sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — För skolans elever och för vuxenstuderande vid exempelvis kom- munal vuxenutbildning och folkhögskolor har dock anslutningen av medlemmar till respektive organisation alltid varit frivillig. Dessa organisationers verksamheter har inte – på samma sätt som stu- dentkårernas – varit knutna till utbildningsinstitutionerna genom lag och författning. Skolans organisationer – liksom andra ung- Synen på studentkårer och nationer domsorganisationer – har som fria föreningar haft möjlighet att söka statsbidrag för sin verksamhet. , då högskolan vuxit, har de obligatoriska student- sammanslutningarnas uppdrag uppfattats som alltmer oklart. Grunden finns i den otydligt formulerade bestämmelsen som anger att såväl studentkårer som nationer och de särskilda studentföre- ningarna skall ha till ändamål att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. I kapitel 3 har vi tecknat de senaste decenniernas utveckling av högskolan – med nya studentgrupper, den geografiska utbyggnaden till nya högskoleorter, varierade utbildningsformer och möjlighe- terna till nätbaserade studier m.m. Vad en studentkår skall göra och om det är något den inte skall göra har kommit att bli fritt för skilda tolkningar utan vägledande bestämmelser. Och det är just i nu nämnda förhållanden som vi menar att orsa- kerna finns till det ifrågasättande av kårobligatoriet som så ofta förts fram. Studentkårer har ibland ansett sig ha oerhört breda, närmast gränslösa mandat något som, i kombination med obligato- riet, givit dem låg legitimitet. Det är alltså nödvändigt att den statliga regleringen av student- sammanslutningarnas syfte och ändamål omprövas och blir tydli- gare, att verksamheten granskas hårdare och att enskilda studenters rättssäkerhet stärks. I det följande redovisar vi våra förslag om detta. Där anger vi även skälen för att en ny förordning bör skilja mellan å ena sidan studentkårer och å andra sidan nationer/studentföreningar bl.a. när det gäller syfte och ändamål. Dock kvarstår alltjämt att det är en avsevärd skillnad mellan stu- dentkårer och nationer/studentföreningar å ena sidan och å andra sidan organisationer och ideella föreningar, t.ex. fackföreningar. Det fundamentala ligger i det ömsesidiga beroende som staten se- dan reglerat mellan studenterna och deras lärosäten. Detta har förstärkts genom ett lagstadgat ökat student- inflytandet över utbildningen, genom studenternas medverkan i högskolornas kursvärderingar m.m. Detta betänkande skrivs med dessa utgångspunkter och försla- gen är därmed konsekvent utformade enligt följande synsätt. Kårerna och nationerna är intimt sammankopplade med hög- skolorna. Studentkårerna skall självständigt bevaka och kritiskt granska utbildningen och därmed bidra till en hög utbildnings- Synen på studentkårer och nationer De är föreskrivna i lag och förordningar och de kan inte upplösas genom medlemsbeslut. De är förvaltningsrepre- sentationer för alla studenter och de är inte självstyrande före- ningar. Studentkårer och nationer/studentföreningar skall ses som en värdefull resurs som alla studenter har möjlighet att ta i anspråk för angelägna ändamål och syften. För detta skall studenterna normalt betala en viss avgift. Helt avgiftsfri är således inte den svenska högskoleutbildningen. Studentens relation till sin studentkår/nation är inte en med- lemsrelation i vanlig mening. Då orden har makt över tanken har vi sökt undvika uttryck som medlem, medlemsregister och medlemsavgifter. I förordningsförslaget är sådana uttryck kon- sekvent ersatta. Detta synsätt på kårer och nationer innebär naturligtvis inga som helst hinder för studenterna att bilda föreningar med egna ideella ändamål – politiska, religiösa, kulturella etc. Tvärtom är detta av demokratiska och andra skäl önskvärt. Men det är inte om detta vårt betänkande handlar. 5 Studentkårers syfte och ändamål Enligt förordningen om studerandekårer, nationer och studentfö- reningar vid universitet och högskolor skall studerandekårernas, nationernas och studentföreningarnas ändamål vara att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. Vad detta syfte innebär och hur det är avgränsat är svårt att tyda i förordningstexten. Denna oklarhet speglas också i den mycket varierade verksamheten som bedrivs på landets olika studentkårer. Konsekvenserna är att det är oklart vad en student har rätt att för- vänta sig av en studentkår men också att det blir svårt att avgöra när en studentkår går utanför sitt ändamål. Regleringen av kårernas verksamhet och ändamål har varit oför- ändrad och behöver nu anpassas till den utveckling hög- skolan och studentgruppen genomgått. I dagens situation ålägger staten samtliga studenter att ingå i en studentkår som staten har en oklar och omodern regler- ing av vad dessa studentkårer skall göra. Detta är enligt vår upp- fattning inte rimligt. Därför finns det ett behov av att renodla och tydliggöra vad en studentkårs fundamentala uppgifter är. Studentkårernas syfte och ändamål Nästan samtliga av studentkårer har, i sina stadgar, en syftesparagraf som återger förordningens exakta formulering. Vissa studentkårer har valt att i stadgarna tolka, exemplifiera eller för- tydliga vad som menas med medlemmarnas studier och vad som därmed äger sammanhang. studentkår stadgar att utöver att verka för en vetenskap- lig utbildning skall studentkåren driva såväl utbildningspolitiska som allmänpolitiska frågor. Liknande tolkning har student- Studentkårers syfte och ändamål kår som ser som en viktig uppgift för studentkåren att påverka ut- bildningen och utbildningspolitiken i samhället samt samarbeta med det omgivande samhället. En mer begränsad syn står för som spe- cificerar att det är gentemot ledning och personal som man främjar studenternas intressen. Filosofiska fakultetens studentkår vid () har en längre exemplifiering. De stadgar att ändamålet upp- fylls genom att driva utbildningsfrågor, studiesociala frågor, jäm- ställdhet och jämlikhet. Dessutom tar FFS upp representationen i beredande och beslutande organ samt att verksamheten skall präg- las av medlemmars lika värde. FFS skall enligt sina stadgar arbeta mot diskriminering och för en allsidig rekrytering till högre utbild- ning. Det finns även studentkårer som fokuserar på livet efter studi- erna och internationella frågor. studentkår betonar goda kontakter med näringslivet samt att bevaka medlemmarnas intres- sen på lokal, nationell och internationell nivå. ser som en viktig uppgift för studentkåren att marknadsföra utbildningarna till arbetsgivare, blivande studen- ter och allmänhet. Vidare tar även den upp att verka lokalt, natio- nellt och internationellt. Lunds samhällsvetarkår ser som sin uppgift att stärka utbildning- arnas identitet och profil såväl inom som utanför. Utbildningsvetenskapliga studentkåren vid universi- tet tar i sina stadgar upp att verka för FN:s deklaration om mänsk- liga rättigheter och att studierna blir stimulerande samt att stu- dentkåren skall utgöra en social gemenskap för engagerade med- lemmar. studentkår som är en studentkår vid en stiftelsehög- skola ser som sitt ändamål att främja hög kvalitet och god studie- miljö. För att få en närmare inblick i hur studentkårerna ser på sin egen roll och sitt ändamål har vi analyserat den verksamhet som rent faktiskt bedrivs. De flesta studentkårer delar upp sin verksamhet i utbildningsbe- vakande verksamhet och studiesocial verksamhet, eller utbild- Studentkårers syfte och ändamål ningsfrågor och studiesociala frågor. Inom utbildningsbevakande verksamhet kan förutom den formella studentrepresentationen i lärosätets olika organ även inräknas jämlikhetsfrågor och interna- frågor. Inom studiesocial verksamhet kan förutom sociala och ekonomiska frågor även rena festverksamheter ingå. I det följande kommer en översiktlig redovisning av studentkå- rers utbildningsbevakande och studiesociala verksamhet. Enligt 4 a § högskolelagen (1992:1434) skall studenterna ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Högskolorna skall verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vi- dareutveckla utbildningen. Rätten att utse dessa studeranderepre- sentanter tillkommer de obligatoriska studentkårerna enligt 16 § förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och stu- dentföreningar vid universitet och högskolor. Sålunda har student- kårerna en exklusiv rätt att utse studenternas representanter i hög- skolornas samtliga beslutande och beredande organ. För alla studentkårer, som svarat på utredningens skrivelse, är det formella studentinflytandet en mycket viktig del i studentkå- rernas arbete. Studentkårerna organiserar och bevakar studenternas intressen inom samtliga nivåer inom sin högskola. Dessa nivåer är normalt sett institutionsnivå, mellannivå och styrelsenivå. Till in- stitutionsnivån hör institutionsstyrelsen. Till mellannivån hör lin- jenämnder, fakultets-/sektionsnämnder, forsknings- och utbild- ningsnämnder/fakultetsstyrelser och förvaltningsnämnder/områ- desstyrelser. Till styrelsenivån hör högskolans styrelse. Studentkårerna har normalt sett en organisatorisk uppbyggnad som är avpassad för att bevaka utbildningsfrågorna på just dessa olika nivåer. Det är svårt att redogöra för hur samtliga studentkårer organise- rar sitt arbete. Variationerna är många. Men den följande beskriv- ningen passar in på många studentkårer. På varje kurs väljs kursombud. På en del institutioner väljer kursombuden även ämnesombud. Kursombuden framför studen- ternas synpunkter på undervisningen, kurslitteraturen, lärarna m.m. Alla kurs- och ämnesombud samt doktorandombud på en institu- tion utgör institutionsrådet. Rådet väljer studentrepresentanter till institutionsstyrelsen och förbereder studentrepresentanternas Studentkårers syfte och ändamål medverkan i institutionsstyrelsen. Institutionsråden inom samma ämnesområde utgör studieråd. väljer studentföreträda- ren i områdes-/fakultetsstyrelsen och styrelsens beredningsorgan. Studentföreträdarna på nästa nivå, styrelsenivån, utses direkt av studentkåren. Studieråden har en central funktion för den lokala utbildnings- bevakningen, men anordnar även sociala aktiviteter. Råden har ge- nom kåren i regel egna medel till sin verksamhet. På central nivå arbetar ofta en kårstyrelse som har till uppgift att dels stödja de lokala studentrepresentanterna men också att repre- sentera studenterna gentemot lärosätets ledning och kommunen. Den har även ansvar för studentkårens mer övergripande frågor. I många studentkårer är flera kårstyrelseledamöter heltidsarvoderade och på vissa studentkårer har man även anställd personal för att sköta administrationen. Även här finns stora skillnader mellan olika studentkårer. När det gäller den nationella nivån kan noteras att majoriteten av studentkårer är medlemmar i förenade studentkå- rer (SFS). SFS funktion är att representera studenterna nationellt gentemot regering och riksdag. Studentkårerna utövar inflytande i SFS genom att på dess årsmöte fastställa SFS verksamhet, välja , nominera personer till nationella utbildningspolitiska or- gan och aktivt delta i utformandet av SFS remissvar. SFS är i sin tur medlem i ESIB, Förenade Studentkårer. Genom detta be- vakar studentkårer studenternas intressen i internationella utbildningspolitiska frågor. De flesta studentkårer arbetar efter denna struktur, från lokal nivå, central nivå, nationell nivå till internationell nivå. Flertalet studentkårer som svarat på utredningens skrivelse ar- betar även med det vi valt att kalla kvalitativ utbildningsbevakning. Detta innebär, till skillnad från den rent formella processen att utse studentrepresentanter, att även arbeta med kvalitativ utveckling av utbildningsbevakningen. Vi talar här om utbildning av studentre- presentanter, personligt stöd, gemensam argumentation, mötestek- nik, strategier och påverkan. Studentkårers syfte och ändamål Förutom den studiebevakande verksamheten ägnas en stor del av studentkårens arbete åt studiesocialt arbete. I det följande ges en kort sammanfattning av den information som lämnats utredningen. Den studiesociala verksamheten utgörs dels av den service som studentkårerna erbjuder studenterna men även av påverkansarbete för att förbättra deras studiesociala miljö samt rent sociala aktivi- teter. Variationerna i inriktning och omfattning av denna verksam- het är stora mellan olika studentkårer. Man tar hand om nya studenter och utländska studenter, för- medlar bostäder och arrangerar fester och pubar, ordnar föreläs- ningsaftnar, spelar teater, ordnar filmklubbar och svarar för kom- pendieförsäljning, bokhandlar och restauranger, ger ut medlems- tidningar, anordnar arbetsmarknadsdagar m.m. Vissa studentkårer driver kampanjer för studentrabatter och byggande av studentbo- städer, andra prioriterar studenternas psykiska och fysiska hälsa. Diskrimineringsfrågorna har fått en framträdande plats, inte minst tack vare införandet av lagen om likabehandling av studenter i hög- skolan. Vi kan konstatera att det finns vitt skilda sätt att tolka förordning- ens ord om att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. De olika sätten att definiera detta rymmer förmodligen olika synsätt på studentkårers roll, mandat och ändamål. På många studentkårer har denna fråga varit kontro- versiell, inte minst vid större studentkårer där den öppna politise- ringen av studentkårerna varit kraftig. Två skilda uppfattningar tycks råda oberoende av tidsperiod. Den ena är att man ser stu- denten som i första hand en samhällsmedborgare, student as citizen- perspektivet. Enligt detta synsätt kan det som äger sammanhang med studier tolkas mycket brett och i princip innefatta alla poli- tiska frågor inklusive utrikespolitik. Som exempel kan nämnas att studentkår uttalade sig mot . Öre- bro studentkår ser sin roll som bildare av opinion i allmänpolitiska frågor. Studentkårers syfte och ändamål Det andra perspektivet är att studenten i första hand är student på ett visst lärosäte och har, som sådan, vissa intressen, student as such-perspektivet. Detta synsätt leder till en mer restriktiv tolkning av vad som äger sammanhang med studier. Det kan endast beröra de studenter som tillhör en specifik studentkår och berör frågor som är kopplade till deras egenskap av studenter. stu- dentkår specificerar att det är gentemot lärosätets ledning och per- sonal som man främjar studenternas intressen. Ofta finns båda synsätten och kombinationer av dessa synsätt representerade i landets studentkårer och deras verksamhet. Studentinflytandet växer i betydelse och kvalitetskraven ökar. Ett studentinflytande värt namnet kräver en god inblick i lärosätets organisation och beslutsvägar. Denna insikt torde vara väl förank- rad hos många studentkårer som arbetar målinriktat med detta. Generellt kan sägas att studentkårerna upplever att det centrala studentinflytandet fungerar bäst medan det på institutions- och fakultetsnivå har stora problem, det fungerar bättre på utbildnings- program än fristående kurser. Studentkårerna försöker på olika sätt att arbeta med dessa frågor. Den studiesociala verksamheten har genomgått en utveckling. I takt med att högskolans utbyggnad och medvetenheten om stu- denters ekonomiska villkor ökat har även den studiesociala verk- samheten breddats. Vi kan konstatera att den studiesociala verk- samheten, till skillnad från den studiebevakande delen, har en mer lös form där de vanligaste metoderna består i klassiskt lobbyarbete och att genom argumentation i olika fora lyfta fram studenternas intressen. Arbetet gentemot kommunerna har utvecklats kraftigt på de flesta studentkårer. Även i denna fråga finns stora skillnader mellan olika studieorter. I orter som och finns det vis- serligen en dialog mellan lärosätet och kommunen men den är mycket mer utvecklad i små orter där kommunen och högskolan ser tydliga gemensamma intressen. Bostadsfrågan, socialbidrag, barnomsorg och andra välfärdsfrågor som i hög grad påverkar stu- denternas vardag blir i allt större utsträckning föremål för student- kårers insatser. Även studentkårernas kontakt med näringslivet och andra aktö- rer har utvecklats. Vissa studentkårer, främst de med huvudsakligen ekonomstudenter och civilingenjörsstudenter, finansierar en stor del av sin verksamhet genom företagssponsring. Här finns det be- tydande skillnader mellan olika studentkårer. Studentkårers syfte och ändamål Vi kan således konstatera att studentkårernas verksamhet skiljer sig åt. Vi kan också konstatera att det råder delvis oklara ansvars- förhållanden mellan kommunen, lärosätet och studentkårerna. Vissa studentkårer gör kursvärderingar när detta är lärosätets upp- gift, andra ägnar sig åt att marknadsföra utbildningen gentemot framtida arbetsgivare när det är lärosätets ansvar, vissa studentkårer arbetar med information om högre studier till gymnasieelever eller med dagisverksamhet när detta är en angelägenhet. Det har skapats gråzoner där ansvarförhållandena mellan lärosätet, kommunen och studentkåren är oklara. Vår uppgift är att föreslå ett syfte och ändamål för studentkårer som är tydligt avgränsat, modernt och framåtsyftande och som tydliggör vad studentkårens grundläggande ansvar är i relation till alla studenter på ett lärosäte. Som ovan nämnts innebär de senaste 25 årens utbildningspoli- tiska förändringar samt förändringar i studentpopulationen att stu- dentinflytandet och det studiesociala arbetet har växt i betydelse. har av studenter barn, är , många studenter kommer från s.k. studieovana hem. I takt med att stu- dentpopulationen blir alltmer heterogen ökar behovet av ett starkt, självständigt och representativt studiebevakande och studiesocialt arbete. Utgångspunkten måste vara att skapa ett syfte och ändamål som utgår ifrån den enskilde studentens rättmätiga krav på en hög- kvalitativ högre utbildning. Vidare måste de oklara ansvarsförhållanden mellan lärosätet, stu- dentkåren och kommunen renodlas i möjligaste mån. Med detta vill vi betona att studentkåren inte har ansvar för studenters alla möj- liga problem och intressen. Kommunen och/eller lärosätet har allt som oftast det övergripande ansvaret. Genom studentkårernas re- presentanter i lärosätets beredande och beslutande organ skall stu- denterna verka för att universitet och högskolor tar sitt ansvar. Vi vänder oss emot den situation som finns där studentkårer tar på sig fler och fler uppgifter som i själva verket är andra aktörers ansvar. Sedan finns det vissa specifika verksamhetsområden som en studentkår skall ha ansvar för. Det är om detta vårt förslag handlar. Studentkårers syfte och ändamål Alla studentkårers generella skyldigheter Vi har med stor respekt bevittnat den omfattande sociala verksam- heten som bedrivs av studentkårer runtom i landet. Vi har bl.a. be- vittnat café-, klubb-, pub- och restaurangverksamhet, körer, teater och annan kulturell verksamhet, idrott, spex, mottagning av nya studenter och utbytesstudenter. Vi menar att denna verksamhet är av stor betydelse för studenterna. En givande social samvaro är en förutsättning för ett bra liv. Vi anser att det dessutom kan vara så att det är studentkårerna som på många orter är bäst lämpade att bedriva denna verksamhet. Men ansvaret för finansieringen av detta kan inte enbart läggas på studenterna. Vi menar att denna verksamhet är bra, nödvändig och önskvärd men den skall inte bekostas av den obligatoriska kårav- giften, utan av lärosätet, kommunen, annan aktör eller via en frivil- lig avgift. I vår strävan att formulera ett syfte och ändamål för studentkå- rerna har vi haft två utgångspunkter. Syftet och ändamålet skall omfatta verksamhet som: berör den enskilde studentens faktiska utbildningssituation, ligger inom studentkårens finansieringsansvar, dvs. inte verk- samhet som en annan aktör har ansvar för. Mot denna bakgrund föreslår vi att studentkårernas syfte och än- damål skall vara att bevaka och utveckla studenternas utbildning, arbetsmiljö och allmänna studiesituation samt att värna studenter- nas rättigheter. Endast denna verksamhet skall få finansieras med den obligatoriska kåravgiften. Övrig verksamhet som inte kan hänföras till dessa verksamhetsområden skall endast kunna finansi- eras med en frivillig avgift eller av andra finansiärer. Som tidigare nämnts har studentkårerna en exklusiv rätt att utse studenternas representanter i högskolornas samtliga beredande och beslutande organ. I vårt förslag till ny förordning kvarstår denna rätt. Ingen annan organisation i har denna rätt och sålunda är det studentkårerna som är bäst lämpade att, genom den formella representationen, bevaka och utveckla utbildningen. Studentkårers syfte och ändamål ningsbevakning hör naturligtvis allt som är kopplat till den repre- sentativa funktionen så som anordnandet av val av studentrepre- sentanter, utbildningar av studentrepresentanter och all typ av lob- byarbete i syfte att informera om, förbättra och stärka utbildnings- bevakningen. Det är svårt att överskatta betydelsen av en stark och självständig studiebevakning som medel för att uppnå en högkvalitativ högre utbildning tillgänglig för alla. Trots detta och trots många student- kårers hårda arbete med dessa frågor, finns allvarliga brister i både lärosätenas och studentkårernas arbete med studenternas delaktig- het i utbildningen. Studentkårerna har svårt att rekrytera, stötta och utbilda studentrepresentanter som många vittnar om lärosätesföreträdare som på central och lokal nivå försvårar stu- dentinflytandet genom olika former av härskartekniker. Verksamhet som faller under begreppet utbildningsbevakning utgår från den enskilde studentens roll gentemot lärosätet på samt- liga nivåer. Avgränsningen är inte svår att göra. Alla frågor som be- handlas inom ett lärosätes beredande och beslutande organ är att betrakta som utbildningsbevakning. Alla frågor som inte har en direkt koppling mellan studenten och lärosätet är inte att betrakta som utbildningsbevakning. Vi talar här om vitt skilda frågor som utbildningens innehåll, antagningsfrågor, erkännandefrågor, kurs- litteratur, tillsättningsärenden etc. Inom ramen för dessa frågor finns inga begränsningar för studentkårens mandat. Studentkårens ställningstaganden är en angelägenhet för den interna kårdemokra- tin. En stor fråga är hur man ska se på nationellt och internationellt utbildningsbevakande arbete. Kopplingen till den faktiska utbild- ningssituationen kan ge intrycket att vi menar att nationell utbild- ningsbevakning eller internationell utbildningsbevakning inte ingår. Detta är inte vår avsikt. Den uppdelning som görs mellan lokalt, nationellt och in- ternationellt är en gammal konstruktion som saknar verklighetsförankring. Utbildningsinnehållet påverkas myck- et av vad som händer t.ex. i den s.k. Bolognaprocessen eller vilken utbildningspolitik som beslutas i riksdag och regering. Och resul- tatet av detta får direkt effekt för enskilda studenter i sin faktiska utbildningssituation. Att med utbildningsbevakning försöka dra gränsen vid det lokala är därför omöjligt. All utbildningsbevakande verksamhet, lokal, nationell som internationell, faller inom ramen för utbildningsbevakningen under förutsättning att man kan här- Studentkårers syfte och ändamål SOU 2006:36 leda verksamheten till den enskilde studentens faktiska utbild- ningssituation. Exempelvis kan medlemskap i , som är en nationell samar- betsorganisation för studentkårer, falla inom ramen för utbildningsbevakning då deras verksamhet främst går ut på att på- verka den nationella utbildningspolitiken som direkt påverkar den enskilde studenten i dennes faktiska utbildningssituation. På samma sätt kan medlemskap i , som är en samarbetsor- ganisation för studentkårer, falla inom ramen för utbild- ningsbevakning då dess verksamhet främst går ut på att påverka de utbildningspolitiska processer på det europeiska planet som påver- kar den enskilde studenten i den faktiska utbildningssituationen.