sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — har på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling sammanställt en kunskapsöversikt om samspelet mellan lärande och fysisk miljö i förskola och skola: Lärande och fysisk miljö, Forskning i fokus nr 25, 2005. Barns utomhusmiljöer – lekplatser och andra offentliga lekmiljöer är ett projekt som bedrivs på i i sam- arbete med KTH inom ramen för Sitrecs arbete. Ytterligare projekt på är: Scamper, en tvärveten- skaplig studie om barns utomhusmiljöer. Samarbetspartners i projektet är Sitrec, , Barnhälsovården, SLU samt . På institutionen för landskapsplanering vid lantbruks- universitet (SLU) i finns en grupp som både forskar och undervisar om barn, fysisk utemiljö och planering. Forskningen rör skol- och förskolegårdar, bostadsområden eller staden som helhet. De frågor som fokuseras är framförallt lek, pedagogik och ute- miljöns kulturella och psykologiska betydelse. Metoderna för undersökningarna är olika, men i regel tillfrågas barnen. avhandling till plan – om barnperspektivet på utemiljön baseras helt på intervjuer och rundvandringar med barn mellan . Avhandlingarna Landskapet i leken, av , och Trädgård i skola – skola i trädgården, av , baserar sig båda på intervjuer med barn och videoinspelningar. Skapande uterum är en webbplats som vänder sig till personer som arbetar med barn och ungdomar i förskola och grundskola. Där finns det praktiska tips för hur utomhuspedagogiken kan vävas in i skolarbetet. Skapande uterum har en frågelåda där man kan få kontakt med forskare och andra experter i frågor som rör skolans och förskolans uterum. De arrangerar också kurser och seminarier på temat barns och ungdomars utemiljöer. Skapande uterum utvecklas av Movium centrum för stadens utemiljö, vid SLU, vars uppgift är att vara en mötesplats mellan forskare och praktiker i frågor rörande stadens miljö. Vid och utomhuspedagogik vid , pågår forskning om stress och utomhuspedagogik. Forskare från centret undersökte 341 barn i två skolor i och mätte halten av stresshormonet cortisol i barnens saliv. Barnen fick också svara på frågor i enkäter och djupintervjuer. Det visade sig att utomhuspedagogiken hade en märkbart gynnsam effekt på barnens psykiska symptom. Det fysiska rummets betydelse i lärandet är ett tvärvetenskapligt projekt som ska problematisera och synliggöra det fysiska rummets betydelse i lärandet inom skolan. Resultaten kommer att föras tillbaka till lärarutbildningen och skolan. I forskargruppen ingår forskare från , , i och Arki- tekturskolan vid KTH. , docent i pedagogik vid insti- tutionen för utbildningsvetenskap vid är projektledare. , doktorand i kulturgeografi, , undersöker i sitt avhandlingsarbete hur barn använder och upp- fattar sin fysiska miljö. Hon studerar två områden, dels i och dels Boscombe i Bournemouth i södra . Avhandlingen beräknas bli klar . Konstnärligt utvecklingsarbete kan ses som en samlingsrubrik för aktiviteter på gränsen mellan konstnärligt skapande och forskning kring de konstnärliga processerna. Viktiga syften är att främja ut- vecklingen inom olika konstområden och att berika grundutbild- ningen inom det konstnärliga området. På detta sätt bidrar konst- närligt utvecklingsarbete till kvaliteten vid de konstnärliga utbild- ningarna som forskningen på högskoleutbildningens kvalitet inom andra områden. De konstnärliga högskolorna i , , , och tekniska univer- sitet tilldelas särskilda medel för konstnärligt utvecklings- arbete. Dessutom finns det möjlighet för lärosäten som bedriver forskning och utvecklingsarbete på det konstnärliga området att ansöka om projektmedel från . På de av landets konstnärliga högskolor som har pedagogutbild- ningar pågår forskning med anknytning till lärarutbildningen, inom ämnena bildpedagogik och musikpedagogik. När det gäller konstnärligt utvecklingsarbete med koppling till barnkultur är det framförallt , som på i bedrivit arbetet kring barnkulturfrågor, bl.a. i . Kulturpolitik är inte något stort forskningsområde i , och forskning om kulturpolitik med tonvikt på barn är närmast obefintlig. Endast ett fåtal, tillfälliga projekt pågår. På uppdrag av gjorde och från i rapporten kulturpolitiskt forsk- ningsfält med inriktning mot barn- och ungdomskultur, finns det? I rapporten konstaterar och att forskningen om barn- och ungdomskultur bedrivs av ett fåtal forskare (peda- goger och sociologer), på ett fåtal universitet och högskolor. Dessa forskare känner inte till varandra och har lite kontakt med varandra. De arbetar med ekonomiskt stöd från aktörer utanför det akademiska fältet. Tillfälliga och enstaka studier finns där forskarna främst intervjuar ansvariga vuxna om verksamheten. Trondman och Lebeda konstaterar att målgruppen inte tillfrågas, speciellt inte om det är barn. I studierna är politikerna, konstnärerna och barnen helt osynliga. Resultaten av den sporadiska forskningen publiceras rapport- form, vilket innebär att den är svår att få tag på och sällan når ut i verksamheterna. Frågan är huruvida forskningen når de tjänstemän som den är avsedd för och om den påverkar deras förståelse för kulturpolitiska processer och planering eller genomförandet av framtida verksamheter. Forskningen om barn har svårt att etablera sig utanför peda- gogiken. Vid institutioner där en person är intresserad och enga- gerad i barnkultur kan forskning med ett barnsperspektiv komma till stånd. Det leder också till att det i högre utsträckning finns doktorander med avhandlingsarbeten som behandlar barnkultur- frågor. Att forskning om barn och kultur är viktig och intressant måste studenterna få reda på tidigt i sina studier, redan på C- och D-nivå. En konsekvens av att det är eldsjälar som sätter igång och upprätthåller forskning inom området på en institution är att barnkulturforskningen försvinner med dem, om de t.ex. byter arbetsplats, ändrar inriktning på sin forskning eller pensioneras. Eftersom det finns så få forskare inom vissa ämnen blir det även svårt att tala om forskningsmiljöer, ibland kan en forskningsmiljö bestå av två forskare. Det är inte ovanligt att barnkulturforskarna är ensamma vid sin institution med att forska om barn. Forskare som arbetar ensamma lyfter fram detta som ett stort problem. Att inte ha någon att utbyta idéer och tankar med kan göra att intresset mattas. Tvärvetenskapliga forskningsmiljöer har stor betydelse, eftersom barnkulturforskningen har så svårt att hävda sig inom många ämnen. En möjlig nackdel med tvärvetenskapliga miljöer, som påpekas i studien kommer barnen in? Barn i politik, vetenskap och dags- press, är att all forskning med barnperspektiv inom ett ämne då koncentreras till ett ställe. Detta kan möjligtvis betyda att barn- kulturperspektivet försvinner från andra universitet, som inte behöver ta ansvar för barnfrågorna och det finns inte heller någon som kan lyfta fram det för studenterna. Tema barn vid vid , , bedriver tvärvetenskaplig forsk- ning om barn och barndom. Där har 29 avhandlingar lagts fram, flera av dem med inriktning mot barnkultur. och är professorer vid Tema barn. Vid temat finns 15 doktorander. Tema barn bedriver också grundutbildning genom samarbeten med andra teman och institutioner på , bland annat Socionomprogrammet tillsammans med Tema kommuni- kation och , där ämnen som pedagogik, psykologi, sociologi och folkbildning ingår. I egen regi bedrivs även ett nätbaserat internationellt magisterprogram som studenter från hela världen har möjlighet att följa. inrättades 1980 och arbetar för att främja kunskap inom barn- kulturforskning. ingen forskarutbildning men stödjer barnkulturforskningen genom att initiera och stödja tvärvetenskapliga nätverk och projekt. En viktig uppgift för CBK är också att bedriva grundläggande och forskningsförberedande utbildning i barnkultur genom kurser (upp till 80 poäng). , och arbetar på undervisar tillsammans med ett fyrtiotal timlärare vid de kurser i barnkultur som ges. Alla tre forskar inom ramen för sina tjänster på forskning. inriktning mot barn och unga vid var en tvärvetenskaplig forskningsmiljö med inriktning på barn- och ungdomskultur. Cirka femton forskare och doktorander var knutna till forskningsprofilen kulturstudier med ämnesbakgrund i exempelvis historia, sociologi, medie- och kommunikationsvetenskap och politologi. Sitrec på KTH, , är ett tvärveten- skapligt forskningscenter för forskning om lek och leksaker. leder forskningsarbetet på Sitrec. Institutet samarbetar bl.a. med i . (Barnkulturforskare i ) är ett nordiskt tvär- vetenskapligt nätverk, som fokuserar på humanistisk och estetisk forskning om barnkultur. Föreningen har mer än 200 medlemmar, de flesta aktiva forskare, men nätverket innehåller även personer som arbetar utanför den akademiska sfären, främst med kultur- administration. De flesta större forskningsinstitutioner på barn- kulturområdet finns representerade genom medlemmar. arbetar för att stötta nordisk barnkulturforskning. I en serie konferenser och seminarier diskuteras teman som t.ex. teori- och metodutveckling inom barnkulturforskningen. 2007 kommer att arrangera ett kunskapsinsam- lande projekt, Child Culture in the 21st Century: What do we know? Ansvarig för nätverket är , professor vid biblioteksskole. vid är svensk representant i . Nordicom, ett nordiskt kunskapscenter för medie- och kommu- nikationsområdet, startade Clearinghouse on Children, Youth and Media med syftet att öka kunskapen om barn, ungdomar och medier. De samlar in forskning från hela världen om barn, unga och medier och vill främja barns och ung- domars mediekunnighet och mediekompetens. Clearinghuset vill också stimulera till vidare forskning om barn, ungdomar och medier. Verksamheten är uppbyggd kring ett globalt nätverk med 1 000-talet deltagare som representerar inte bara forskarsamhället utan även t.ex. mediebranschen, politiken och frivilliga orga- nisationer. är vetenskaplig koordinator. En årsbok och ett nyhetsbrev utges. Clearinghusets arbete sker i sam- arbete med . 7.5Andra aktörer inom barnkulturforskningen Forskning om barn och barnkultur kan vara beställd av myndig- heter och andra organisationer. Uppdragen kan komma från myndigheter, statliga verk, departement, kommunförbund, bild- , intresseorganisationer, kulturinstitu- tioner m.fl. I detta stycke presenteras några exempel på aktuell forskning, med beställare utanför universitet och högskolor. Myndigheten för skolutveckling ska informera och sprida kun- skap om forskning som genomförs vid universitet och högskolor inom myndighetens verksamhetsområde. Myndigheten publicerar forskningsöversikter och rapporter inom ämnet skolutveckling i . har gett ut rapporten för alla till- sammans med . Det är en studie av ungdomars kultur- och fritidsvanor, gjord av , doktorand i pedagogik på i . arbetar med frågor om mediepåverkan med särskild inriktning på barns och ungas mediesituation och ger som en del av detta arbete ut en rapportserie. görs en stor enkät- undersökning om barns och ungas medievanor. har gett ut rapporten kom- mer barnen in? Barn i politik, vetenskap och dagspress, skriven av och . Rapporten är publicerad inom ramen för forskningsprojektet . Rapporten beskriver barns plats i samhället utifrån undersökningar av tre områden som är tongivande i samhällsdebatten: hur barn och barns frågor tas upp i dagspress, statliga utredningar och doktors- avhandlingar . 7.6Hur når forskningen ut? Inom forskningen pågår flera intressanta och spännande projekt som har relevans för verksamheter ute i samhället, men det tycks vara svårt för forskningsresultaten att nå ut till de som berörs. , tidigare chef på , har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av möjligheterna för skolledare och lärare att ta del av systematiskt framtagen forskning om utbild- ningsverksamheten. Han föreslår en rad insatser för att förbättra förutsättningarna och konstaterar att det finns stora brister i möjligheterna att ta del av forskningen. Ett av förslagen är en webbportal som presenterar forskning, med verksamheter som forskningen berör som målgrupp. Hur forskningen ska nå ut till resten av samhället och för vem man egentligen producerar forskning är nödvändiga frågor att ställa. Här slutar den här kartläggningen. Vi har beskrivit den etablerade barnkulturvärlden, den som beskrivs i regleringsbrev, uppdrag och statliga stödsystem, den barnkultur som syns i den återkommande statistiken. Men vi är väl medvetna om att det finns mycket mer som förtjänar en beskrivning. Det växande intresset för nycirkus, de årliga musikfestivalerna, ungas egna kulturmöten inom UKM, lokala satsningar på unga arrangörer m.m. kommer Aktionsgruppen att fortsätta att samla in kunskap om hur barnkulturen lever och utvecklas i . Vi kommer att samla in synpunkter från barn och unga genom enkäter och intervjuer och vi kommer att fortsätta att träffa företrädare för barnkulturen – från kommuner och regioner, från kultur- institutioner och fria grupper. Följ arbetet på vår webbplats . Höstens arbete ligger till grund för kom- mitténs slutbetänkande som presenteras . Ds 1998:58 En strategi för kultur i skolan, Arbetsgruppen för kultur i skolan, . SOU 2001:55 Barns och ungdomars välfärd SOU 2004:30 Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studie- förbund och folkhögskola SOU 2004:51 Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke-deltagarna 1996/97:3 Kulturpolitik 1998/99:143 Nationella minoriteter i 1999/2000:79 Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning Prop. 2004/05:11 Kvalitet i förskolan Agelii, m.fl., Bland eldsjälar och esteter. En rapport om 40 sko- lors arbete med bild och media, 1999 Aulin-Gråhamn, red., Kultur, estetik och skola – Några forsk- ningsperspektiv. Delrapport 9/2002, utredningen och skola, 2002 Bae Brantzæg, m.fl. En digital barndom? En spørreunder- søkelse om barns bruk av medieteknologi, NOVA rapport 1/04 Barn, elever, personal och utbildningsresultat , , rapport 241 ställning – inom biblioteksväsendet och barnomsorgen, Rapport från 1996:1, 1996 Barnen och kulturen. En rapport från Barnkulturgruppen, : Barnkulturgruppen och Publica, 1978 i praktiken, RiR 2004:30, 2004 Barns och ungdomars kultur, Kulturen i siffror 1998:1, Statens En utvärdering av konstpedagogiskt semi- narium, 2004 Björklid, , Lärande och fysisk miljö. En kunskapsöversikt om sam- spelet mellan lärande och fysisk miljö i förskola och skola, Forsk- ning i fokus nr 25, Myndigheten för skolutveckling , och , , Utvärdering av regionala konsulenter inom dans- och konstområdet, 2003 De nationella minoriteterna och kulturlivet, Rapport från 2001:4 , , Musik om du är rik en kartläggning av avgifterna till kommunala , Rädda barnen 2002 Faktisk fantasi – barns språkutveckling genom skapande, Myndig- heten för skolutveckling Film för lust och lärande, och 2001 Folkbiblioteken 2003, Kulturen i siffror 2004:2, 2004 , och , , ska vi på teater. kan förändra ditt liv. Om barnteater som meningsskapande i skolan, Pedagogisk kommunikation, 2004 Funktionshinder – hinder eller möjlighet i kommunala , Får jag lov? Ett dansförslag, 2005 Förskola i brytningstid. Nationell utvärdering av förskolan, Skol- verket, 2004 , , Tittarögon. En rapport om vad som bestämmer TV- utbudet, skriftserie nr 30 2003 , och , , Föreningspolitik och för- eningsstöd, 2004 , , Verksamhet utan avsikt? En debattskrift om öppen ungdomsverksamhet och kommunernas prioriteringar, , och , , Kulturens asplöv, Arbetsgruppen för kultur i skolan 1998 , , Barn och knapp ekonomi, 2005. Hissa segel och bygga vindskydd projektet som blev en process, projektrapport, Regionbibliotek 2005 Illeris, , Kunstpædagogisk forskning og formidling i 2004, 2004 , , Museer och lärande, en forskningsöversikt, Statens museer för världskultur och Didaktik Design, i , 2005 Iordanoglou, och värmedöd. Om de natio- nella kulturpolitiska målen i den lokala kulturpolitiken, kommuner och landsting 2005 Kultur i skolan: en skrift om regeringens satsning 2003. : Utbildnings- och , , 2005. Kulturbarometern 2002, Kulturen i siffror 2003:1, , 2003 Kulturens pengar, Kulturen i siffror 2003:6, 2003 , , Arenor för alla. En studie om ungas kultur- och fri- Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94 Läroplan för förskolan, Lpfö 98 Läroplan för gymnasieskolan och de övriga frivilliga skolformerna, Lpf 94 Folketshus- och parkrörelsens idéprogram, Mediebarometer 2003, , universi- tet nr 1, 2004 Museer och konsthallar 2003, Kulturen i siffror 2004:3, 2004 Musik 2003, Kulturen i siffror 2004:5, 2005 Många syns inte, men finns ändå, BO:s rapport till regeringen, Barn- ombudsmannen 2002 Upp till 18 – fakta om barn och ungdom, Barn- ombudsmannen rapporterar BR 2004:06, 2004 Om kultur- och fritidssektorerna. Deltagande, vanor och nyttjande, PM från Kultur- och fritidssektionen, Svenska kommunför- bundet 2004. , , Barnfattigdomen i , Rädda barnen 2004 Schottis på Dalhall. Om staten och den lokala kulturen, rapport från 2001:1 Skolbiblioteken 2002, Kulturen i siffror 2003:3, 2003 Strutsens vingar – en ungdomsantologi från Sisus, Sisus och Myn- digheten för skolutveckling Studieförbunden , Kulturen i siffror 2004:1, 2004 Söderlind, , , , Var kommer barnen in? politik, vetenskap och dagspress, Teater och dans 2003, Kulturen i siffror 2004:4, 2005 Trondman, , , , Ett kulturpolitiskt forsknings- fält med inriktning mot barn- och ungdomskultur – finns det?, Undervisningen per ämne i Resultat av en undersökning om utbildning i undervisningsämnet. Dnr 2003:2735, 2005 Ungas egna kultur- och fritidsverksamheter, 2003:3 Ungdomsorganisationerna och fördelningen av överskottet från , 2004:5 Uppföljning av ÖLA 00. Djupstudie i 20 kommuner 2002 2004. Lärarnas Samverkansråd, . Om museipedagogik, 1999 Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och , och , , Skolbio i skolplanen: en kart- läggning av kommuner som fastställt målsättningar för skolbio och mediepedagogisk verksamhet, 2000. Von Feilitzen, , Mer tecknat? Animerade TV-program – marknad, utbud, barn, föräldrar, skriftserie nr 31 2004 Öppna för gränser, Øster, , Læs! Læsevaner og børnebogskampanjer i , , Universitetsforlag 2004