sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — (2005) Handlingsplanens funktion i kommunernas ar- bete med våldsutsatta kvinnor. C-uppsats, cialt arbete, , ht 2005. län (2005) arbete med hot- och riskbedömningar i ärenden avseende våld i nära relatio- ner samt i ärenden om besöksförbud. län (2006) Uppföljning av 2005-års åt- gärdskalender. (2005) Sammanhållna processer – en studie om horisontell samverkan. Rikskvinnocentrum (2003) Att möta kvinnor som utsatts för miss- handel och våldtäkt. Rikskvinnocentrum, Akademiska sjukhu- set, . Rikskvinnocentrum (2004) Beskrivning och analys av Rikskvinno- centrums telefonrådgivning januari–. Rikskvinnocentrum, , . (2005) Polisiära hot- och riskbedömningar. RPS Rapport 2005:1. Riskpolisstyrelsen i samarbete med (2000) Att sam- verka kring mäns våld mot kvinnor, ett utbildningsmaterial för personal inom rättsväsendet, hälso- och sjukvården, och kriminalvården. (1988) ChildrenT in the crossfire: Violence in the home – How does it affect our children?T Deerfield Beach, FL: . (2003) Anmälningarna som försvann. (2005) För många slag mot barn i . (1998) Klient. I Denvall, V. & , T. Vardagsbe- grepp i socialt arbete: ideologi, teori och praktik. juri- dik, . (2005) Mäns våld mot kvinnor. SCB (2002), Meddelande i samordningsfrågor för officiella statistik. 2002:3, Personer med utländsk bakgrund – Riktlinjer för redovisning i statistiken, . SCB (2004) Offer för våld och egendomsbrott 1978–2002. Rapport nr 104 i . Schlytter, A. (2004) Rätten att själv få välja. i (2006) Säkerhetsplanering för barn. Rapport från Barn- och ungdomsavdelningen vid socialför- valtningen i , . (1998) Våld mot kvinnor – män i kris. (2001) Våga se – kunna handla. Utväg – samverkan för Kvinnofrid. (2002a) Flickor som lever under hot och tvång i fa- miljer med starkt patriarkala värderingar. Meddelandeblad Nr 6/02. (2002b) Barn i skuggan av våldet. (2002c) Sociala ideella organisationer – som kommu- nerna ser dem. (2002d) Att enas kring barnen med samhällets hjälp – Samarbetssamtal när det förekommit våld i relationen. (2003a) i . En översikt 2003. (2003b) Våldsutsatta kvinnor. rial för personal. (2003c) Ekonomiskt bistånd. Stöd för rättstillämp- ning av ärenden i den kommunala . (2003d) Vårdnad, boende och umgänge. Stöd för rättstillämpningen och handläggning inom famil- jerätt. (2004a) 5 kap. 11 § SoL – en uppföljning av social- tjänstens arbete. (2004b) Jämställd socialtjänst? (2004c) Länsstyrelsernas insatser mot hedersrelaterat våld, delrapport –2004. (2004d) Sexuell läggning och bemötande i social- tjänsten. (2004e) Samtal med barn i . (2004f) Strategi för samverkan i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. () Anmälningsskyldighet om missförhållanden som rör barn. (2004h) Kunskapsbaserade riktlinjer inom social- tjänstområdet – en modell för riktlinjearbetet. (2004i) Dödsfalls- och skadeutredningar. (2005a) Våld mot kvinnor med psykiska funktions- Förekomst, bemötande och tillgång till stöd. (2005b) Nationellt konsultativt stöd för socialtjänst och andra verksamheter i arbetet mot hedersrelaterat våld. (2005c) När mamma blir slagen. Att hjälpa barn som levt med våld i familjen. (2005d) Meddelandeblad om skyddade personuppgif- ter, . (2005e) Kommunalt stöd till sociala ideella organisa- tioner. (2005f) yttrande över betänkandet Källan till en chans (SOU 2005:81). Dnr 00-9532/2005. (2006a) Lägesrapporter . Individ- och familje- omsorgen. (2006b) Hemlöshet i . Omfattning och karaktär. och länsstyrelserna (2004) Socialtillsyn 2003. Re- sultat av länsstyrelsernas tillsyn. och länsstyrelserna (2005a) Kommunala handlings- planer för våldsutsatta kvinnor. och länsstyrelserna (2005b) Social tillsyn 2004. Re- sultat av länsstyrelsernas tillsyn. och länsstyrelserna (2006) Uppföljning av medel för insatser mot hedersrelaterat våld. Delrapport avseende medel till länsstyrelserna 2004–2005. , och (2004) En samhällsekonomisk modell för priorite- ringar som påverkar barns psykiska hälsa. (2004) påminner om kommunala handlingsplaner. Pressmeddelande, socialutskottet, 30 novem- ber, 2004. Statskontoret (2004) Handlingsplaner för etnisk och kulturell mångfald. (2003) Mäns våld mot kvinnor – ett diskursivt slagfält. Research Report No. 113, , universitet. (2005) Jag behövde skyddas från min familj. En dokumentation om Skyddade boende & Stöd och rådgivningscenter. Sudermann, M. & Jaffe, P. (1999) A handbook for health and social service providers and educators on children exposed woman abuse/family violence. Clearinghouse on Family Violence, . (2006) Mäns våld mot kvinnor. Skrivelse till reger- ingen . (2005) Barn på kvinnojour. En handbok från SKR. Premiss förlag, . Walby, S. & , J. (2004) Domestic violence, sexual assult and stalking: Findings from the British Crime Survey. , Devel- opment and Statistics Directorate. (2003) och mäns våld mot kvinnor. I , G. & , B. Våldsutsatta kvinnor – samhällets ans- var. Wijkström, F. & , T. (2002) Den ideella sektorn. Or- ganisationerna i det civila samhället. Sober Förlag, . Wohlfarth, J. (2004) Integration eller segregation till ett nytt liv, En utvärdering av kvinnoprojektet , en psykosocial stöd- verksamhet för invandrarkvinnor och deras barn, som utsatts för våld. Forskningsstation Mössberg, . (2002) World report on violence and health. (2005) WHO Multi-country Study on Womens Heatlh and Domestic Violence against Women, Ini- tial results on prevalence, health outcomes and womens re- sponses. SOU 1994:56 Ett centrum för kvinnor som våldtagits och misshand- lats. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. Huvudbetänkande av socialtjänst- kommittén. SOU 1995:60 Kvinnofrid. Huvudbetänkande av kvinnovåldskom- missionen, del A. SOU 1995:60 Kvinnofrid. Huvudbetänkande av kvinnovåldskom- missionen, del B. SOU 1999:97 Socialtjänst i utveckling. SOU 1998:40 Brottsoffer: Vad har gjorts? Vad bör göras? SOU 2001:72 Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. SOU 2002:71 Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer. SOU 2003:99 Ny sekretesslag. SOU 2004:117 Nytt nationellt . SOU 2004:121 Slag i luften. SOU 2005:43 Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräld- rars ansvar. SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställd- hetspolitiken mot nya mål. SOU 2005:82 Personer med tungt missbruk – stimulans till bättre vård och behandling. Proposition 1997/98:15 , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. Proposition 1997/98:55 Kvinnofrid. Proposition 1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknyt- ning. Proposition 2000/01:79 Stöd till brottsoffer. Proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag mm. Proposition 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. Proposition 2002/03:70 Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer. Proposition 2005/06:99 Nya vårdnadsregler. Proposition 2005/06:138 Personsäkerhet. Proposition 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. Proposition 2005/06:161 Sekretessfrågor – Skyddade adresser m.m. Proposition 2005/06:166 Barn som bevittnat våld. Ds 2001:73 Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relatio- ner. Ds 2004:56 Barnen i brottets skugga. föreskrifter och allmänna råd om anmälan av per- sonskada i verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, SOSFS 1996:17. föreskrifter och allmänna råd om anmälan av missförhållande i omsorger om äldre och funktionshindrade enligt 71 a § socialtjänstlagen (1980:620), SOSFS 2000:5. föreskrifter och allmänna råd om ekonomiskt bi- stånd, SOSFS 2003:5. allmänna råd om socialnämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge, SOSFS 2003:14. Regeringsbeslut Ju2005/8402/IM. Regeringsbeslut Ju2005/1181/. Ju 2004:1, Anmälan och utredning av sexualbrott – Förslag på för- bättringar ur ett brottsofferperspektiv. Promemoria av Sexual- brottsofferutredningen. A/59/281(2004) Advancement of Women, Violence against women, Report of the Secretary-General. A/60/211(2005) Advancement of Women, Violence against women, Report of the Secretary-General. for Action, Fourth World Confe- rence on Women, , A/CONF.177/20 (1995) och A/CONF.177/20/Add.1 (1995). Commission on Human Rights (2005) Elimination of violence against women (E/CN.4/RES/2005/41). against Women A/44/38, General . 12 (1989). against Women A/47/38, General . 19 (1992). Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women, , 1249 U.N.T.S.13. (2002), Recommendation (2002) 5 on the pro- tection of women against violence. Declaration on the Elimination of Violence against Women, A/RES/48/104 (1994). European Parliament (2005) Committtee on Womens Rights and Gender Equality, Report on the current situation in combating violence against women and any future action (6-0404/2005). General (2003) Elimination of domestic violence against women (A/RES/58/147). General (2004) Elimination of all forms of violence against women, including crimes identified in the outcome do- cument of the twenty-third special session of the General sembly, entitled Women 2000: gender equality, development and peace for the twenty first century. (A/RES/59/167). International Covenant on Civil and Political Rights, , 999 U.N.T.S.171. International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, , 993 U.N.T.S.3. Report of twenty- third special session of the General , Supplement No. 3 (A/S-23/10/Rev.1), 2000. , General res.217A (III), UN.Doc A/810 (1948). stöd till våldsutsatta kvinnor Dir. 2005:32 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av social- tjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredaren skall kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut. Vidare skall utredaren analysera vad kom- munernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) innefattar. Med utgångspunkt i dessa analyser skall utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det skall motsvara kommunernas ansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbätt- ras. I den utsträckning de föreslagna åtgärderna kräver författnings- ändringar skall utredaren lämna förslag på sådana. Våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och ett hot mot kvinnors hälsa, välbefinnande och till och med liv. Regeringen ser det som ytterst angeläget att våldsutsatta kvinnor får det stöd och den hjälp som de behöver från samhället. Flera myndigheter har ett ansvar för våldsutsatta kvinnor och kommunernas socialtjänst är en viktig aktör för dessa kvinnor. Kommunerna har enligt SoL ansva- ret för att våldsutsatta kvinnor får stöd. har såväl som länsstyrelsernas tillsyn påvisat brister i detta stöd. Olika rapporter visar dock att kommunernas arbete för våldsutsatta kvinnor utvecklas i positiv riktning, men att stödinsat- serna varierar mellan olika kommuner i landet och att det före- kommer att våldsutsatta kvinnor nekas hjälp även i de kommuner som har ett väl utvecklat arbete. Dessutom finns det uppgifter som pekar på att har stora svårigheter att erbjuda våldsut- satta kvinnor med missbruksproblem eller funktionshinder ade- kvata insatser. Det finns även uppgifter om att insatserna behöver stärkas för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det är angeläget att en översyn av stöd till våldsut- satta kvinnor genomförs. Resultatet av och länsstyrelsernas tillsyn rapporterar om tillståndet inom socialtjäns- tens individ- och familjeomsorg och informerar i sin redovisning (Lägesrapporter ) att det finns flera indikatorer som talar för att kommunernas arbete för att stödja våldsutsatta kvinnor utvecklas i positiv riktning. Även länsstyrelserna anser att det sker en positiv utveckling av kommunernas stöd till kvinnor som utsatts för våld. Det pågår utbildningar och kompetensutveckling för att ge personalen bättre kunskap. I över en tredjedel av länen finns länsövergripande samverksansgrupper, i flera kommuner finns lokala samverkansgrupper och många kommuner har tagit fram strategier eller handlingsplaner. I samband med regeringens proposition Kvinnofrid (prop. 1997/98:55) fick ett antal myndigheter i uppdrag att genomföra fortbildning för olika yrkesgrupper. följde upp utbildningen för personal inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Uppföljningen visade att utbildningen har lett till ökad kunskap och till konkreta åtgärder. bedöms nu klart och tydligt ha uppmärksammat gruppen våldsutsatta kvinnor. har givit regeringen till känna att regeringen omgående bör vidta åtgärder för att dels inventera i vilken utsträckning det finns handlingsplaner i kommunerna för arbetet med våldsutsatta kvinnor, dels återkomma till med förslag om hur kom- munerna skall kunna ta ett systematiskt ansvar för arbetet med våldsutsatta kvinnor (bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114). Med anledning av den del av tillkännagivandet som rör kommu- nala handlingsplaner har regeringen uppdragit åt att tillsammans med länsstyrelserna inventera i vilken utsträckning landets kommuner har handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Uppdraget skall redovisas . Kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor Kommunerna har enligt 2 kap. 2 § SoL det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behö- ver. Ansvaret inkluderar olika former av stöd till kvinnor som utsätts för våld. Enligt 3 kap. 1 § SoL skall kommunen svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Socialtjänstlagen är en ramlag som ger kommunerna möjlighet att anpassa sina insatser efter skiftande behov och önskemål. Kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor förtydligas i 5 kap. 11 § SoL. Där stadgas att socialnämnden bör beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situ- ation. Bestämmelsen infördes i socialtjänstlagen (1980:620) i sam- band med propositionen Kvinnofrid och trädde i kraft . Lagrummet har senare kompletterats med en reglering rö- rande ansvar för brottsoffer, som innebär att social- nämnden bör verka för att den som har utsatts för brott och den- nes anhöriga får stöd och hjälp. Ändringen trädde i kraft (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:205). Kommunernas ansvar för flickor och pojkar som har bevittnat våld Flickor och pojkar som själva har utsatts för psykiskt eller fysiskt våld eller som har upplevt våld mellan föräldrar är en utsatt grupp som behöver stöd och hjälp. Enligt 5 kap. 1 § SoL har ett ansvar att verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. I frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa har enligt 5 kap. 1 a § SoL också ett huvudansvar för att samverkan mellan samhällsorgan, organisationer och andra som berörs kommer till stånd. Regeringen har i propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. 2002/03:53) konstaterat att barn som tvingas bevittna våld i sin närmiljö eller lever i en miljö där våld och hot om våld före- kommer far illa. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté med upp- drag att göra en samlad översyn av den sociala barn- och ungdoms- vården (dir. 2003:76). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Ytterligare en parlamentarisk kommitté har tillkallats som bland annat skall undersöka hur barnets bästa tillgodoses i de fall där en förälder har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet mot den andra föräldern, framför allt våldsbrott (dir. 2002:89). Mot bakgrund av den undersökningen skall kommittén överväga om några åtgärder bör vidtas för att bättre tillgodose barnets behov och intressen. I departementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) behandlas frågan om stöd till flickor och pojkar som har bevittnat våld mot närstående vuxna. I promemorian föreslås att socialtjänstlagens bestämmelse om stöd till brottsoffer (5 kap. 11 § SoL) kompletteras, så att det tydliggörs att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Syftet med den före- slagna ändringen är att tydliggöra ansvar. Promemo- rian har remitterats och bereds i . är nationell expert- och tillsynsmyndighet för verk- samhet som rör bl.a. socialtjänst och hälso- och sjukvård. Socialsty- relsen verkar för att insatserna på dessa områden har god kvalitet och fördelas efter behov. Rollen som expert- och tillsynsmyndighet innebär att genom normering, tillsyn och kun- skapsförmedling påverkar huvudmän och yrkesverksamma. Social- styrelsen arbetar fortlöpande med frågor inom och hälso- och sjukvården som rör våld mot kvinnor. har arbetat med ett flertal uppdrag som rör våld mot kvinnor, utifrån Kvinnofridspropositionens förslag, och har inom ramen för de uppdrag som gavs i samband med proposi- tionen bland annat publicerat informations- och utbildningsmate- rial. har tagit initiativ till Nationell myndighetssam- verkan för kvinnofrid där 16 myndigheter ingår och är ansvarig för den myndighetsgemensamma webbplatsen Kvinnofridsportalen (). Länsstyrelserna utövar tillsyn över . skall se till att arbete bedrivs målinriktat, lagenligt samt med god kvalitet och framförhållning i planeringen. skulle länsstyrelserna enligt sina regleringsbrev verka för att ger stöd och skydd till kvinnor som är utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet. var målet att stödet och skyddet till kvinnor som är utsatta för våld eller andra övergrepp skulle uppmärksammas i tillsynen. har tillsammans med länsstyrelserna fått regering- ens uppdrag att inventera i vilken utsträckning landets kommuner har handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Uppdra- get skall redovisas . har dessutom fått ett särskilt uppdrag att ta fram en kunskapssammanställning om verkningsfulla metoder och ar- betssätt i arbete med våldsutsatta kvinnor. Uppdra- get skall redovisas . Uppdragen syftar till att stärka kommunernas möjligheter att ta det ansvar som åvilar dem för våldsutsatta kvinnor. Avsikten är att stödja en enhetlig utveckling i landet inom detta område. En hand- lingsplan utgör enligt regeringens bedömning en bra grund för kommunernas arbete på området medan en kunskapssammanställ- ning om verkningsfulla metoder och arbetssätt kan fungera som ett effektivt verktyg för att omsätta handlingsplanen i praktiskt arbete. För perioden –2007 avsätter regeringen för skyddat boende och andra insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Medel för dessa insatser admi- nistreras av länsstyrelserna. har fått regeringens uppdrag att följa länsstyrelsernas arbete med inrättanden av skyd- dade boenden m.m. Vidare skall utreda hur ett na- tionellt konsultativt stöd kan utformas för bland annat personal inom som kommer i kontakt med ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Bägge uppdragen skall redovisas . Kvinnojourerna i landet utför ett betydelsefullt arbete för att skydda, stödja och hjälpa våldsutsatta kvinnor och deras barn. Sta- ten stöder kvinnojourer och andra organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor, främst för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS) och Kvin- nojourers (), med ett organisationsstöd. fördelades till kvinnojourernas två riksorgani- sationer. bedrivs kvinnojoursverksamhet i cirka 150 kommuner. Många kommuner har upparbetade samarbeten med de ideella kvinnojourerna och ger dem ekonomiskt stöd. Det är dock oklart hur många kvinnojourer som får kommunalt ekonomiskt stöd och i vilken utsträckning samt i vilka former kommunerna samarbetar med kvinnojourerna. Verksamheten vid de lokala kvinnojourerna varierar. En del kvinnojourer har anställd personal, kontor och telefontider dygnet runt, medan andra har avgränsad telefontid och enbart ideellt ar- betande personal. En stor del av kvinnojoursverksamheten vilar på de enskilda medlemmarnas frivilliga, ideella och oavlönade arbete. All rådgivning är gratis, men en del jourer tar betalt för boende- nätter. Kvinnorna som söker hjälp får vara anonyma och de blir inte registrerade hos någon myndighet. Staten stöder även finansiellt professionella kriscentra för män som bistår män i kris. En viktig uppgift för dessa kriscentra är att professionellt arbeta med män som har pro- blem med aggressivitet och våld, genom bland annat samtalsterapi. Behovet av en utredning Olika åtgärder har vidtagits i syfte att för- bättra stödet till våldsutsatta kvinnor, och flera rapporter visar att kommunernas arbete på området utvecklas i positiv riktning. Upp- gifter från bland annat , kvinnojourernas riksorgani- sationer och betänkandet Slag i luften En utredning om myndig- heter, mansvåld och makt (SOU 2004:121) visar dock att stödin- satserna fortfarande varierar mellan olika kommuner i landet. Till och med i de kommuner som har ett väl utvecklat arbete förekom- mer det att våldsutsatta kvinnor nekas hjälp. Vidare finns det uppgifter från bland annat kvinnojourernas riksorganisationer och som pekar på att har stora svårigheter att erbjuda våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem eller funktionshinder adekvata insatser. har rapporterat (Handikappombuds- mannens 9:e rapport till regeringen mot diskriminering) om bristande tillgänglighet för våldsutsatta kvinnor med funk- tionshinder som söker hjälp. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen har gemensamt rapporterat (Nationell rapport om skyddat boende m.m.) att skyddat boende har initierats i storstadslänen för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld men att ytterligare insatser behövs för att tillgodose behoven för denna grupp. har på regeringens uppdrag rapporterat (När mamma blir slagen) om olika stödverksamheter för barn som bevittnat våld. I rapporten framhålls hur viktigt det är att uppmärksamma de barn som har upplevt våld mellan närstående vuxna. Vidare framhålls att det är viktigt att barnens situation sär- skilt beaktas i det fortsatta arbetet med att upprätta handlingspla- ner för hur våldsutsatta kvinnor ska bemötas inom socialtjänst, polis och hälso- och sjukvård. har regeringens arbete med frågor om mäns våld mot kvinnor präglats av ett könsmaktsperspektiv, som innebär att män som grupp är överordnade kvinnor som grupp och att mäns våld mot kvinnor är ett uttryck för denna maktordning. Utredaren skall därför i sitt arbete beakta ett könsmaktsperspektiv. I betänkandet Slag i luften framhålls att mäns våld mot kvinnor måste ses som ett eget kompetens- och kunskapsområde samt att det finns en bristande samsyn på problematiken. Det är viktigt att våldsutsatta kvinnor får det stöd som de behö- ver, oavsett i vilken kommun de är bosatta. Därför behöver kom- munernas arbete med att stödja våldsutsatta kvinnor stärkas och förbättras. En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av social- tjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredaren skall kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut och i vilken omfattning utsatta kvinnor får hjälp. Vidare skall utredaren analysera vad kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt SoL innefattar. Med utgångspunkt i dessa analyser skall utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det skall motsvara kommunernas ansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Utredaren skall både i kartläggningsdelen och i sina förslag sär- skilt beakta stödet till våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem eller funktionshinder samt våldsutsatta kvinnor och flickor med utländsk bakgrund. Dessutom skall utredaren uppmärksamma den problematik som är förknippad med att ha skyddade personupp- gifter för våldsutsatta kvinnor och deras barn som har kontakt med .