sou · GUB342 · 2007-01-01 00:00:00 — Feministiska och/eller kvinnliga nätverk har startats, media har uppmärksammat scen- konsten ur ett jämställdhetsperspektiv vilket lett till en intensiv debatt och krav på förändring, branschorganisationer har inspire- rade av utredningens arbete intensifierat sitt arbete, teaterutbild- ningar och musikutbildningar har startat nätverk för utvecklingsar- 38 för en förteckning av genomförda seminarier och hearings, se bilaga 4 i detta betänkande. En kommitté för jämställdhet inom scenkomstområdet tillsätts bete med genusperspektiv, några scenkonstinstitutioner har inten- sifierat sitt jämställdhetsarbete och så vidare. Det som vi tolkat som vårt viktigaste uppdrag är att reformera den organisationsstruktur som existerar på scenkonstområdet . För att genomföra uppdraget har det varit centralt för oss att utgå ifrån de strukturer som finns, och där teater, dans och musik sinsemellan har olika förutsättningar och arenor i samhället. De olika scenkonstområdena har ju både överlappande och skilda historier. Vi tror att vi kommer att få se mycket mer gränsöverskridande scenkonst. finns tecken på att den performativa konsten utvecklar hybridformer mellan de fält som vi kallar dans, teater och musik. Dessa hybrider kan involvera informationsteknologi, samtidskonst, arkitektur, pedagogik, jour- nalistik, med mera. Det finns inget naturgivet i att teatern, dansen och musiken ska utövas i åtskiljda institutioner, och det finns heller inget naturgivet i att relationen mellan utövare och publik måste se ut som den gör . Vi välkomnar en kulturpolitisk diskussion om hur vi kan luckra upp föreställningarna om de motsatsförhållanden som är förhärskande på scenkonstområdet - mellan till exem- pel konstnär och pedagog, konst och vetenskap, samt inte minst mellan utövare och publik. tror vi att de genrer och strukturer vi har , har en framtid. Det ena utesluter inte det andra. Vår vision är att jäm- ställdhetsintegrering ska bli en del av en bredare demokratiserings- process av de scenkonstinstitutioner som vi har . Vi har sett framför oss institutioner där medborgarna, de kvinnor och män som finansierar scenkonsten, kan vara deltagande, delaktiga och få inflytande. Där de beslutsprocesser som leder fram till konstnärliga uttryck är jämställda och dessutom möjliga för medborgarna att diskutera med dem som ansvarar för institutionerna. I och med detta betänkande är vårt uppdrag avslutat. Jämställd- hetsarbetet i scenkonsten var påbörjat långt innan vi tillsattes. Vi vill gärna att Plats på scen betraktas som ett öppet dokument, som vi med förtroende och tillförsikt nu överlämnar till de politiker, verksamhetschefer, myndighetschefer, organiserade En kommitté för jämställdhet inom scenkomstområdet tillsätts och enskilda konstnärer och kulturarbetare, kritiker, forskare, tjänstemän och andra medborgare som ska arbeta vidare. Direktiv 2004:39 Jämställdhet inom scenkonstområdet. Ds 2001:64 Ändrad ordning strategisk utveckling för jämställdhet. Ds 2003:61 på museer. Ds 2005:8 Inriktning på filmpolitiken . Frenander, (2005) Kulturen som kulturpolitikens stora problem, diskussioner om svensk kulturpolitik , : . Gemsöe, (2003) Feminism, : Bilda förlag. Inspiration Diskussion Agenda Kulturarv (2003). , (2003) Intersektionalitet – ett användbart begrepp för genusforskningen Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 1, 2003. 1978/79:175. 1993/94:147 Delad makt delat ansvar. 1996/97:3 Kulturpolitik. 2005/06:155 Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken. 2005/06:3 Fokus på film – en ny svensk filmpolitik. På tal om kvinnor och män, Lathund om jämställdhet (2004) . , (2003) Den nordiska femklövern – kulturpolitisk odling i efterkrigstidens välfärdssamhälle, : (reviderad utgåva ). Skr 2002/03:140 Jämt och ständigt – regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden. SOU 1990:44 Demokrati och makt i . SOU 2005:41 Bortom vi och dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:66 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. Kommitténs möten, seminarier och konferens, se bilagorna 4 och 6 i detta betänkande. 2Huvuduppgiften är att lämna förslag till hur ett genus- och jämställdhetsperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet I detta kapitel presenterar kommittén förslag till nya mål för jäm- ställdhet inom scenkonstområdet. Vi föreslår att arbetet med att jämställdhetsintegrera scenkonstområdet ska intensifieras. Vidare föreslår vi att () blir sektorsansvarig myndighet med ansvar för att en sammanhållen rapportering och analys görs av arbetet med att jämställdhets- integrera regionala och nationella institutioners organisationer, repertoarer och publikarbete. Myndigheten ska också bygga upp ett jämställdhetsstöd gente- mot nationella och regionala institutioner. En arena för forskningskommunikation om jämställdhetsarbete inom scenkonst ska utformas i samverkan mellan . Jämställdhetsintegrering av de nationella scenkonstinstitutioner- nas repertoarer föreslås ske genom en kod för jämställdhet inom scenkonstområdet: alla produktioner inom en institution vägs samman . Ettdera könet ska vara represente- rat till inom respektive konstnärlig kategori på och bakom scenerna. Detta redovisas enligt principen följ eller förklara. Kommittén redogör för principen under . De scenkonstnärliga utbildningarna bör få tydligare uppdrag i regleringsbreven. Jämställdhetsorganisering inom scenkonstområdet bör stödjas av den nya jämställdhetsmyndigheten som regeringen föreslår i proposition 2005/06:155. Ett nationellt uppdrag för genusperspektiv i scenkonsten bör in- rättas. Huvuduppgiften är att lämna förslag 2.1Nya mål för jämställdhet i scenkonsten - Kommittén föreslår följande tre övergripande jämställdhetsmål för regeringens politik på scenkonstområdet utgående från de föreslagna jämställdhetspolitiska målen (prop. 2005/06:155) och de befintliga kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3): 1.Män och kvinnor ska ha samma rätt och möjlighet till delta- gande i, inflytande över och delaktighet i scenkonsten. 2.Kvinnor och män som är verksamma inom scenkonsten ska ha samma möjligheter och villkor ifråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. 3.Kvinnor och män som är verksamma i scenkonsten ska ha samma möjlighet till kroppslig integritet. I den senaste jämställdhetspolitiska propositionen Makt att forma samhälle och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken, som läggs fram i slutskedet av denna kommittés arbete, skriver regeringen: Jämställdhetsintegrering är en verkningsfull strategi för att uppnå resultat i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen, vilket innebär att både integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla politikområden och att särskilda insatser kan göras för att uppnå jämställdhet. Det av- görande är att arbetet utgår ifrån och kan relatera till de jämställdhets- politiska målen.1 Den jämställdhetspolitiska utredningen konstaterar i sitt betän- kande Makt att forma samhälle och sitt eget liv – jämställdhetspoliti- ken mot nya mål,2 med stöd i en utredning genomförd på deras uppdrag av Statskontoret,3 att kopplingen är svag mellan de övergripande jämställdhetspolitiska målen och de mål och åter- rapporteringskrav som formuleras inom andra politikområden. Övriga politikområden förefaller utveckla ett eget jämställdhets- politiskt förhållningssätt, skriver man. Kommittén menar att så är fallet även i kulturpolitiken. De kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3) räcker inte för att åstad- komma jämställdhet inom scenkonstområdet. Det krävs något mer. 2005/06:155 s. 40. 2 SOU 2005:66. 3 Statskontoret (2005) En effektivare jämställdhetspolitik Huvuduppgiften är att lämna förslag I Makt att forma samhälle och sitt eget liv – nya mål i jämställdhets- politiken skriver regeringen att tillämpningen av jämställdhetsinte- grering som strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen ska fortsätta att utvecklas och fördjupas. Vidare skriver de att kopplingen mellan de jämställdhetspolitiska målen och jämställd- hetsmål inom andra politikområden bör förbättras. Denna kommitté har därför formulerat ovanstående tre nya mål för jämställdhet inom scenkonstområdet. Målen presenteras utför- ligare i kapitel 4. Jämställdhetsintegrering4 är tillsammans med stöd till organisering de strategier vi föreslår för att uppnå dessa mål. har slagit fast en definition av jämställdhetsintegre- ring som används inom EU: Jämställdhetsintegrering innebär (om)organisering, förbättring, ut- veckling och utvärdering av beslutsprocesser, så att ett jämställdhets- perspektiv införlivas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av processen, av de aktörer som normalt sett deltar i beslutsfattandet. Uppdraget att jämställdhetsintegrera är skiljt från skyldigheten att följa jämställdhetslagen och upprätta en jämställdhetsplan för det interna personalarbetet. Jämställdhetsintegrering innebär att verk- samheten bedrivs så att kvinnor och män får del av institutio- nens/myndighetens tjänster på lika villkor. Självklart kan jäm- ställdhetsintegrering även vara en strategi för att uppnå jämställd- hetslagens krav. Kommittén har mött goda exempel på institutio- ner vars jämställdhetsplaner blivit ett verktyg i jämställdhetsinte- grering av hela verksamheten. Detta i och med att planen omfattar även kärnverksamheten – det konstnärliga arbetet. Kommittén för- ordar ett sådant arbete. 4 För en redogörelse för framväxten och innebörden av gender mainstreaming/jämställdhetsintegrering som strategi både nationellt och internationellt, se Ds 2001:64 Ändrad ordning strategisk utveckling för jämställdhet. Huvuduppgiften är att lämna förslag Kommittén föreslår att får i uppdrag att vara sektorsansvarig myndighet för jämställdhetsintegrering av scenkonstområdet. Detta innebär ansvar för rapportering och analys av regionala och nationella institutioners organi- sationer, repertoarer och publikarbete samt ansvar för en strategisk stödenhet. Kommittén föreslår att arbetet med att jämställdhetsinteg- rera scenkonstområdet intensifieras. Samtliga nationella och regionala scenkonstinstitutioner, berörda myndigheter samt teater- och dansallianserna ska ha jämställdhetsperspektiv i hela verksamheten: i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg. Kommittén föreslår att och får i uppdrag att i samverkan sinsemellan samt med andra berörda myndigheter, institutioner, universitet och hög- skolor undersöka och föreslå utformning av forsknings- kommunikation om jämställdhetsarbete inom scenkonsten. Kommittén föreslår uppföljningsbara jämställdhetsmål för de nationella institutionernas organisation, repertoar och publikarbete. 2.2.1Statens kulturråd – sektorsansvar för jämställdhetsintegrering Förslaget att blir sektorsansvarig för jämställdhetsinte- grering av scenkonstområdet innebär följande delförslag: Regeringen gör en ändring i förordningen (1988:676) med in- struktion för och ger i uppdrag att vara sektorsansvarig myndighet för jämställdhetsintegrering i scen- konsten. Kommittén föreslår att följande införs i reglerings- brev 2007 och 2008: Målet är att ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv skall integreras i hela verksamhet. skall redovisa en plan för hur myndighetens eget arbete jämställdhetsintegreras. skall redovisa en handlingsplan för hur en riktad och prioriterad metodutveckling i jämställdhetsintegrering för scen- Huvuduppgiften är att lämna förslag konstens institutioner och organisationer kan ske. Handlingsplanen ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet om jämställdhetsarbete i konstnärlig verksamhet. Handlingsplanen ska löpa . Sektorsansvar för jämställdhet inom scenkonsten innebär i praktiken följande: 1.För det första handlar det om att jämställdhetsintegrera den egna myndigheten och dess verksamhet: bidragsfördelning, verksam- hetsstöd, stöd till centrumbildningar och branschorganisationer. Initialt bör prioritera att se över det fria musiklivet ur jämställdhetsperspektiv samt jämställdhetsintegrera handlings- programmet för dans. bör i arbetet med att integrera den egna verksam- heten, få stöd av regeringens stödmyndighet för jämställdhetsinte- grering, JämStöd (alternativt JämStöds efterföljare, som kan bli den jämställdhetsmyndighet som regeringen föreslår i proposition 2005/06:155). 2.För det andra ett ansvar för att en sammanhållen rapportering och analys görs av arbetet med att jämställdhetsintegrera regionala och nationella institutioners organisationer, repertoarer och publikarbete, se nedan under . 3.För det tredje ska ansvara för att bygga upp en stra- tegisk stödenhet för jämställdhetsintegrering. Stödenheten ska prioritera insatser som stimulerar och stöttar jämställdhetsintegre- ring av berörda organisationer och institutioner inom scenkonst- området. Enheten ska knytas till forskningskommunikation om jämställdhetsarbete inom scenkonsten, se nedan under rubriken och strategisk stödenhet för jämställd- hetsintegrering. I förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverk- samhet föreslår kommittén att regeringen gör ett tillägg (i kursivt) under § 3 Ändamålet med statsbidraget: Huvuduppgiften är att lämna förslag Statsbidraget till teater-, dans- och musikinstitutioner skall syfta till att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet. Jämställdhets- perspektiv skall integreras i verksamhetens alla delar. Ett tillägg (kursivt) bör även göras under § 20 Avrapportering: Kulturinstitutionerna skall rapportera till hur de använt de statliga medlen. I denna rapportering ska arbetet med jäm- ställdhetsintegrering utgöra en del. De olika huvudmännen kommer självfallet även fortsättningsvis att styra sina institutioner. Oavsett sektorsansvarig myndighet, är det av stor vikt att de regionala huvudmännen fortsätter att ta sitt an- svar för jämställdhet inom scenkonstområdet. Återrapporteringen mellan de regionala scenkonstinstitutionerna och ska dock utvecklas. Som sektorsansvarig myndig- het utvecklar former för återrapportering ur jämställd- hetsperspektiv av institutionernas verksamhetsanalys, åtgärder och resultat inom tre områden: organisation, repertoar och publik- arbete. Forskningskommunikation och strategisk stödenhet för jämställdhets- integrering Kommittén föreslår att och får i uppdrag att i samverkan sinsemellan samt med andra berörda myn- digheter, institutioner, universitet och högskolor undersöka och föreslå utformning av forskningskommunikation om jämställd- hetsarbete inom scenkonsten, vilken kan kopplas till stödenheten vid . Forskningskommunikation innebär dialog mellan forskarna och de som ska använda forskningsresultaten. Det är en strategi för att utveckla forskares förmedling av forskningsresultat. Användarna (praktiker, beslutsfattare, etcetera) kan utveckla beställarkompetens, kompetens att efterfråga viss forskning utifrån sina praktiska erfarenheter i hopp om att forskningens resultat kan bidra till en förbättrad praktisk verksamhet. De kan utveckla mot- tagarkompetens, det vill säga sektorns kompetens att ta till sig de forskningsresultat som man efterfrågat liksom den forskning som forskarna löpande förmedlar. Jämställdhetsarbete inom scenkonstområdet kan genom detta förslag kopplas till forskning om kön, organisationer, arbets- Huvuduppgiften är att lämna förslag marknad och kulturpolitik samt till beprövad erfarenhet av praktiskt jämställdhetsarbete från andra sektorer i samhället. Inget hindrar att denna forskningskommunikation omfattar andra sfärer inom kultursektorn eller att den har en intersektionell ansats. En sådan arena skulle också kunna bidra med internationella utblickar. Allt pekar på att vi står inför flera sätt att tänka nytt kring både kulturpolitik och jämställdhetspolitik, det finns ett behov av kulturpolitisk forskning i . har i uppdrag att informera om den forskning som myndigheten stödjer och kan därigenom utgöra en lämplig samarbetspart för och . De nationella institutionerna bör vara förebilder som arbetsplatser med jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbeten och inom olika kategorier av arbetstagare samt kunna garantera alla medarbetare likvärdiga möjligheter till kroppslig integritet. Regeringen bör i uppdragen till de nationella institutio- nerna understryka jämställdhetslagens krav när det gäller rekryte- ring, intern rörlighet och arbete mot sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön. I regeringens uppdrag till de nationella scenkonstinstitutionerna bör de övergripande målen för jämställdhet inom scenkonst- området brytas ned i mål som kan återrapporteras och följas upp. Institutionens verksamhetsanalys, åtgärder och resultat inom tre områden bör återrapporteras ur jämställdhetsperspektiv: organisation (), repertoar () och publikarbete (). Organisation: kvantitativa och kvalitativa jämställdhetsmål Representation på organisationens olika nivåer och områden ska vara jämställd mellan kvinnor och män. I likhet med regleringsbreven till universitet och högskolor bör institutio- nernas uppdrag innehålla krav på att återrapportera åtgärder för hur nyrekrytering och intern rörlighet i personalen ska jämna ut obalans mellan kvinnor och män på olika nivåer i organisa- tionen. Även resultat av insatserna ska återrapporteras. Huvuduppgiften är att lämna förslag Fördelningen av en institutions resurser i form av pengar, ut- rymme och tid ska jämställdhetssäkras. Resultaten ska åter- rapporteras. Organisationskulturen ska erbjuda män och kvinnor likvärdiga villkor och integritet. Institutionerna ska återrapportera hur man arbetar kvalitativt för att villkoren för män och kvinnor på olika nivåer i organisationen ska bli likvärdiga samt hur vill- koren ser ut . Initialt bör institutionerna få i uppdrag att fokusera på arbetet mot sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön. Repertoar: kvantitativt jämställdhetsmål - Jämställdhetskod för scenkonsten: Representation och resurser ska fördelas statistiskt jämställt i de nationella scenkonstinstitutio- nernas repertoarer. Detta ska redovisas i treårscykler enligt princi- pen följ eller förklara. Konkret innebär detta följande: Alla produktioner vägs samman, och ettdera könet ska vara representerat till inom respektive konstnärlig kategori på och bakom scenerna (dramatiker, tonsättare, koreograf, regissör, dirigent, scenograf, skådespelare, dansare, musiker etcetera). Representationen omfattar nu levande såväl som döda konstnärer, det vill säga både den samtida scenkonsten som det kulturarv som institutionerna bevarar och brukar. De sammanlagda resurser (utöver lönekostnader) som institutionen haft för konstnärlig produktion ska ha förvaltats till av upphovsmän av ettdera könet. Principen följ eller förklara (comply or explain) hämtar vi från Svensk kod för bolagsstyrning. Den koden5 är avsedd att ut- göra ett led i självreglering inom det svenska näringslivet. För scenkonstområdet innebär principen följ eller förklara att en institution kan avvika från kodens 40-procentsregel. Då ska insti- tutionen avge förklaringar till skälen för detta i sin återrapportering till regeringen, tillsammans med en kartläggning av hur resurser och representation fördelats mellan könen . Att av- vika från 40-procentsregeln behöver inte betyda att en institution 5 Koden bygger på det förslag som kommittén Kodgruppen lämnade , ordförande var . Se skriften för bolagsstyrning, Närings- departementet 2004. SOU 2006:42 Huvuduppgiften är att lämna förslag misslyckats med att arbeta med jämställdhetsintegrering. Det av- görande är vilka motiv som finns för avvikelsen, och de målsätt- ningar och strategier inför kommande treårsperiod som institutio- nen kan redovisa. 40-procentsregeln bygger på samma princip som filmavtalet, prop. 2005/06:3: Målet är att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. I avtalet anges att andelen kvinnor i för filmproduktionen centrala funktioner skall öka –2010. Senast före avtalsperiodens slut bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, vara represente- rat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. Stiftelsen skall också redovisa könsfördel- ningen inom filmteamet i de projekt som får stöd. Detta omfattar även de regionala produktionscentrum som får stöd genom avtalet. () definierar kvantitativ jämställdhet som //en jämn fördelning mellan kvinnor och män inom alla områden i samhället, t.ex. inom olika utbildningar, yrken, fritidsaktiviteter och maktpositioner. Proportionerna kvinnor och män (eller omvänt) har länge betraktats som jämn könsfördelning. strävar vi efter kvinnor och män. Finns det kvinnor i en grupp är den kvinnodominerad. Finns det män i en grupp är den mansdominerad. I detta betänkande används begreppet statistisk jämställdhet och med det avser vi en fördelning där ettdera könet är representerat eller förfogar över resurser till . I de flesta fall är en 50–50 procents fördelning av resurser och representation önsk- värd. Men inom vissa delar av scenkonsten rör det sig om ett ringa antal personer. I dessa fall kan fördelningen 50–bli en alltför strikt målsättning. Till saken hör även att inom delar av scenkonstområdet är fördelningen mellan kvinnor och män sådan att 50–50 procents fördelning framstår som ett alltför av- lägset statistiskt jämställdhetsmål. Mottagare av redovisning enligt kodens princip är alltså regeringen, som i sin styrning av institutionerna har att förvalta de förklaringar som avges. En lika viktig mottagare är medborgarna, som genom principen får möjlighet till information och insyn. Syftet med tillämpningsmodellen är att den bidrar till själv- reglering. Med principen följ eller förklara kan dessutom Huvuduppgiften är att lämna förslag ambitionsnivån läggas högre än om reglerna skulle vara tvingande. Vid tvingande regler måste kraven läggas på en nivå som är rimlig att begära av varje scenkonstinstitution , ett slags minsta gemensamma nämnare som passar alla. Genom principen följ eller förklara kan kraven i stället läggas på en statistiskt jämställd nivå, även om det för den enskilda institutionen kan finnas skäl att avvika från 40-procentsregeln. Publikarbete: kvalitativt jämställdhetsmål - Institutionernas utåtriktade verksamhet i form av föreställningar, konserter och andra publika aktiviteter ska bedrivas så att kvinnor och män, pojkar och flickor får del av denna på likvärdiga villkor. Detta innebär att möjligheterna att delta i institutionernas verk- samhet ska vara likvärdiga, men det innebär inte att institutionerna bör åläggas procentuella mål för antal personer av respektive kön i publiken. För att kunna erbjuda publik av båda könen likvärdiga möjligheter, bedömer kommittén att det är nödvändigt att i olika former föra en dialog med de medborgare som berörs av verksam- heten samt inhämta kunskap om mäns och kvinnors villkor i samhället. Sådan kunskap finns endast i liten utsträckning inom scenkonstområdet, därför är det initialt tillräckligt att institutionerna återrapporterar vilken kunskap de inhämtat och vilka analyser de gör utifrån denna kunskap. I ett nästa steg ska de kunna visa vilka målsättningar och åtgärder analysen genererat. En generell arbetsmarknadsåtgärd på scenkonstens arbetsmarknad är allianserna. har inga jämställdhetsaspekter funnits med i utformandet av , utan reglerna är helt könsneutrala. Dansalliansen har inte hunnit utforma några regler. Vi föreslår att regeringen gör de förändringar som krävs i regleringsbrev, så att myndigheten kan kräva att och den föreslagna Dansalliansen ska jäm- ställdhetsintegrera sin verksamhet och återrapportera detta. Huvuduppgiften är att lämna förslag Kvinnorörelsen har en tradition av att använda scenkonst och annan kultur som form och uttryck för sin agenda. Inom scen- konsten och kulturlivet pågår även i skiftande grad en jämställd- hetsorganisering för att förändra villkor inom scenkonstens organi- sationer, institutioner och på dess arbetsmarknad.