och i olika internationella dokument, bl.a. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättig- 27 Jfr prop. 1975/76:209 s. 113 f. heterna, , om medborgerli- ga och politiska rättigheter och om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. Vidare angavs i förarbetena att det är obestridligt att systematisk diskriminering av människor på grund av omständigheter av det slag som vanligen betecknas med uttrycket ras är en realitet på många håll i världen. Vidare framhölls att syftet med att använda ordet ras i bestämmelsen var att på tydli- gaste möjliga sätt framhålla att de skillnader mellan människor som brukar anges med hjälp av detta ord är betydelselösa.28 Enligt 2 kap. 22 § 7 RF är utlänning här i riket likställd med svensk medborgare i fråga om skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung enligt 2 kap. 15 § RF. Av in- tresse är således de ovan angivna förarbetsuttalandena till 2 kap. 15 § RF. Enligt 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen anses såsom tryckfri- hetsbrott hets mot folkgrupp, varigenom någon hotar eller ut- trycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av per- soner med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur- sprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, om gärningen begås genom tryckt skrift och är straffbar enligt lag. Av intresse är såle- des förarbetsuttalandena till bestämmelsen om hets mot folkgrupp, se nedan. (BrB) innehåller termen ras i 5 kap. 5 §, 16 kap. 8 och 9 §§ och i 29 kap. 2 § 7. Enligt 5 kap. 5 § första stycket BrB får brottet förolämpning inte åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får åklagaren väcka åtal om detta av särskilda skäl anses på- kallat ur allmän synpunkt och åtalet avser förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse. Enligt bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB döms den, som i uttalande eller i annat meddelande som sprids, ho- tar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller 28 Jfr prop. 1975/76:209 s. 157. etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning för hets mot folkgrupp. Av förarbetena framgår att diskrimineringsgrunderna i bestämmelsen utökades med ras, hudfärg och nationellt eller et- niskt ursprung i syfte att uppfylla åtaganden enligt om avskaffande av alla former av rasdiskrimine- ring.29 Enligt bestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § BrB döms en näringsidkare, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung, trosbekännelse eller homosexuella läggning, genom att inte gå ho- nom till handa på de villkor som näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra. Detsamma gäller den som är an- ställd i näringsverksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt den som är anställd i allmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag. Även den som anordnar allmän sammankomst eller of- fentlig tillställning och medhjälpare till sådan anordnare, kan vara gärningsman enligt bestämmelsen. Av förarbetena framgår att be- stämmelsen infördes i syfte att uppfylla åtaganden enligt om avskaffande av alla former av rasdis- kriminering.30 Enligt det s.k. straffskärpningsstadgandet i 29 kap. 2 § 7 BrB skall såsom försvårande omständigheter vid bedömningen av straff- värdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, sär- skilt beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Bestämmelsen inför- des . Av förarbetena framgår att ledning för vilken person- krets som borde skyddas av regeln hämtades från bestämmelsen om hets mot folkgrupp, dvs. enligt dess dåvarande lydelse ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung och trosbekännelse. Enligt förar- betena borde straffskärpningsgrunderna dock inte begränsas till bara dem som bestämmelsen om hets mot folkgrupp tog sikte på utan borde omfatta också andra diskrimineringsgrunder av jämför- ligt slag såsom fall där ett motiv för brottet varit att kränka någon på grund av dennes sexuella läggning. Mot bakgrund därav gjordes bestämmelsen tillämplig även i fråga om annan liknande omstän- dighet.31 har dock sexuell läggning lagts till i bestäm- 1993/94:101 s. 22. melsen som uttryckligt angiven straffskärpningsgrund (se avsnitt 4.5.2). Lagen om internationellt samarbete rörande verkställighet av brott- målsdom Enligt 6 § 2 lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom kan en framställning om verkstäl- lighet av europeisk brottmålsdom avslås om det finns grundad an- ledning antaga att domen föranletts eller den däri bestämda påfölj- den skärpts av hänsyn till ras, religion, nationalitet eller politisk åsikt. Lagen infördes som en följd av att tillträtt Europarå- dets konvention om brottmålsdoms internationella rättsverkningar (ETS No. Enligt artikel 6 c) i konventionen kan en konven- tionsstat vägra att verkställa en brottmålsdom om det finns grun- dad anledning att anta att domen föranletts eller den däri bestämda påföljden skärpts av hänsyn till ras, religion, nationalitet eller poli- tisk åsikt. Bestämmelsen i 6 § 2 i lagen motsvarar artikel 6 c) i kon- ventionen.32 Lagen om internationellt samarbete rörande lagföring för brott Enligt 8 § 4 lagen (1976:19) om internationellt samarbete rörande lagföring för brott får en framställning om överförande av lagföring för brott avslås om det finns grundad anledning antaga att fram- ställningen har föranletts av hänsyn till ras, religion, nationalitet eller politisk åsikt. Lagen infördes som en följd av att till- trätt konvention om överförande av lagföring i brottmål (ETS No. Enligt artikel 11 e) i konventionen får en konventionsstat avslå en framställning om överförande av lagföring för brott om det finns grundad anledning att anta att framställning- en om lagföring har föranletts av hänsyn till ras, religion, nationali- tet eller politisk åsikt. Bestämmelsen i 8 § 4 i lagen motsvarar arti- kel 11 e) i konventionen.33 Enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angåen- de skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna gäller som lag här i landet. 1972:98 s. 112 f. 1975/76:3. Enligt artikel 14 i konventionen skall åtnjutandet av de fri- och rättigheter som anges i konventionen säkerställas utan någon åt- skillnad såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, poli- tisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhö- righet till nationell minoritet, förmögenhet, börd eller ställning i övrigt. Enligt 6 § första stycket kreditupplysningslagen (1973:1173) får uppgifter om en persons ras, etniska ursprung, politiska uppfatt- ning, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackföre- ning, hälsa eller sexualliv inte behandlas i kreditupplysningsverk- samhet. Bestämmelsen överensstämmer med artikel 8.1 i Europa- parlamentets och Rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (data- skyddsdirektivet). Enligt artikel 8.1 skall medlemsstaterna förbjuda behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ur- sprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv.34 Enligt 13 § personuppgiftslagen (1998:204) är det förbjudet att be- handla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, po- litiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sex- ualliv. Genom personuppgiftslagen genomförs det s.k. dataskydds- direktivet 95/46/EG. Enligt artikel 8.1 i dataskyddsdirektivet skall medlemsstaterna förbjuda behandling av personuppgifter som av- slöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filo- sofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv. Bestämmelsen i 13 § i lagen överensstämmer med artikel 8.1 i dataskyddsdirektivet.35 I samband med riksdags- behandlingen av propositionen med regeringens förslag till bl.a. 13 § personuppgiftslagen behandlade också en motion om att skulle besluta att ordet ras skulle utgå ur förslaget till 13 § personuppgiftslagen. Utskottet avstyrkte mo- tionen och anförde bl.a. följande. Utskottet delar regeringens be- 1996/97:65 s. 67. 1997/98:44 s. 124. dömning att man i den svenska lagstiftningen inte skall ha en annan definition av känsliga personuppgifter än den som finns i EG- direktivet. Det kan inte anses tillåtet enligt direktivet att ta bort ordet ras ur definitionen.36 Polisdatalagen (1998:622) innehåller de bestämmelser utöver per- sonuppgiftslagen (1998:204) som behövs för polisens verksamhet. Enligt 5 § polisdatalagen får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. Om upp- gifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är oundgängligen nöd- vändigt för syftet med behandlingen. Enligt förarbetena utgör bestämmelsen ett undantag från det i 13 § personuppgiftslagen intagna förbudet mot att behandla vissa känsliga personuppgifter. Enligt 13 § personuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller et- niskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Genom personuppgiftslagen genomförs det s.k. dataskyddsdirektivet 95/46/EG. Grunderna i 13 § personupp- giftslagen överensstämmer med artikel 8.1 dataskyddsdirektivet. I förarbetena anges vidare att i samband med en förundersökning får t.ex. uppgifter om den misstänktes ras eller etniska ursprung be- handlas endast om det är av avgörande betydelse för spaningen (prop. 1997/98:97 s. 169). Såvitt avser rekvisitet oundgängligen nödvändigt hänvisas i förarbetena till artikel 2.5 (rätteligen 2.4) i rekommendation nr R (87) 15 om användningen av personuppgifter inom polissektorn. Punkt 2.4 i rekommendationen har följande lydelse The collection of data on individuals solely on the basis that they have a particular racial origin, particular religious convictions, sexual behaviour or political opinions or belong to particular movements or organisations which are not proscribed by law should be prohibited. The collection of data concerning these factors may only be carried out if absolutely necessary for the pur- poses of a particular inquiry. I samband med utskottsbehandling- en av propositionen behandlade också en motion 1997/98:KU18. att skulle besluta att ordet ras skulle utgå ur förslaget till 5 § polisdatalagen. Utskottet avstyrkte motionen och anförde bl.a. att utskottet konstaterade att begreppet ras används i artikel 2.4 i rekommendation varför utskottet inte ansåg sig ha underlag för att förorda att termen ras utmönstrades ur paragra- fen.37 Lagen om behandling av personuppgifter vid med- verkan i brottsutredningar Enligt 4 § lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om per- sonens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sex- ualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är ound- gängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. De nu nämnda uppgifterna får dock inte behandlas i underrättelseverksamhet. I förarbetena hänvisas endast till att bestämmelsen utgör ett un- dantag från 13 § personuppgiftslagen (1998:204) enligt vilken det, som framgått ovan, är förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Genom personupp- giftslagen genomförs det s.k. dataskyddsdirektivet 95/46/EG. Grunderna i 13 § personuppgiftslagen överensstämmer med artikel 8.1 dataskyddsdirektivet. Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Enligt 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. Om upp- gifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är oundgängligen nöd- vändigt för syftet med behandlingen. nämnda personuppgifter får användas som sökbegrepp endast om regeringen har föreskrivit det. 1997/98:JuU20 s. 23 f. Enligt förarbetena utgör bestämmelsen ett undantag från det i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) intagna förbudet mot att be- handla vissa känsliga personuppgifter. Enligt 13 § personuppgifts- lagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt sådana person- uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Genom personuppgiftslagen genomförs det s.k. dataskyddsdirektivet 95/46/EG. Grunderna i 13 § personuppgiftslagen överensstämmer med artikel 8.1 data- skyddsdirektivet. I förarbetena anges att det med hänsyn till den dömde, andra intagna och kriminalvårdens personal är helt nöd- vändigt att kriminalvården vid placeringen av den dömde får be- handla alla uppgifter av betydelse för säkerheten och att det då kan vara nödvändigt att behandla känsliga uppgifter som t.ex. etnisk tillhörighet (prop. 2000/01:126 s. 31). Lagen om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet Enligt 11 § lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i Tullver- kets brottsbekämpande verksamhet får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får de komplet- teras med sådana uppgifter endast om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. I förarbetena hänvisas endast till att bestämmelsen utgör ett un- dantag från 13 § personuppgiftslagen (1998:204). Enligt 13 § per- sonuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Genom per- sonuppgiftslagen genomförs det s.k. dataskyddsdirektivet 95/46/EG. Grunderna i 13 § personuppgiftslagen överensstämmer med artikel 8.1 dataskyddsdirektivet. beslutade om en ny utlän- ningslag (2005:716) (prop. 2004/05:170 och 172, bet. 2004/05:SfU17 och 18, rskr. 2005/06:1 och 2). Den nya utlänningslagen träder i beslutade riks- dagen om ändringar i 4 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) (prop. 2005/06:6, bet. 2005/06:SfU4, rskr. 2005/06:71). Ändringarna trä- der i kraft som den nya lagen . Enligt 4 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) skall med flykting enligt la- gen avses en utlänning som befinner sig utanför det land som ut- länningen är medborgare i, därför att han eller hon känner välgrun- dad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös el- ler politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av detta lands skydd. I utlänningslagen upptas termen ras i definitionen av flykting. Defi- nitionen överensstämmer med den som finns FN- konvention om flyktingars rättsliga ställning (flyktingkonventio- nen) jämte tilläggsprotokoll angående flyktingars rättsliga ställning. De människor som omfattas av flyktingkonventionen kallas därför också för konventionsflyktingar.38 Förordningen om tillämpning av en konvention mellan och om social trygghet Enligt 1 § förordningen (1977:740) om tillämpning av en konven- tion mellan och om social trygghet gäller konventionen som förordning här i landet. Enligt punkt 17 till artikel 26 berör konventionen inte sådana bestämmelser i tysk lagstiftning som innebär förmånligare regler för personer som tillfogats skada till följd av sin politiska hållning eller på grund av ras, tro eller världsåskådning. Förordningen om underrättelse om dom i vissa brottmål m.m. Enligt 25 b § förordningen (1990:893) om underrättelse om dom i vissa brottmål m.m. skall domstolen, om en dom meddelas i mål som rör brott som avses i 16 kap. 8 och 9 §§ eller i mål där rätten tagit ställning till om ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av per- soner på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet, sedan domen vunnit laga kraft sända en kopia av domen till Brottsförebyggande 38 Jfr prop. 1988/89:86 s. 74. rådet, och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Förordningen om viss behandling av personuppgifter inom För- svarsmakten och Enligt 4 § förordningen (2001:703) om viss behandling av person- uppgifter inom Försvarsmakten och får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på an- nan grund, får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är nödvändigt för syftet med behandlingen. Förordningen om behandling av personuppgifter inom Kustbevak- ningen Enligt 9 § förordningen (2003:188) om behandling av personupp- gifter inom får uppgifter om en person i den verksamhet som anges i 1 § första stycket 1 (brottsbekämpning) och 2 (kontroll och tillsyn) inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsik- ter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackföre- ning, hälsa eller sexualliv. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna dock kompletteras med sådana uppgif- ter om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behand- lingen. Enligt 21 § samma förordning får vid sökning i kustbevaknings- databasen efter uppgifter som avses i 17 § uppgifter som avslöjar ras, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening eller som rör sexualliv inte användas som sökbegrepp. Lagen om straff för folkmord Ordet rasmässigt förekommer i 1 § lagen (1964:169) om straff för folkmord. Den som förövar gärning, för vilken enligt lag är stadgat fängelse eller däröver, mot en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp med avsikt att förgöra gruppen helt eller delvis, dömes för folkmord till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. Lagen om straff för folkmord infördes i syfte att uppfylla åtaganden enligt om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord.39 Enligt artikel II i konventionen förstås med folkmord vissa angivna gärningar som förövas i avsikt att helt eller delvis förinta en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös grupp såsom sådan. Skälen för vårt förslag Termen ras används för att uppfylla internationella konventioner och för att genomföra EG-direktiv Vi delar uppfattningen att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och att det ur biologisk syn- punkt följaktligen inte heller finns någon grund att använda ordet ras om människor. Den fråga vi har att ta ställning till är om det bl.a. med hänsyn till internationella konventioner och överenskommelser är möjligt och lämpligt att utmönstra termen ras ur de författningar där den före- kommer. Av vår genomgång i det föregående framgår att termen ras så gott som uteslutande förekommer i författningar för att uppfylla internationella konventioner och för att genomföra EG-direktiv.