sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — Från integrationspolitik för de andra till en generell politik för alla Integrationspolitik har av många forskare betraktats som en omfördelningspolitik genom vilka de problem som genereras i ett marknadsekonomiskt system måste åtgärdas. De moderna samhällena genererar stratifiering och marginalisering av vissa grupper i samhället. Integrationstänkandet och integrationspolitiken har varit nationalstaternas svar på moderniseringens stratifiering och segregerande tendens. Socialpolitiken och socialförsäkringssystemet har varit de viktigaste instrumenten för att främja social sammanhållning i det moderna samhället. Denna politik har dock växt fram i många länder av utbredd nationalism och nationsbygge. Nationalstaternas moderna uppgift att skapa ein , ein Reich, har satt djupa spår i föreställningen om nationen som en homogen enhet. Andra faktorer som korståg, kolonialism, slaveri och den ideologiska rasismen har också påverkat nationalstaternas syn på oss och de andra samt deras samhällsorganisering. En samhällsorganisering där vi-et och dess närmaste får en privilegierad ställning i samhället medan de andra systematiskt exkluderas har blivit ett närmast normalt tillstånd i dessa samhällens strukturella och institutionella handlingar. En del forskare kallar detta för vit överordningTPF 2 FPT som förklarar etniska skillnader (Mills, 2003; Doane & , 2003; Fredrickson, 2000). Den vita överordningen betraktas som ett politiskt, ekonomiskt och kulturellt system i vilket de vita på ett överväldigande sätt kontrollerar makt- och materiella resurser, medvetna och omedvetna idéer om den vita överordningen och deras rättigheter är utbrett och relationer mellan den vita överordningen och den icke-vita underordningen reproduceras genom etablerade sociala institutioner och organisationer (Ansley, 1989: 1024n). TP 2 PT Översättning från engelska termen . SOU 2006:73 Den segregerande integrationen Integrationstänkandet och integrationspolitiken har dock inte tagit hänsyn till de historiska processer som har påverkat den moderna samhällsorganiseringen. Kolonialismen, slaveriet, rasismen och storskaliga krig har i allra högsta grad påverkat vår syn på oss själva och på de andra. Vi har blivit en integrerad grupp i förhållande till dem som på grund av sitt underskott är ickeintegrerade och i behov av integrationsinsatser. Integrationspolitikens grundantagande har varit att befolkningen i kan delas i en integrerad grupp, svenskar och en icke-integrerad grupp, invandrarna (de los 2005). Svenskar betraktas vara den grupp som ska integrera invandrarna. Därmed är integrationspolitiken en politik för de andra. En sådan politik var från dess födelse dömd att misslyckas (Kamali, 2005a). Invandrarpolitiska utredningens förslag (SOU 1996:66) som låg till grunden för skapandet av integrationspolitiken var i praktiken en introduktionspolitik . Politiken skulle underlätta nyanlända invandrares inträde och etablering i det svenska samhället. Åtgärderna handlade i huvudsak om att göra invandrarna anställningsbara på den svenska arbetsmarknaden. Och detta skulle vara det ultimata målet för integration. Enlig förespråkarna för detta synsätt är invandraren integrerad då han/hon får ett arbete och målet är därmed nått. Integrationen görs därmed till ett invandrarproblem och integrationspolitiken blir en politik för de andra. Trots politiskt korrekta deklarationer om integrationspolitiken som först framfördes i Invandrarpolitiska kommitténs rapport (1996:55), fortsätter integrationspolitikens fokus att vara på invandrarna. Det är dock en logisk följd av det underlag som låg till grund för rapporten. Hela diskussionen och underlaget var färgade av den diskursiva rasistiska framställningen av invandrarna som problem som introducerades i den svenska debatten och sedan blev en dominerande diskurs (jfr SOU 2006:52). Debatten var präglad av diskursiva verklighetsbeskrivningar som t.ex. att invandrarna fuskar, invandrarna tar inte ansvar för sina liv, de har kommit hit för att utnyttja välfärden, etc. Den diskriminerande och i vissa fall rasistiska invandrarnasom-problem-diskursen påverkade även kommitténs förslag och policyformuleringar. Det är inte förvånande att det existerade en bred majoritet i för kommitténs verklighetsbeskrivning och åtgärdsförslag. Förslagen var anpassade i huvudsak till en introduktionspolitik där invandraren skulle passas in i det svenska samhället. Majoritetssamhällets strukturella och institutio365 Den segregerande integrationen SOU 2006:73 nella sammanhang som sätter ramarna för integration och i många fall kan utgöra ett hinder uppmärksammades inte. Därför har den nuvarande integrationspolitiken fel fokus. Denna politik är en politik för de andra och lämnar de strukturella och institutionella hindren oberörda. Vi behöver ett fokusskifte och organisationsomdaning i integrationsarbetet. Den generella välfärdspolitiken saknar viktiga medel för att motverka etnisk segregation, diskriminering och rasism. Säråtgärder i form av integrationspolitik har också visat sig ineffektiva och inte främja social sammanhållning. Forskningen visar att både den generella välfärdspolitiken och den etniska integrationspolitiken har motverkat sitt syfte och förstärkt segregationen. Båda dessa politiska system måste förändras. behöver en ny politik vars främsta mål måste vara att skapa lika möjligheter och utfall för alla oavsett etnicitet, kön, klasstillhörighet, sexuell läggning och andra andrafierande orsaker. Detta innebär att den generella välfärdsstaten och välfärdspolitiken måste inkludera ett systematiskt motverkande av strukturell/institutionell diskriminering och rasism. Det är ett viktigt steg som förutsätter förändringar i den generella politiken om omfördelning av resurser. Detta förutsätter också att integrationstänkandet och integrationspolitiken och alla dessa lokala och nationella institutioner omorganiseras och ändrar fokus. Den nya politikens fokus måste vara främjandet av lika möjligheter och lika utfall av den generella välfärdspolitiken. Detta förutsätter att den nya politiken är långsiktig och också fokuserar på att på ett systematiskt sätt motverka de rådande strukturella och institutionella hindren som skapar diskriminering och motverkar skapandet av ett samhälle för alla präglat av social sammanhållning på lika villkor. Dessutom måste den nya politiken inkludera ett globalt perspektiv. Tiden för skapandet av ett integrerat samhälle efter föreställningen om ein , ein Reich, är förbi. De globala folkförflyttningarna , den revolutionerade kommunikationen, den kulturella mixen och mutationerna och hybridiseringen av många människors identiteter har aktualiserat behovet av ett globalt förhållningssätt i frågor om integration. Globala händelser påverkar oss här i och därmed vår integrationspolitik. Till exempel spelar den inställning till palestiniernas livsvillkor och den israeliska ockupationen och förtrycket liksom ockupationskrig mot en viktig roll för många personer med invandrarbakgrunds inställning till det svenska samhället och deras vilja 366 SOU 2006:73 Den segregerande integrationen till att bli en del av den sociala sammanhållningen här. Med andra ord, inrikespolitiken kan inte längre skiljas från utrikespolitiken. Skapandet av ett integrerat samhälle är oskiljbart från kampen mot den strukturella/institutionella diskrimineringen både på nationell och på internationell nivå. Den segregerande integrationen SOU 2006:73 Referenser , T. W. (1950). The authoritarian personality. : and Row. Ansley, F.L. (1989) Stirring the Ashes: Race, Class and the Future of Civil Rights Scholarship, in , no. Arai, M., , L. & , R. (2000) En svartvit arbetsmarknad: en om vägen från skola till arbete. , U., Giddens, A. & Lash, S. (1994) Reflexive modernization: politics, tradition, and aesthetics in the modern social order. (1957). The economics of discrimination. , W. (1973) of Integration in the American Community, in , Vol. 11, no. Blau, P. M., & , O. D. (1967). The American occupational structure. Blokland, T. (2003) : Social Relationships in an Neighbourhood. & Baiocchi, G. (2001) Anything but racism: how sociologists limit significance of racism, in Race and Society, Vol. 4, Issue 2, pp 117–131. Boréus, K. (2006) Diskrimineringens retorik: En studie av svenska valrörelser 1988–2002. : (SOU 2006:52). , Å., , R. & Solid, D. (2006) Bostadsmarknadens institutioner och grindvakter i den etniskt segmenterade staden: exemplen och . Bunar, N. (1999) Multikulturalism är död, leve multikulturalism! Om den svenska skolans (multikulturella) möjligheter och Begränsningar, i Utbildning och Demokrati 8 (3): 113–136. (2004) Community, Cohesion and the State, in Race and Class, Volume 45 Issue 3, pp 1–18. & , G. (2003) Calling: The Middle and the Making of . , W. A. V. (1992) Residential preferences and residential choices in a multiethnic context, in Demography T29T, pp. 451–466. SOU 2006:73 Den segregerande integrationen de los , P. (red.) (2006) Arbetslivets (o)synliga murar. : (SOU 2006:59). & Kamali M. (red.) (2005) Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt integration och strukturell diskriminering , : (SOU 2005:69). de los , P. (red.) (2000) Diskriminering och ojämlikhet i arbetslivet: Institutionella faktorers betydelse ur ett mångfaldsperspektiv, i de los , P., , , , Osmanovic & (red.) Mångfald, diskriminering och stereotyper. (1993) Choosing Integration. Doane , W. & , E. (2003) : The Continuing Significance of Racism, : Routledge. Dryler, H. (2001) Etnisk segregation i skolan effekter på ungdomars betyg och övergång till gymnasieskolan, i Välfärdens finansiering och fördelning. : (SOU 2001:57). (1915/1968) The elementary forms of the religious life. (1984) . Basingstoke: , S. (1970) Integration and Development in . (inget förlag). (1999) Fundamentalism, sectarianism and revolution : the dimension of modernity. : Cambdridge Unersity Press. , M.O., Yancy G. (2001) Does race matter in residential segregation? Exploring the preferences of white Americans, i T66T (2001), pp. 922–935. & , J. O. (1993) Ursprung och Utbildning: Social snedrekrytering till högre studier. (1999) In Search of the True West: Culture, Economics, and Problems of Russian Rural Development. & , W.H. (1004) Changes in the segregation of Whites from Blacks during the 1980s: Small steps toward a 369 Den segregerande integrationen SOU 2006:73 more integrated society, in T59T (1994), pp. 23–45. , R., Krysan, M., , Steeh C. (1993) Causes of continued racial residential segregation in : , suburbs revisited, in 4T T (1993) (1), pp. 1–38. , R., , H., Bianchi, S., Colasanto, D. & Hatchett, S. (1978) , suburbs: the trend toward racially separate communities continue?, in T7T, pp. 93–112. (1977) The Archaeology of Knowledge. Fredrickson, G. (2000) The Comparative Imagination: On the History of Racism, Nationalism, and Social Movements. (1998) The prejudice perception assessment scale: Measuring stigma vulnerability among African American students at predominantly Euro-American universities in , pp. 305–321. (1999b) Nationalstaten, romerna och skolan, i KRUT 92–93: 112–119. (1964) Assimilation in American Life: The role of race, religion, and national origins. & Lindby K. (1979) Commission on . Hazekamp, J. & Popple, K. (1997) Racism in Europe: A challenge for youth policy and youth work. : UCL press. D., , A. B., Herring, C. & , M.E. (2000) Lost in the storm: The sociology of the black working class, 1950 to 1990 in T65T, pp. 128– 137. & Sykes, L. (2001) Reconsidering wealth, status, and power: Critical demography and the measurement of racism in Race and Society, Vol. 4, Issue 2, pp 207– 217. & , M.E. (1998) Race, class and family structure: Differences in housing values for black and white homeowners, Sociological Inquiry, Vol. T68T, pp. 114–136. (1992) Race and wealth: A demographic analysis of black homeownership, in Sociological Inquiry, Vol. T62T, pp. 480–489. SOU 2006:73 Den segregerande integrationen , S. (2000) Reflektioner kring mångfald och diskriminering i arbetslivet, i de los , P., , S., Adu-Gyan, , Osmanovic & . (red.) Mångfald, diskriminering och stereotyper. Tre forskaruppsatser om mångfald. & Wallette, M. Är utländska medborgare segmenterade mot atypiska arbeten?, i Arbetsmarknad och Arbetsliv 3 (3). Kamali, M. (2005a) Ett europeiskt dilemma, i de los (red. ), Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt integration och strukturell diskriminering, : (SOU 2005:41). Kamali, M. (2005b) inifrån: Röster om etnisk diskriminering. : (SOU 2005:69). Kamali, M. (2002) Kulturkompetens i socialt arbete: Om socialarbetaren och klientens kulturella bakgrund. (1999) In Search of the True West, : . Knocke, W. (1994) Kön, etnicitet och teknisk utveckling, i Schierup, C-U. & , S. (eds.) Arbetets etniska delning. Lahdenperä, P. (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvarigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrarbakgrund . Lahdenperä, P. (1999) Från monokulturell till interkulturell pedagogisk forskning, i Utbildning och Demokrati 8 (3): 43–63. Le Grand, C. and Szulkin, R. Permanent disadvantage or gradual integration: explaining the immigrant–native earning gap in , in Labour, vol. 37–64. (2001) På väg mot en diversifierad normalitet: Om annorlundahet, normalitet och makt i mötet mellan elever med utländsk bakgrund och den svenska skolan, i Bigerstans, A. & , A. (red.) Interkulturella perspektiv på multietniska skolmiljöer. : Mångkulturellt centrum. (2002) Etnisk mångfald i arbetslivet i . Lipset, S. (1963). The First New Nation: The in Historical and Comparative Perspective. , NY: Basic Books. Den segregerande integrationen SOU 2006:73 , K. (1936) Ideology and Utopia. & , S. (2005) Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. : (). Mills, C. W. (2003) as : A Philosophical Perspective, in Doane & , : The Continuing Significance of Racism, : Routledge. Mulinari, P. (2006) Den andra arbetskraften: Exotisering och rasism på arbetsplatsen, i de los , P. (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. : (SOU 2006:59). (red.) (2006) På tröskeln till lönearbete: Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. : (SOU 2006:60). , (1999) The Strangers Among Us: The Social Construction of Identity in Adult Education. (1921) Introduction to the Science of Sociology. Parszyk, I-M. (1999) En skola för andra: Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i . Studies in Educational Sciences 17. : HLS Förlag , . (1994) Personalrekrytering – en nyckelfråga, i Schierup, C-U. & , S. (red.) Arbetets etniska delning. Pripp, O., Plisch, E. & , S. (2004) Tid för mångfald. : Mångkulturellt centrum. Pripp, O. (2005) Tid för mångfald: en studie av de statligt finansierade kulturinstitutionernas arbete med etnisk och kulturell mångfald. : Mångkulturellt centrum. (1977) Sociologiskt tänkandet. Runfors, A. (2003) Mångfald, motsägelser och marginalisering: En studie av hur invandrarskap formas i skolan, : Prisma. Schierup, C-U., , S. & , A. (1994) Den interna arbetsmarknaden: Etniska skiktningar och dekvalificering, i Schierup, C-U. & , S. (red.) Arbetets etniska delning. Similä, M. (1994) Andragenerationens invandrare i den svenska skolan, i , R. & , J. O. (red.) Sortering i skolan , : . SOU 2006:73 Den segregerande integrationen , A. (1979) The Wealth of Nations. Harmondsworth: Penguin. M., & Piazza, T. (1993). The scar of race. , MA: . (2000) Svensk invandrar- och integrationspolitik: En fråga om jämlikhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Tesfahuney, M. (1999) Monokulturell utbildning i Utbildning och Demokrati 8 (3): 65–84. Thorns, D. (2002) The Transformation of Cities: and . Basingstoke: Palgrave. , W. J. (1980). The declining significance of race. , IL: . Övriga utredningar SOU (1974:69) , nr 3 : . SOU (1974:70) , nr 4 : . SOU (1972:66) Ny kulturpolitik. SOU (1995:76) Arbete till invandrare. SOU (1996:55) , framtiden och mångfalden: slutbetänkande från . SOU (2006:37) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet . Författarpresentation är professor i sociologi och forskare vid Institut for , , . Han deltar också i forsknings- och utbildningsprogrammet global Metropolitan studies vid . Wacquant är också forskare vid Centre de sociologie européenne i . Wacquant har studerat marginalisering och stigmatisering av förorter i och och är en stark röst i forskningen om rasism och diskriminering med mängder av högkvalitativa publikationer i området. dr i sociologi vid . Hennes avhandling, Spaces av Diaspora: Kurdish identities, experiences of otherness and politics of belonging, har bidragit till ökade kunskaper om vissa etniska gruppers levnadsvillkor i . är professor i socialt arbete vid . Han har studerat ungdomarnas levnadsvillkor och kulturella yttringar i förorter. Hans arbete, genom bl.a. hans bok, Alienation is my nation, är ett värdefullt bidrag till förståelsen av marginalisering och stigmatisering av personer med invandrarbakgrund i allmänhet och ungdomarna i synnerhet. är doktorand i sociologi och i färd med att avsluta sin avhandling vid Ecole des Hautes Etudes en Sciences Sociales – EHESS, . Hon forskar också vid (tvärvetenskapligt center för komparativ forskning i sociologi) i . Beauzamy deltar i två forskningsprojekt där hon tillsammans med sina internationella forskarkollegor studerar dels den strukturella/institutionella diskrimineringens europeiska sammanhang, dels de nya sociala rörelsernas roll för ungdomarnas sociala mobilisering. Författarpresentation SOU 2006:73 är fil. dr i statsvetenskap vid . Hon är också forskare vid (tvärvetenskapligt center för komparativ forskning i sociologi) i där hon forskar om rasism och diskriminering. Hon deltar också i ett europeiskt projekt som studerar strukturell/institutionell diskriminering i . är jurist och har forskat om och varit författare till utredningar och artiklar om strukturell/institutionell diskriminering. Hans studie om polisens arbete med personer med invandrarbakgrund är ett viktigt bidrag i ett outforskat område. arbete är en unik studie om polisens och rättsväsendets strukturella och institutionella problem med rasism och diskriminering. Han är utredningssekreterare på om makt, integration och strukturell diskriminering. är docent i kulturgeografi vid . Hon är en av de få forskare som studerat boendesegregationens etnifiering och rasismens spatiala konsekvenser. har deltagit i olika nationella och internationella projekt om boendesegregation. deltar hon i forskningsprojektet – The everyday lives of workers today. An extended case study of employees in Europe, , and Latin . Barzoo Eliassi är doktorand i socialt arbete vid . Han studerar kurdernas levnadsförhållanden och diaspora i och är engagerad i en del internationella studier inom ramen för sin avhandling. Hans bidrag är originellt och behandlar ett outforskat område. dr i etnologi vid och forskningsledare vid centrum i . Han har studerat boendes levnadsförhållanden i ett av de mest marginaliserade och stigmatiserade bostadsområdena i . Pripp har också studerat representationen av personer med invandrarbakgrund i det svenska kulturlivet. dr i socialantropologi och lektor vid vid . Han har forskat 376 SOU 2006:73 Författarpresentation om integrations- och segregationsfrågor i det svenska samhället, ursprungsbefolkning i och utvecklingsfrågor. har också forskat om folkligt deltagande i . är professor i socialt arbete vid . Han leder ett europeiskt projekt, Dilemma: Institutional Patterns and Politics of Racial Discrimination. Han är också särskild utredare för Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi neringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internationella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna ... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. En ny lag om värdepappersmarknaden. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ny associationsrätt för försäkringsföretag. Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. Internationella kasinon i . Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Hästtävlingar – på lika villkor. Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Öppna möjligheter med alkolås. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Systematisk förteckning Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. [12] Ny häkteslag. [17] Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. [21] En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. [22] Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. [30] Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. [37] Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. [40] Jakten på makten.