sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Även och har ökat sin produktion och export till vilket samma ntaget lett till kraftiga prisfall på sågade varor finns indikationer på att industrins situation i försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som eventuellt kan förbättra konkurrenskraften För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (industriella) användare av skogsresursen 326 Bilaga 4 SOU 2006:81 En global skogsindustri i förändring ökar konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri Stora konkurrens fördelar i massaproduktion Starkt ökande efterfrågan och produktion Från import till export av trävaror 327 SOU 2006:81 Bilaga 4 * Produktionsvärde i svensk skogsindustri 2004 (inklusive sågade varor) Källa: ; Skogsindustrierna; analys Procent Produkt av värde* Förväntad efterfrågetillväxt 2005–2015 Huvudsakliga trender Globalt 1,9 5,7 0,2 5,2 1,2 4,9 -1,0 3,3 0,8 6,0 -0,1 4,4 2,1 5,8 2,0 4,6 1,2 5,4 0,1 3,4 3,2 1,7 2,2 3,6 2,4 Kartong 19 Skifte mot returfiberbaserade kvaliteter där det är möjligt, p.g.a. kostnadsfördelar Stark tillväxt i high-end-applikationer såsom läkemedel, kosmetika, lyxvaror Tidnings papper 11 Minskning i läsandet av tidningar på mogna marknader, framförallt p.g.a. internet Ökning på tillväxtmarknader, och improved newsprint (för bilagor, osv.) Blekt barrsulfat massa 10 Skifte från barr- till lövsulfatmassa i många applikationer , p.g.a. kostnadsfördelar. Tillväxtpotential för barrsulfatmassa som förstärkare i returfiberbaserade papperskvaliteter. Efterfråganstillväxt i linje med övrig industriell produktion Tillväxt för microflute som kartongsubstitut Snabb tillväxt för returfiberbaserad kapacitet i Obestruket träfritt papper 7 Långsam tillväxt för magasinpapper på mogna marknader Ökning för magasinpapper på tillväxtmarknader Växande global överkapacitet Efterfrågan för viktigaste pappersprodukter flyttas österut Nordameri ka Per region 328 Bilaga 4 SOU 2006:81 1,0 miljoner 2,3 -1,0 0,1 4,9 -0,3 0,4 0,7 Inom exempelvis tidningspapper beräknas * att stå för mer än 2/3 av all efterfrågetillväxt – även i volym räknat Årlig efterfrågetillväxt CAGR, 2005–2015 1,8 -1,0 1,0 Austral asien 4,8 (exkl. ) -0,7 2,1 3,9 och Vägt genomsnitt Total efterfrågeökning Miljoner ton Drivkrafter per marknad Mindre upplagor pga. att färre antal läser tidningen Tillväxt i improved newsprint och high-brites Årlig procentuell tillväxt (CAGR) ; miljoner ton TIDNINGSPAPPER * Exklusive Källa: ; analys Mindre upplagor pga. att färre antal läser tidningen Stark tillväxt () i dagstidningsupplagor i Mindre upplagor p.g.a. att färre antal läser tidningen Stark befolkningstillväxt och ännu svag konkurrens från internet Stark befolkningstillväxt och ökad antal läsare 329 SOU 2006:81 Bilaga 4 = papper och kartong Totalt sett beräknas komma att stå för av den globala efterfrågetillväxten på papper och kartong 100 0,5 1,3 7,5 8,2 8,3 9,1 13,7 35,2 Världen 16,2 & , exkl. och Årlig efterfrågetillväxt CAGR ; Procent Källa: , 2006; ; 5,7 4,3 1,9 1,1 5,3 3,9 4,8 2,6 0,2 3,0 Hela – efterfrågan på moderna produkter ökar med ~12% 330 Bilaga 4 SOU 2006:81 tillväxt är så stor att hela tyngdpunkten i efterfrågan flyttas mot , även om fortsätter att vara viktigt Efterfrågan på pappers- och kartongprodukter; Miljoner ton Källa: ; analys 22 25 27 30 33 35 25 26 26 28 27 31 7 6 6 6 5 5 7 6 6 5 5 Övriga regioner (väst och öst) 490 25 241 1990 30 279 1995 31 329 2000 35 2005 366 37 422 2010F 39 4 2015F = 331 SOU 2006:81 Bilaga 4 1.8 4.7 -1.0 2.7 3.0 Även om huvuddelen av produktionskapaciteten finns i och sker även här en förskjutning österut – mot användarmarknaden Källa: ; NLK databas av världen (huvudsakligen och ) 7 15 10 73 20 41 Tidningspapper 89 10 19 Bestrukna journalpapper 68 22 110 Wellpappråvara 64 21 49 Kartong CAGR 2004–2007 0,1,2,2,0,9 1,1 7,9 3,6 Existerande kapacitet 2004 Procent; Miljoner ton Bekräftade kapacitetsändringar 2004–2007 Miljoner ton (~60%) (~80%) 332 Bilaga 4 SOU 2006:81 50,2 Kapacitet 2004 5,8 1,2 0,7 0,1 0,1 -0,5 Nord 57,9 Kapacitet 2009F 0,3 Ny massakapacitet sker i ökande grad i lågkostnadsländer, speciellt i södra hemisfären, framförallt i Källa: : Outlook for Market Pulp, mer kapacitet Nettoförändring blekt kemisk marknadsmassa; miljoner ton Av kapacitetsökningen : lövmassa barrmassa 333 SOU 2006:81 Bilaga 4 Viktigaste drivkraften till att massakapacitetsutbyggnaden sker i södra hemisfären är god tillgång på billig fiber Källa: : Outlook for Market Pulp, 227 207 205 201 196 179 145 121 96 87 /Fiberkostnad Blekt lövsulfatmassa (BHKP) 254 233 232 229 152 150 149 129 117 /(BC kusten) Fiberkostnad Blekt barrsulfatmassa (BSKP) (BC inland) USD/ton producerad massa; kvartal 3, 2005 334 Bilaga 4 SOU 2006:81 Produktionskostnad fritt levererat ; 4 kv. 2005; USD/ton och har stora strukturella kostnadsfördelar för massaproduktion Källa: 0 100 200 300 400 500 600 700 800 0 5000 10000 15000 20000 25000 0 100 200 300 400 500 600 700 800 0 5000 10000 15000 20000 25000 och Blekt lövsulfatmassa Blekt barrsulfatmassa Ackumulerad kapacitet Ackumulerad kapacitet 335 SOU 2006:81 Bilaga 4 Efterfrågetillväxten på sågade trävaror är generellt sett låg Miljoner m 3 * Plywood, spånskivor, MDF och OSB ** Tillväxtsiffrorna avser sågade trävaror *** Inkluderar sänkt efterfrågan runt 1997 (den asiatiska ekonomiska krisen) Källa: FAO (exkl. ) 0 100 200 Träskivor* Sågade trävaror 1990 92 94 96 98 00 02 2004 Global efterfrågetillväxt** 1994– 2004: Barr: ~1 % Löv: ~-2 % 0 100 200 300 0 100 200 Låg, jämn tillväxt** ~2 % 1990–2004 Instabil tillväxt** ~-2 % –2004*** Stark tillväxt : Relativt låg , jämn tillväxt** ~2,–2004 1990 92 94 96 98 00 02 2004 1990 92 94 96 98 00 02 2004 336 Bilaga 4 SOU 2006:81 60 70 80 90 100 1993 1995 1997 1999 2001 2003 Produktion Europeisk* produktion och efterfrågan av sågade trävaror; miljoner m 3 Efterfrågan Den europeiska marknaden för sågade varor präglas av ökad konkurrens och överproduktion * Hela exklusive , och Källa: FAO Produktionen i ökar snabbare än efterfrågan har gått från nettoimportör till exportör : 1990-2004 Produktion upp Export från 1 till 5 miljoner m 3 Exempel: 1990-2004 Export till övriga upp från 3,5 till 6,5 miljoner m 3 export till övriga minskar; måste förlita sig på andra exportmarknader Produktionen i ökar snabbare än efterfrågan har gått från nettoimportör till exportör : 1990-2004 Produktion upp Export från 1 till 5 miljoner m 3 Exempel: 1990-2004 Export till övriga upp från 3,5 till 6,5 miljoner m 3 export till övriga minskar; måste förlita sig på andra exportmarknader 337 SOU 2006:81 Bilaga 4 En större andel av produktionen exporteras numera från : 2004: 820 (13) 2 500 (22) 1990: 2004: -5 000 6 700 1990: 2004: ** inkl , nettoflöde Utomeuro peiska länder 5 400 (87) 8 700 (78) 1990: 2004: * Export av sågade trävaror till europamarknaden –2005; miljoner m 3 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 1990 1995 2000 2004 *** av sågade trävaror Tusen m 3 ; (x) = % av total export * Nio största köparländerna : , , , , , , , och ** Exklusive , och *** siffror var inkluderat i dåvarande export Källa: Skogsindustrierna; FAO 3 200 (77) 4 100 (50) 1990: 2004: 1 000 (23) 4 100 (50) 1990: 2004: 338 Bilaga 4 SOU 2006:81 * Statistik baserad på exportpriser från . För jämförbarhet med ryska totalkostnader fritt måste finska prisern a öka med –20/m 3 sv ** Baserat på distributionskostnaden –25/m 3 sv från till Källa: Federation; FAO; analys 130 140 150 160 170 180 190 200 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Pris* på sågad fura, ; FOB, EUR/m 3 sv EUR ~140-150/m 3 sv totalkostnad** för ny rysk kapacitet fritt 0 Överproduktionen leder också till prisfall – priset är dock fortsatt attraktivt för rysk kapacitetsexpansion 339 SOU 2006:81 Bilaga 4 Innehåll För att främja svensk skogsnäring behöver en svensk skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att man måste arbeta med att få produktivitetsförbättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfallet på industri ns slutprodukter och kostnadsö kningarna på insatsvaror har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare En global skogsindustri i förändring håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri finns indikationer på att industrins situation i försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som kan förbättra konkurrenskraften Produktivitetsförbättringarna inom skogsbruket tycks vara på väg att sakta av Kostnader för insatsvaror (som energi och kemikalier) samt transporter (speciellt av virke) visar tendenser att stiga kraftigare än tidigare En industriexpansion i den takt som varit, kombiner at med minskade importmöjligheter till följd av ökad konkurrens om fiber, riskerar att leda till en framtida virkesbrist eller i alla fall höjda priser på virke Tillkomsten av en inhemsk biobränslebaserad energiindustri ka n i tillägg komma att ställa mycket stora krav på volymerna i den svenska skogen och försämra konkurrenskraften för pappersindustrin Även om industriinvesteringarna följt en stigande trend finns tecken på minskad investeringsvilja i den svenska industrin och ekonomiska indikationer på att skogsindustriinvesteringar i inte längre lönar sig För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (industriella) användare av skogsresursen 340 Bilaga 4 SOU 2006:81 60 70 80 90 100 110 120 130 140 150 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Gallring Föryngrings avverkning Svenska storskogsbrukets drivningskostnader Reala priser, basår 2003; SEK/m 3 fpb* Produktivitetsutvecklingen inom svenskt skogsbruk kan vara på väg att stagnera * 1 m 3 fpb motsvarar 0 , 88 m 3 fub Källa: ; SCB; branschintervjuer Drivkrafter för avtagande produktivitetsutveckling Inga nya tekniksprång väntas Begränsat intresse från stora maskintillverkare Försämrad skogsvård leder till dyrare första-gallringar Ökande naturvårdshänsyn 341 SOU 2006:81 Bilaga 4 Fabrikernas procentuella storleksökning avstannar av naturliga skäl Källa: Skogsindustrierna 40 1980 45 1990 80 2000 91 2004 Sågverk 1,000 m 3 sv/år 30 1960 70 1970 115 1980 185 1990 232 2000 260 2004 Papper /år 145 1980 225 1990 253 2000 284 2004 45 1960 90 1970 127 98 72 48 45 44 76 68 62 51 48 46 283 260 207 180 Massa /år >10.000 m 3 sv/år Antal fabriker Antal fabriker Antal och genomsnittlig storlek på svenska skogsindustriella anläggningar 342 Bilaga 4 SOU 2006:81 30 40 50 60 70 80 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Svenska virkestransportkostnader* Reala priser, basår 2004; SEK/m 3 fub Talltimmer Granmassaved * Från skogsbilväg till industri Källa: Skogforsk; branschintervjuer Virkestransportkostnaderna tycks ökat mer än tidigare Drivkrafter Ökat pris på drivmedel Transportavstånden har ökat p.g.a ökad andel trädslags-rena bruk/sågverk Framtid Fortsatt ökade drivmedels-kostnader 343 SOU 2006:81 Bilaga 4 har kostnaden för insatsvaror ökat snabbare än tidigare * Priser t.o.m. oktober ** Skördare och skotare Källa: ; Svenska ; StoraEnso (genom Skogforsk) 0 100 200 300 400 500 600 700 800 - 9 6 - 9 7 -99 - 00 - 0 1 Ja n - 0 2 an - 0 5 Ja n - 0 6 Energipriser – ; SEK/MWh 2000–2005 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005* Dieselpriser – Pumppris; SEK/liter Timmerbilar och avverkningsmaskiner** har ~55 öre rabatt på ovanstående priser Dessutom får avverkningsmaskinerna, , /l i skatteåterbäring 344 Bilaga 4 SOU 2006:81 50.4 53.5 60.2 64.0 70.4 0 20 40 60 80 100 120 1988 1992 1996 2000 2004 2008 2012 2016 2020 0 20 40 60 80 100 120 Bruttoavverkning i ; Miljoner m 3 fub Skogsindustriernas prognos för möjlig uthållig avverkning SKA03 prognos för möjlig avverkning CAGR 19882004 = 2,Framtida avverkningsnivå med nuvarande ökningstakt Prognos Med nuvarande industriella expansionsnivå finns en risk för virkesbrist* Not: Omräkningstal för 1) bruttoavverkning (m 3 sk) = nettoavverkning (m 3 sk) x 1,025; 2) nettoavverkning = m 3 fub x 1,2 * Egentlig virkesbrist lär inte uppstå , däremot stiger priserna Källa : VMR ; SKA03; ; Skogsindustrierna 345 SOU 2006:81 Bilaga 4 Ökad konkurrens om fiber i och har lett till minskade importmöjligheter Efterfrågan Drivkrafter Lokal efterfrågan ökar Skandinaviska massa/pappersföretag låser upp rundvirke och flisutbud genom sågverksexpansion Sågverk sågar mindre dimensioner är Ökad lokal förädling Exempel Spotvolymer i minskar och stater har börjat sälja avverkningsrätter via auktionsförfarande som driver upp priserna Avverknings-nivåer i nära tillväxten och avverkningsnivåer nära högsta möjliga tillväxt (Vissa potential att öka avverkning i ) Utbud Källa: 346 Bilaga 4 SOU 2006:81 Trots det ökande behovet av fiber har därför importen stagnerat 0 2 4 6 8 10 12 14 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1 999 2000 2001 2002 2003 2004 2005** Övriga * Landsuppdelning uppskattad 1995 ** Helårsuppskattning baserad på Källa : import av rundvirke, flis, m.m. 1992–2005*; Miljoner m 3 fub 347 SOU 2006:81 Bilaga 4 Användningen av trädbränslen ökar kraftigt i , framförallt i fjärrvärmeverk * , övriga bränslen ** Består mestadels av mottryck i massaindustrin Källa : ; ; analys 48 47 41 5 5 8 7 6 5 5 3 6 3 6 1 2 11 11 85 6 19 11 107 2004 Övriga biobränsle* För el, från kraft-värmeverk För el, från industri** Trädbränsle, fjärrvärme Avfall 2000 Trädbränsle , bostäder Massaindustrins biprodukter (mest avlutar) 1995 90 10 14 2 Sågverksindustrins biprodukter användning av biobränsle; TWh Tillväxt 1995–2004 CAGR 2,1,21,7,5,-6,0,1,6,CAGR : 1,CAGR : 4,Huvudsakligen trädbränsle kopplat till skogsproduktion 348 Bilaga 4 SOU 2006:81 Existerande planer på utbyggnad av biobränsleanvändningen kan täckas men vissa regioner får problem 0,5 0,5 0,5 2,2 3,7 Beslutat 0,9 0,1 6,1 0,8 7,9 Planerat 1,4 0,6 6,6 3,0 11,6 Totalt 5,2 2,2 4,9 8,0 20,3 Totalt 3,6 1,5 2,7 4,2 12,0 Nya sortiment** 1,6 0,7 2,2 3,8 8,3 Traditionella sortiment*** Kapacitetsutbyggnad till 2010 Kapacitetsutbyggnad till 2010 Potential för ökad tillgång på medellång sikt Balansområde 1* Balansområde 2 Balansområde 3 Balansområde * Balansområde 1 är i grova drag , BO2 , BO3 och BO4 ** Nya sortiment inkluderar stubbar, långa toppar, gallringsträd, klena bestånd, m.m. *** Traditionella sortiment är huvudsakligen GROT Källa : Skogsindustrierna 349 SOU 2006:81 Bilaga 4 Att ersätta olja med förnyelsebar energi skulle ställa stora krav på fiberförsörjningen 15 20 111 22 12 7 7 16 140 Uppskattad efter frågan på olja 2020 Potential tillväxt GROT (enligt Skogsindustrierna) 4 54 Potentiell tillväxt för annan förnyelsebar energi 66 Kvarvarande krav på Svensk skogsfiber Tekniska förbättringar inom transportsektorn Avfall Motsvarar ~90 miljoner m 3 fub virke* Motsvarar ~90 miljoner m 3 fub virke* Massa- och sågverks industrins biprodukter Vindkraft Övriga biobränslen** Sol- och vågenergi Transporter Värme El TWh * Antag att 1 MWh olja motsvarar 0 , 49 m 3 fub ved för uppvärming, 0,52 m 3 fub ved för elproduktion , 1,34 m 3 fub ved för drivmedel ** Exklusive trädbränsle Källa : ; Skogstyrelsen; Skogsindustrierna; ; analys 350 Bilaga 4 SOU 2006:81 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 9000 2005 2000 1995 1990 1985 1980 0 2 4 6 8 10 12 14 Massa och papper Massapris* SEK/ton Sågverk och övrig träindustri Skogsindustriinvesteringarna är starkt kopplade till lönsamheten och har generellt ökat , , Holmen, miljarder miljarder miljarder Investeringar i svensk skogsindustri SEK miljarder Massapris * Svenskt exportpris för blekt sulfatmassa. Detta ger en relativ indikation på lönsamhetsgraden i industrin . Värde upps kattat från västeuropeiska priser Källa: SCB; Skogsindustrierna; Skogsstatistisk årsbok; 351 SOU 2006:81 Bilaga 4 Uttalad strategi att inte investera i ny ka pacitet i efter nya SC maskin Veracel har påbörjat massaleveranser till Översyn av fyra bruk, eventuellt läggs Summa Bruk i ned Stängning av , Viitala och plywoodfabrik i . Alholma och minskade produktionen med 1/3 Nedläggning av bland annat Voikka Bruk i Översyn av övriga bruk i pågår Uttalat mål att minska produktionen i Planerar nästa SC-maskin på kontinenten Stängning av Unions tidningspappersbruk Övervägd stängning av en tidningspappersmaskin i Follum Sågverk och skivfabriker sålda och avvecklade Investeringar i nytt returfiberbaserat tidningspappersbruk i Men det finns tecken på minskad investeringsvilja och vissa nedläggningar hos den skandinaviska skogsindustrin Källa: Årsredovisningar; tidningsklipp 352 Bilaga 4 SOU 2006:81 De ekonomiska incitamenten tycks vara större för att bygga returfiber- baserade bruk nära kunderna i än att bygga färskfiberkapacitet i * Det pris som krävs för att täcka produktionskostnaden , transport o ch kapitalkostnader . Kapitalkostnaden (avkastning på sysselsa tt kapital) antas vara . Återinvesteringsnivån antas vara til l av avskrivningarna ** Bruk baserat i , baserat på färskfiber *** Bruk på kontinenten, baserat på returfiber Källa: ; analys 300 400 500 600 700 800 900 1,000 19 91 199 3 19 95 1997 1999 20 01 2003 20 05 300 400 500 600 700 800 900 1,000 19 94 1995 1996 19 97 1998 1999 20 00 2001 20 02 20 03 2004 20 05 LWC – EUR/ton, genomsnittlig månadspris, offset reel, Tidningspapper – EUR/ton, Priskrav för lönsam* investering Svenskt bruk** Kontinental europeiskt bruk *** 353 SOU 2006:81 Bilaga 4 Innehåll För att främja svensk skogsnäring behöver en svensk skogspolitik verka för att vidmakthålla den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Detta innebär att man måste arbeta med att få produktivitetsförb ättringar i industri och skogsbruk att motverka den sammantagna effekten av prisfa llet på industrins slutprodukter och kostnadsökningarna på insatsvaror har den svenska skogsnäringen lyckats visa en positiv utveckling, där både industrin och skogsbruket, trots prispress och ökande insatskostnader, kommit ut som vinnare En global skogsindustri i förändring håller dock på att öka konkurrenstrycket mot svensk skogsindustri finns indikationer på att industrins situation i försämras vilket riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder som kan förbättra konkurrenskraften För att värna den svenska skogsindustrin konkurrenskraft behöver skogspolitiken därför, mer aktivt än tidigare, arbeta med två viktiga områden: Öka fiberuttaget och öka produktiviteten i kedjan skog-industri. Man bör dessutom verka för en ökad helhetssyn på växelverkan mellan alla (industriella) användare av skogsresursen 354 Bilaga 4 SOU 2006:81 Sammanfattning Den svenska skogsindustrin behövs . Dess konkurrenskraft behöver vidmakthållas Bra utgångsläge Produktivitetsförbättringar i skog och industri Har lett till låga kostnader som skogsägarna fått sitt situation försämras Produktivitetsförbättringar tycks sakta ner Kostnader för insatsvaror ökar mer än tidigare Större fiberbehov än tillgång driver upp priserna Industriinvesteringar inte längre lika självklara Globalt konkurrenstryck Produktionsfokus för papper flyttas österut () Produktionsfokus för massa flyttas söderut () Kraftig Europeisk överkapacitet på sågade trävaror pressar priserna Skogspolitiken bör – ur ett industriellt perspektiv – fokusera på att Verka för ökade möjligheter till fiberuttag ur den svenska skogen för ökad produktivitet i kedjan skog-industri Verka för en integrerad helhetssyn på främjandet av skogsråvarans industriella användare – dagens såväl som morgondagens 355 SOU 2006:81 Bilaga 4 Arbete med att öka fiberuttaget bör titta på tre områden: effektivitet, tillväxttakt och arealstruktur Nyckelområden för att öka fiberuttag Exempel på barriärer och problem Frågeställningar kring möjliga åtgärder Bättre tillvaratagande av dagens potential (volym och värde) Skogsbränsletillgångar är ej ekonomiskt tillgängliga Natur- och miljövårdsinsatser i skogsbruket genomförs med bristfälligt kunskapsunderlag och osäkerhet om effekt Felaktig aptering p.g.a . brist på kunskap om hur trädens egenskaper varierar inom och mellan träd Öka skogens tillväxttakt (och kvalitet) Bör skogslagstiftning förändras, t ex återinföra röjnings- och gallringsskyldighet? Bör starkare ekonomiska styrmedel införas ? Vad krävs för att skogsägarna ska få rätt rådgivning inkl. utbildning och information samt anamma råd och forskningsresultat snabbt? Är resurser tillräckliga? Öka skogsarealen/ förändra arealstrukturen Vad krävs för att t . ex. i större utsträckning utnyttja i träda för skogsproduktion? Kan variationer av den svenska modellen genomföras så att de gagnar både industri och miljö? EUs jordbruksstöd tycks inte skapa incitament för ökad beskogning Den svenska produktionsmodellen ger inte maximal virkesavkastning Ökade reservatsavsättningar inskränker den svenska modellens giltighet Bör följa väg och t.ex. ge stöd i form av bidrag till uttag av klena träd och stubbrytning? Hur underlättar man transport av GROT över längre sträckor? Hur säkerställa att miljö- och produktionsmål är gemensamt tänkta och ger avsedda effekter ? Bör skattelagstiftningen förändras så att virkesuttag blir mer fördelaktigt? Bristfällig skogsvård resulterar i underkända föryngringar och eftersatta röjningar Brist på användning av förädlat plantmaterial Volym och värdeförluster p . g.a. vilt och andra skadegörare : Branschintervjuer; 356 Bilaga 4 SOU 2006:81 Arbete med att öka produktivitet i kedjan skog-industri bör fokusera på drivning och virkeslogistik Nyckelområden för att öka produktiviteten skog industri Frågeställningar kring möjliga åtgärder Förbättra produktivitet inom drivning Inte tillräckliga incitament och strukturer för utveckling av ny teknik Utmaning att få brukare att tillämpa ny teknik (incitament och strukturer) Hur skapa tätare samarbetsformer mellan brukare, tillverkare och forskare? Vilka andra incitament kan användas för att snabba på entreprenörernas tillämpning av nya forskningsresultat? Förbättra virkes- logistikens produktivitet Bristande bärighet i allmänna vägnätet Ineffektiv vägbyggnad av enskilda skogsvägar Bör de statliga bidragen till t.ex. det allmänna vägnätet och enskilda vägar öka? Hur kan vi styra mot mer effektiv vägbyggnad (samverkan mellan skogsägare)? Bör timmerlastbilarnas maxtonnage ändras? Exempel på barriärer och problem Källa: Branschintervjuer; 357 SOU 2006:81 Bilaga 4 Ett gradvis mer komplext och känsligt industrisystem ökar behovet av helhetssyn på bredare skogsnäringsfrågor Sågverk Biobränsle Papper/massa / drivmedel Miljöfrågor Hur kan man institutionalisera ett helhetstänkande? 358 Bilaga 4 SOU 2006:81 Bilaga 5 359 Beskrivning av olika typer av skogsbruk Det här kapitlet bygger på uppgifter från , professor i skogsskötsel vid fakulteten för skogsvetenskap, , som också står för de bedömningar som görs i texten. Olika skogsbrukssätt I den europiska ordnade skogsskötseln finns (fanns) tre huvudinriktningar av skogsbrukssätt som vuxit fram under förra årtusendet, nämligen lågskogsskötsel, medelskogsskötsel och högskogsskötsel. Lågskogsskötsel innebär att man avverkar skogen än den vuxit till fullstora träd. Skötselformen var mycket vanlig i och södra och fram till våra dagar i form av s.k. skottskogsskötsel (coppice). Huvudsakligen producerades ved för direkt användning eller för kolning. I är lågskogsskötsel aktuell för energiskogsbruk och bygger då på skottskogsbruk av salix (sälg) med korta rotationsperioder. Ett annat exempel är julgransodling. De former av lågskogskötsel som bedrivs i omfattas inte av skogsvårdslagen.