sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — 70P P Nationellt Råd för Kvinnofrid (2003b). Beskrivning och analys av insatser SOU 2006:65 Ett nytt, permanent boende Bostadsbristen i vissa kommuner kan utgöra ett stort hinder för möjligheten att kunna erbjuda mer permanenta lösningar, dvs. ett nytt boende. Enligt i uppger majoriteten av de tillfrågade socialnämnderna att deras insatser för våldsutsatta kvinnor inte är tillräckliga just på grund av bristen på bostäder.71 Det råder (enligt uppgift över situationen 2005) bostadsbrist i 111 av landets 290 kommuner ().TPTF72FTPT Bristen på bostäder kan också leda till att kvinnorna tvingas bo allt på kvinnojou- Flera som vi talat med efterlyser ett mer etablerat samarbete kommuner emellan när det gäller dessa kvinnor och deras bostads- situation, både vad gäller skyddat boende och det permanenta bo- endet. Man uttrycker exempelvis önskemål om ett slags nätverk med andra kommuner (i första hand inom det egna länet) så att man lättare kan byta kvinnor mellan sig. Man ser ett behov av att samordna sina insatser. På så sätt kan man på ett bättre sätt säker- ställa kvinnans säkerhet och tvister kring ekonomin skulle inte be- höva uppstå, då eventuella kostnader i längden jämnar ut sig. Om det är viktigt för en del kvinnor att flytta till annan kom- mun, kan det för andra vara angeläget att kunna bo kvar i kommu- nen. Enligt Kvinnors Nätverk – med stor erfarenhet av våldsutsatta kvinnor med utländsk bakgrund – är det för dessa kvinnor svårt att flytta från bostadsområdet: Det kan vara det enda ställe där en kvinna känner trygghet. Enligt Kvinnors Nätverk är det dock inte ovanligt att det uppstår olika problem med anledning av bostadskontrakt, inte sällan är det mannen som ställer till det. Man beskriver det som att det är ytterligare en form av våld från mannens sida; han vägrar skriva under nödvändiga papper, försvin- ner plötsligt till hemlandet och strular till det rent allmänt. Från kvinnojourerna finns också uppgifter om att det har blivit svårare för våldsutsatta kvinnor att ta sig in på bostadsmarknaden. En del saknar kanske ett arbete eller dras med betalningsanmärk- ningar etc. Betalningsanmärkningar och skulder kan vara en konse- kvens av den våldsamma relationen, eller orsakas av andra anled- ningar. Enligt kvinnojourerna hjälper inte till med att betala skulder för obetalda hyror, vilket leder till att kvinnorna kan 71P P (2005). 72P P (2006b). 73P P (2004). SOU 2006:65 Beskrivning och analys av insatser ha mycket svårt att få nya lägenheter av bostadsföretagen. Likaså finns exempel på att hyresvärdar drar sig för att hyra ut till kvinnor med stökiga män. Man menar också att bostadsföretagen blivit sämre på att samarbeta med kvinnojourerna de senaste åren.74 Även om knappast rår över bostadsmarknaden, kan det ändå vara värt att framhålla vikten av ett bra samarbete med hyresvärdar, bostadsföretag etc. kan bistå kvinnan med att söka förtur till en ny bostad i de fall det finns en kommu- nal bostadsförmedling, alternativt försöka underlätta och stötta i kontakten med kommunala och privatägda bostadsföretag.TPTF75FTPT Ett projekt som tydliggör betydelsen av detta bedrevs –2005 av kvinnojour. Bostadsprojekt med fokus på kvinnor med utländsk bakgrundTPTF76FTPT kvinnojour frekventeras i hög utsträckning av kvin- nor med utländsk bakgrund. Dessa kvinnor tvingas ofta till långa boendetider på jouren på grund av ett ganska begränsat nätverk, knapphändiga språkkunskaper, dåliga baskunskaper om det svenska samhället och en dålig ekonomi. Detta försvårar kvinnornas möj- lighet att lösa den egna bostadssituationen. Mot denna bakgrund bedrevs ett projekt med det övergripandet syftet att hitta vägar till en ny bostad. Kvinnorna fick inledningsvis beskriva sina egna önske- mål kring boendet. biståndshandläggare kontak- tades för att få kostnader för anmälan till bostadsförmedling bevil- jade. Därefter bevakades utbudet av bostäder och kvinnan infor- merades fortlöpande om eventuella objekt. Varje kvinna som del- tog i projektet fick också en genomgång av hur man själv söker bostad via Internet och information om olika frågor som kan upp- stå kring boendet. Vid utslussning till en ny lägenhet bistod pro- jektet med praktisk och administrativ hjälp, exempelvis kontrakts- skrivning, ansökan om bostadsbidrag och flyttbidrag, flyttanmälan och - vid behov - överföring till i den nya kommu- nen. 74P P Uppgifterna baseras på enkätsvar från ROKS och SKR med anledning av årliga lägesrapport. 75P P , A-M. (2003). 76P P Följande redovisning av projektet baseras helt på en projektledarerapport till Social- styrelsen. Beskrivning och analys av insatser Inom ramen för projektet kontaktades också cirka 35 privatvär- dar för att efterhöra hur de såg på möjligheten att upplåta lägenhe- ter för dessa kvinnor. Detta var dock inte någon självklarhet. Några förstod problematiken och var villiga att hjälpa till, men endast i de fall kvinnan hade egen betalningsförmåga. Det stora flertalet var dock enbart intresserade av betalningsförmåga och eventuella be- talningsanmärkningar. De vill ogärna göra några avsteg från sina krav. Några värdar var också skeptiska till att ha en hyresgäst där det kunde uppstå bråk. Andrahandsmarknaden inventerades också. Även här blev det enligt projektet tydligt att det är ett handikapp att dels vara kvinna med utländsk bakgrund, dels att ha varit boende på en kvinnojour. Sammanfattningsvis etablerades samarbete med tre privatvärdar, bostadsförmedling samt med några få aktörer inom andrahandsmarknaden. av kvinnorna (20 kvinnor samt 24 barn) som deltog i projektet fick genom detta en egen bostad. Övriga kvinnor i pro- jektet flyttade antingen tillbaka till mannen, ordnade boende på annat sätt, placerades i annat boende av eller fick ge- nom domstolsutslag rätten till den tidigare gemensamma bostaden. Projektet har resulterat i administrativa och praktiska rutiner för att lösa bostadssituationen för våldsutsatta kvinnor, speciellt med utländsk bakgrund. Projektet har också, enligt rapporten, tydlig- gjort begränsade möjligheter att bistå sina klienter i denna fråga. Klienten förväntas i mångt och mycket lösa detta på egen hand, något som dock inte alltid är möjligt om kunskaperna i det svenska språket samt om samhällets uppbyggnad är begränsade. i bedömer att vistelsebegreppet i social- tjänstlagen ibland utgör ett hinder för samarbete mellan kommuner när det gäller ett nytt permanent boende – inte bara i relation till det skyddade boendet.TPTF77FTPT Detta slår enligt särskilt hårt mot våldsutsatta kvinnor som ofta måste flytta för att känna sig säkra. ställer sig frågan om kommunerna kan göra mer för att hjälpa varandra med olika former av boende för kvinnor som behöver skydd. Detta har också varit ett återkommande tema hos många av dem vi talat med. 77P P (2005). Beskrivning och analys av insatser I socialtjänstlagen är det 2 kap. 2 § som har avgörande betydelse för ansvarsfördelningen mellan kommunerna. Här fastslås huvud- regeln att det är vistelsekommunen som ska lämna den enskilde det stöd och den hjälp som han eller hon behöver. Vistelsekommunen är den kommun som någon mer eller mindre tillfälligt vistas i när hjälpbehovet inträder. Kommunens skyldighet att pröva en persons behov av bistånd påverkas inte av vistelsetidens längd. Att kommunerna dock kan ha svårt att samarbeta kring boende påtalas som sagt av många vi talat med. Den nya kommunen vill inte dra på sig kostnaden för kvinnan som en socialtjänstrepresen- tant uttrycker det, en annan säger att Det är omöjligt att få andra kommuner att ta emot en kvinna. En tredje representant har erfa- renhet av att kommunerna säger nej även i de fall polisen av säker- hetsskäl bedömt det som nödvändigt för en kvinna att byta kom- mun. Värt att påpeka är att kommunernas tvister om vem som ska betala för insatser inte bara kan drabba våldsutsatta kvinnor utan även personer med andra typer av problembilder. Trots den detaljerade lagstiftningen kan alltså konflikter uppstå i fråga om vilken kommun som i en viss situation ska ge bistånd. Återigen tycks den sparsamma göra sig påmind. So- cialstyrelsen menar att en eventuell konflikt mellan kommuner om vem ska betala ut ekonomiskt bistånd bör lösas omgående för att undvika att den biståndssökande blir utan bistånd.TPTF78FTPT Att hänvisa till kvinnojour Vid sidan om att insats skyddat boende påfallande ofta utgörs av det boende som kvinnojourerna har att erbjuda, nämns också hänvisning till kvinnojour/annan frivilligorganisation som en insats i sig. Förmodligen överlappar dessa båda insatser varandra i ganska hög grad, dvs. insatsen hänvisning till kvinnojour är i många fall liktydigt med insatsen skyddat boende på kvinnojour. kan dock samarbeta med - eller kanske t.o.m. förlitar sig på - kvinnojourer även beträffande annat stöd för kvinnorna.79 Exempel finns i vårt empiriska material på att kommuner hänvisar kvinnor till kvinnojourer för support, för kris- och stödsamtal (bl.a. finns det kommuner som upprättat avtal med kvinnojourer där 78P P Ibid. 79P P I denna diskussion bortser vi ifrån det samarbete som kan finnas kring utbildning, i sam- verkansgrupper där policyfrågor och annat diskuteras etc. och fokuserar på de mer direkta stödinsatserna för kvinnorna. Beskrivning och analys av insatser detta specificeras) och gruppverksamhet. Någon kommun har som policy att hänvisa kvinnor med barn till stödinsatser i social- tjänstens regi, medan kvinnor utan barn hänvisas till den ideella kvinnojouren för stöd. En socialtjänst tvekade inte om sitt yttersta ansvar för våldsutsatta kvinnor och såg den lokala, ideella kvinno- jouren som det främsta verktyget för att leva upp till detta ansvar. I sammanhanget kan det också påpekas att upp- följning av de kvinnor man hänvisar till kvinnojouren inte alltid kan tyckas vara helt tillfredsställande. Några av de kommuner vi varit i kontakt med menar att man på olika sätt bibehåller en kontakt med kvinnorna, andra talar om viss uppföljning och att man saknar rutiner för detta. Representanter för ett antal kvinnojourer framför att kommunerna har alldeles för dålig uppföljning och därmed kun- skap om vad kvinnojourerna erbjuder kvinnorna för stöd.TPTF80FTPT Man frågar sig vilken annan verksamhet som kommuner köper tjänster av utan att kontrollera kvaliteten av det utförda arbetet: Inte ens städtjänster är så dåligt kontrollerade som kvinnojourernas tjänster. En grundläggande fråga blir: Kan kommunen verkligen hävda att de lever upp till sitt ansvar om stöd enligt socialtjänstlagen genom att hänvisa kvinnan och hennes eventuella barn till kvinnojourer och sedan inte följa upp detta? Enligt har många våldsutsatta kvinnor erfarenhet av att de förlorar tillgången till det stöd som ger dem möjlighet att förändra sina liv då de lämnar jouren. En anled- ning till att åter släppa in den våldsutövande mannen i sitt liv är en- samhet och isolering.TPTF81FTPT Att behåller kontakten med de kvinnor och barn de hänvisar till kvinnojourer är således viktigt. Relationen mellan och kvinnojourer kommer nedan att beskrivas något utförligare. Först presenteras dock kvin- nojourernas verksamhet lite närmare. I finns det cirka 160 kvinno- och tjejjourer. De flesta är knutna till någon av de två riksorganisationerna; ROKS och SKR. ROKS har fler jourer knutna till sig än SKR. Förutom att tillhöra någon av riksorganisationerna, har en del jourer också valt att ingå i andra sammanslutningar. Ett sådant exempel är Kvinnojourer i Väst, som stödjer och uppmuntrar erfarenhetsutbyte mellan 80P P Ordförandemöte SKR, . 81P P , L. (2002). SOU 2006:65 Beskrivning och analys av insatser kvinnojourerna i , arrangerar utbildningar m.m. Många av jourerna kan erbjuda skyddat boende för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Förutom boende erbjuder jourerna andra stödåtgärder. ROKS exemplifierar stödåtgärd med stöd via tele- fonsamtal, stödsamtal vid besök på jouren, stödsamtal vid boende på jouren, stöd vid rättegång, stöd vid telefonkontakt med myndigheter, stöd vid myndighetsbesök eller stöd vid övriga besök.TPTF82FTPT För många kvinnor är ett telefonsamtal till kvinnojouren för att få råd om hur man ska gå vidare tillräckligt. En del besöker jouren för ett antal stödsamtal och kan sedan själva förändra sin situation. Våldsutsatta kvinnor kan också söka upp jouren vid vårdnads- och umgänges- tvister och för att få hjälp att genomföra en skilsmässa. Andra kvin- nor söker sig till jouren för skyddat boende; de behöver en Enligt ROKS var medlemsjourerna i kontakt med minst 32 333 stödsökande kvinnor och tjejer och man genomförde minst 46 687 stödåtgärder. 1 700 kvinnor och barn fick skyddat boende.TPTF84FTPT SKR uppger att medlemsjourerna hade kontakt med 20 057 hjälpsökande via telefon, besök, brev, fax och e-post. Man erbjöd 507 kvinnor och 496 barn skyddat boende.TPTF85FTPT Kvinnor och barn bodde sammanlagt 51 på någon av ROKS:s medlemsjourer och sammanlagt 29 på någon av SKR:s jourer. Enligt uppgift från SKR stannar kvinnorna i genom- De ideella kvinnojourerna står således för ett stort antal stödin- satser för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Det skyddade boen- det är bara en del av insatserna. I sammanhanget ska brottsoffer- jourerna inte heller förglömmas. Det finns 110 sådana jourer i lan- det, vilka är organiserade i (). uppgav brottsofferjourerna att de sammanlagt haft kontakt med 28 000 hjälpsökande. Majoriteten av dessa, 59 pro- cent, är kvinnor eller flickor. Den vanligaste hjälpsökande är en vuxen kvinna som utsatts för misshandel och/eller olaga hot. Nära 10 000 kvinnor har sökt sig till någon brottsofferjour 83P P (1998). Uppgifterna om antalet stödåtgärder och skyddat boende baseras på rapporter från 62 respektive 63 av ROKS 86 jourer och uppgiften om antalet stödsökande på rapporter från 66 jourer (2005). 85P P Uppgifterna (via e-post till utredningen ) baseras på rapporter från 36 jourer. Beskrivning och analys av insatser för stöd och information då de utsatts för våld, hot, sexualbrott eller andra integritetskränkande brott.TPTF87FTPT Relationen mellan socialtjänst och kvinnojourer Överlag synes vara mycket positivt inställd till kvin- nojourerna och deras verksamhet. De representanter för social- tjänsten som vi har talat med uttrycker sig uppskattande om jou- rerna. Man upplever att man har ett gott samarbete. Samarbetet gäller inte bara reella insatser för de våldsutsatta kvinnorna, utan även utbildningar, möten i samverkansgrupper m.m. Relationen är dock inte helt problemfri. Det finns exempelvis erfarenheter av ett visst ömsesidigt misstroende mellan kommunen och den lokala kvinnojouren. Någon uttrycker att relationen i grunden är positiv, men att det kan gunga . Sådana situationer kan uppstå när man har olika syn på hur man bäst hjälper en kvinna. Kvinnojou- rerna kan exempelvis tycka att har ett allt för ut- präglat familjeperspektiv, medan å sin sida kan tycka att jourerna i sitt stöd befäster och passiviserar kvinnan i en offer- roll. Det finns exempel på att kvinnojourer inte alltid har kunskap om hur kommunerna organiserar sig eller hur kommunerna arbetar med våldsutsatta kvinnor som söker hjälp. Kvinnojourerna kan efterlysa en större lyhördhet och ett större intresse hos kommunerna för jourernas kunskaper och sätt att arbeta.TPTF88FTPT Relationen mellan socialtjänst och kvinnojour har också en eko- nomisk aspekt. Kommuner stödjer kvinnojourer ekonomiskt, om än i skiftande utsträckning. Som tidigare nämnts, finns det kom- muner som ser detta som ett indirekt stöd till våldsutsatta kvin- nor. Nationellt råd för Kvinnofrid publicerade en under- sökning av kommunernas bidrag till kvinnojourer.TPTF89FTPT Rådet tecknar en dyster bild och drar bl.a. slutsatsen att snålhet – eller möjligen omedvetenhet – präglar de flesta kommuners inställning till våld mot kvinnor. I Amnestys undersökning har bilden för- bättrats.TPTF90FTPT Andelen kommuner som inte ger något bidrag alls har halverats jämfört med undersökningen . Det genomsnitt- liga bidraget bland de undersökta kommunerna var också högre än i den tidigare undersökningen. 88P P i (2006). 89P P Nationellt råd för Kvinnofrid (2001b). 90P P Amnesty (2005a). Beskrivning och analys av insatser Å ena sidan finns det alltså mer att önska av kommuners bi- dragsgivning till de ideella jourerna, enligt många. Å den andra si- dan är det också flera som ger uttryck för tanken att man inte vet vad man får för pengarna. En representant för en kommun säger t.ex. att den lokala kvinnojouren får mycket stöd, utan att vi vet vad de faktiskt gör. Detta är något som kvinnojourerna själva - i alla fall en del - också ger uttryck för, som något märkligt. Som tidigare nämnts, menade bl.a. en jourföreträdare att inte ens städtjänster följs upp så dåligt som jourernas verksamhet. Enligt en studie av och tolkar socialtjänstper- sonal kvinnojourer i huvudsak på två olika sätt: En del framhåller kvinnojourernas arbete och ser det som ett värdefullt komplement till den egna sociala verksamheten, medan andra tycks ta kvinno- jouren som intäkt för att man inte behöver vidta egna åtgärder.TPTF91FTPT I mångt och mycket synes de spänningar som ibland kan finnas mel- lan socialtjänst och kvinnojourer och den ambivalens som ibland framträder röra sig kring ett slags osäkerhet och oklarhet beträf- fande ansvar, förväntningar och uppdrag. Det ställs exempelvis krav på att kommunerna ska ta ett större ansvar och skärpa sina insatser för våldsutsatta kvinnor. ställs det krav på mer resurser till de ideella kvinnojourerna. Vem ska vara ett komplement till vem och vems är egentligen ansvaret? Socialtjänstlagen är tydlig kring det yttersta ansvaret men i retorik och i praktik blir det grumligare. Ett konkret exempel på detta finns beskrivet i en rapport om ideella organisationers roll i välfärdssystemet.TPTF92FTPT Här studeras bl.a. kvinnojouren relation till kommunen – en relation som be- skrivs som inte helt okomplicerad. Det största problemet är, enligt de tillfrågade aktörerna, att kommunen vill betrakta som ett komplement till kommunens verksamhet, medan medlemmarna i jouren ser sig som ett alternativ. Kommunen vill således få till stånd samverkan på områden där inte anser att behov finns och man styr också indirekt genom krav på målformuleringar och verksam- hetsstatistik. Enligt de intervjuade i studien fungerar dock samver- kan på det praktiska planet och kommunen uppges vara genuint angelägen om att finns kvar. 91P P , C. & , C. (2001). 92P P , S. (2001). Beskrivning och analys av insatser Från röst till service? Relationen mellan och kvinnojourerna kan också ses i ett mer övergripande perspektiv. Olika typer av ideella organisa- tioner kan ha helt olika roller i en kommun. I en rapport urskiljs fyra sådana roller: komplement, alternativ, ersättning och spanare.TPTF93FTPT Enligt de kommuner som tillfrågades i studien tilldelas kvinno- jourer alla dessa fyra roller.TPTF94FTPT En majoritet av de svarande kom- munerna anser den komplementära rollen vara den viktigaste. Dock ses rollen som ersättning, dvs. kvinnojouren som det basalternativ som erbjuds i kommunen, som naturlig och legitim av flera. Wijkström och talar om en förskjutning i fokus i den svenska ideella sektorn som helhet; från organisering av röst och intresse till en produktion av service och tjänsterTPTF95FTPT Den ideella sektorn – exempelvis kvinnojourerna – har i allt ökande utsträck- ning börjat producera välfärdstjänster. Trots att de ideella organi- sationernas potential som producenter av offentlig välfärd har dis- kuterats , råder det enligt Wijkström och Lund- ström fortfarande stor osäkerhet om vilken roll dessa organisatio- ner bör ha och kan ikläda sig i det svenska samhället. Dessa gräns- dragningsfrågor innehåller också definitioner av statens ansvar för medborgarna, inte minst beträffande det sociala fältet. I vilken ut- sträckning och med vilka konsekvenser ideella organisationer kan ta över och komplettera verksamheter i den offentliga sektorn är inte klart. Enligt har det också skett en förändring där många kommuner ändrat sina ekonomiska relationer med ideella organisationer.TPTF96FTPT Det finns en tendens mot ökade styrambitioner från kommunens sida beträffande hur de ekonomiska bidragen ska användas. Enligt är det tydligt att bidragsgivarna har en mer pragmatisk syn på bidragsgivningen och att de har blivit allt mer angelägna att få värde för pengarna för sina bidrag. Risken med detta är att organisationernas roll som potentiellt kritiska röster får stå tillbaka för mer pragmatiska uppgifter. Även i denna rapport talas det om nya gränslinjer mellan offentliga och ideella organisationers arbetsfördelning. Flera kommuner framför att or- ganisationerna i vissa fall har tagit över uppgifter som kommunen visserligen varit ansvarig för tidigare, men som man egentligen inte 93P P (2005e). 94P P Rollen som spanare har i tidigare undersökningar benämnts som avantgarde. 95P P Wijkström, F. & , T. (2002). 96P P (2002c). Beskrivning och analys av insatser varit lämpad för att sköta. Man påpekar dock: Däremot finns det vissa uppgifter inom , t.ex. insatser för misshandlade kvinnor, som av tradition gjorts av kvinnojourer men som borde handhas av kommunernas socialtjänst, eftersom sådana uppgifter krä- ver mindre sårbara organisatoriska arrangemang.TPTF97FTPT Kvinnojourerna i sig har också förändrats , mot en ökad professionalisering. I en enkätundersökning, där 72 kvinnojourer, 10 tjejjourer och 20 kombinerade tjej- och kvinnojourer svarat, framkommer att av arbetet utgörs av ideella/frivilliga insatser och att består av avlönat arbete.TPTF98FTPT Merpar- ten av arbetet i jourerna är alltså ideellt, men en inte oansenlig del utgörs av professionellt arbete. I detta sammanhang kan ytterligare en förändring nämnas. rapporterar att det i har skett en ökning av kvinnor med en större psy- kisk ohälsa, med multipla och mer komplexa problem som söker sig till kvinnojourer.TPTF99FTPT Sådana uppgifter finns också från kvinnojou- rer i Sverige.TPTF100FTPT menar att detta bör väcka frågor om den mo- dell vi har av (ideella) kvinnojourer och stödet till kvinnorna – när och hur jourerna är bemannade och om detta överensstämmer med kvinnornas behov: Our original vision was that all women needed was a safe place to live and support from other residents and shelter group members – that this would be enough for her to take back control of her life. But is this enough for the current users of shelters? Do they have additional needs, which require different forms of pro- Den ökade professionaliseringen som är skönjbar har lett till att frågan om tillståndsplikt ibland väckts (ett bolag, en förening, en samfällighet, en stiftelse eller en enskild individ får enligt 7 kap. 1 § SoL inte utan tillstånd av yrkesmässigt bedriva verk- samhet i form av hem för vård eller boende). I utredningen om en ny socialtjänstlag förs ett resonemang om huruvida frivilligt socialt arbete bör vara tillståndpliktigt enligt socialtjänstla- gen.TPTF102FTPT Det sägs bl.a. att vissa frivilligorganisationer, t.ex. kvinno- jourer, tillhandahåller heldygnsverksamheter som komplement till verksamhet. Utredningen konstaterar att dessa ofta drivs av frivilliga insatser men ibland med professionella som ansva- 97P P Ibid., s. 40. 98P P , under publicering. 99P P , L. (2002). 100P P Enkät till ROKS och SKR med anledning av årliga lägesrapporter. 101P P , L. (2002), s. 37. 102P P SOU 1994:139. Beskrivning och analys av insatser riga för verksamheten. Enligt Socialtjänstkommitténs mening bör inte kvinnojourer omfattas av bestämmelserna för privat verksam- het såvida det huvudsakligen handlar om ett boende under en begrän- sad period. Däremot sägs att de frivilligorganisationer som yrkes- mässigt tillhandahåller vård och behandling vid ett HVB (hem för vård och behandling) ska omfattas av de bestämmelser som gäller tillstånd och tillsyn. Drygt resonerar i län kring en fråga om en planerad verksamhet för vålds- utsatta kvinnor med barn är tillståndspliktig som HVB.