sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Vi har i vår studie kring nomineringsprocesserna valt att undersöka och , medan vi för studien kring nya medlemmar valt att begränsa oss till . En central aspekt i urvalet av och är att en stor andel personer med invandrarbakgrund bor i större städer. När personer med invandrarbakgrund utgör en stor andel av befolk- ningen finns det skäl att anta att frågor om integration i politiken och möjlighet till lika inflytande bör ha en större potential till att aktualiseras i partierna. Orsaken till att vi har valt att rikta blicken mot dessa städer är att de bedömts vara tillräckligt stora för vår undersökning och att en ansenlig andel av deras befolkning utgörs av personer med invand- rarbakgrund. I fråga om nomineringsprocesserna har detta varit av vikt eftersom undersökningen av nomineringsprocesserna till kom- munfullmäktige, med dess urval och diskussion, blir mindre intres- sant om antalet potentiella kandidater och därmed konkurrensen blir högst begränsad; något som ofta kan vara fallet i flera partier i mindre kommuner. Med den empiriska studien avser vi inte att göra en jämförande studie mellan de två kommunernas partiorga- nisationer. Vi kan naturligtvis anta att det förekommer relevanta skillnader mellan dessa två kommuner, men vi är i första hand intresserade av vad som kan uppfattas som grundläggande gemensam problematik i fråga om mottagandet av nya partimed- lemmar och partiernas nomineringsprocesser. Storstäder, som , kan betraktas som särskilt intressanta genom att politiska trender antas slå igenom först här (1994; Gidlund och 1999). De antas, genom sina intensiva kontakter med omvärlden, vara de första som nås av nya politiska skiljelinjer, värderingar och participationsmönster (Gidlund och Gidlund 1981). i och , jämfört med riket i övrigt, har en högre andelen röd-gröna mandat kan utifrån tidigare forskning generellt antas ha positivt samband med repre- sentationen av kvinnor och personer med invandrarbakgrund bland de förtroendevalda (och 2004). Detta gäller dock enbart i . är en av de städer som har högst andel utlandsfödda i befolkningen. var födda utom- lands, medan andelen utrikes födda personer hade ökat till (). Andelen utrikes födda bland kommuns förtroendevalda är dock . Denna andel är ett par procentenheter högre än andelen i och , men underrepresentationen är dock högre genom Malmös högre andel utrikes födda i befolkningen. har en befolkning där andelen personer födda utomlands har varit (ibid.). Andelen utrikes födda ledamöter i kom- munfullmäktige är och den är därmed något högre än för befolkningen, vilket är en osedvanligt hög representation. I är också gruppledarna för och vänster- partiets fullmäktigegrupper födda i . Den politiska representationen i utmärker sig också genom att man länge haft en hög representation av kvinnor i kommunfull- mäktige. fanns i kommunfullmäktige till och med en majoritet kvinnor (1997) medan andelen kvinnor är , mot i riket som helhet (och 2004). Andelen kvinnor i är däremot endast något över riksgenomsnittet, med knappa 43 pro- cent – en andel som dock ökar om enbart riksdagspartierna räknas in. Vad gäller det politiska styret har och en särskild likhet i att den politiska majoriteten i de båda städerna utgörs av partier från vänsterblocket. Socialdemokraterna har också av tradition varit relativt starka i båda städerna, även om skillnaderna under avtagit jämfört med riket i övrigt. I gäller också att inte är representerade i kommunfullmäktige. Även om främlingsfientliga partier har ökat sin representation över hela landet i det senaste valet, så avviker från riket i övrigt i att man inte bara har representation från utan även från . Främlingsfient- liga partier finns visserligen representerade i nära hälften av kom- munerna i men om man ser till riket i sin helhet är kommun en av de kommuner där främlingsfientliga partier är stark- ast representerade.1 I kommun samlade de främlingsfient- liga partierna lite av rösterna i valet (). Vad gäller den politiska kulturen kan i stället sägas utmärka sig med att den kristna frireligiösa rörelsen är stark (). Det kan konstateras att utlandsfödda, såväl i som i , utgör en betydande del av väljarkåren och partierna har därmed haft bättre möjligheter än i genomsnitt att reflektera över frågan om representationen bland personer med invandrarbak- grund. Detta innebär också att vi kan anta att och har en gedigen erfarenhet av att ha haft frågan om att skapa lika möjligheter för personer med invandrarbakgrund på dagordningen. Sammantaget gör detta att både och i detta avse- ende kan betraktas som kritiska fall för en studie av hur partiernas institutionella lösningar främjar lika representation. Våra intervjuer genomfördes , med början i intervjuerna med partiernas nomineringsansvariga. Vi kommer i de följande avsnitten att presentera de praktiska kriterier vi haft och hur vi konkret gått till väga för att intervjua de personer som utgör grunden för denna undersökning. Vi börjar med den mindre komplicerade delen, intervjuerna med de nominerings- ansvariga, för att sedan ta upp tillvägagångssättet i fråga om intervjuerna med de nya medlemmarna. 1 Störst är pensionärers intresseparti, följt av och , . Valet 2002 innebar att kom in i kommunfullmäktige med två mandat, medan bibehöll de två mandat man hade (). Intervjuerna med de nomineringsansvariga Vi har vid intervjuns början och vid förfrågan om att delta till såväl de nomineringsansvariga som till de nya medlemmarna gjort en kortare presentation av undersökningen, och intervjupersonerna har getts löfte om att vederbörandes namn inte kommer att nämnas i rapporten. (se appendix). De intervjupersoner som vi valt ut i studien av partiernas nomineringsprocesser är ordförande/de sammankallande i partiernas valberedningar val till kommunfullmäktige. Detta urval har endast stött på mindre krav på avvikelser från våra kriterier. Av de 14 intervjuerna har vi i fyra fall blivit hänvisade till andra ledamöter i valberedningarna än dess ordförande. I ett fall hade den nomineringsansvarige lämnat sina partiuppdrag och därför inte velat delta, medan de tre övriga fallen handlar om att den nomineringsansvarige inte haft möjlighet att ställa upp eller gått att nå. Att få till intervjuer med intervjupersonerna i nominerings- undersökningen har varit lättare än i fråga om medlemsinter- vjuerna; något som kan ha sin bakgrund i att dessa intervjupersoner är förtroendevalda och därmed offentliga personer med en vana av och intresse för att uttrycka sig, som förtroende- uppdraget kräver att de tar ansvar för att representerar partiet vid intervjuförfrågningar. Vid förfrågan om och till nya medlemmar har en kortare pre- sentation gjorts av undersökningen, med dess fokus på hur nya medlemmar uppfattar sitt partipolitiska deltagande. Jämfört med de nomineringsansvariga har det praktiska urvalet av nya medlemmar omgärdats av en något högre komplexitet. Som nämnts har vi för intervjuerna med nya medlemmar begrän- sat undersökningen till fyra partier i : , , socialdemokraterna och . Urvalet, som i första hand har gjorts utifrån partiernas storlek, inkluderar tre av de fyra största partierna i stads kommunfullmäktige. Vi har valt ut två partier vardera från höger- respektive vänsterblocket. som är mandatmässigt något mindre än valdes till följd av partiets särpräglade organisering och unga historia, vilket kunde förväntas bidra till att ge en rikare bild av partiernas förhållande till nya medlemmar. Ett kriterium som gällt vid urvalet av medlemmar var, som tidigare nämnts, att man skulle ha deltagit i minst tre partimöten. Vad vi räknade in i kriteriet ny medlem var att man skulle ha gått med , det vill säga. till och med . Sju medlemmar från de fyra partierna har intervjuats. Den inter- vjuade populationen utmärker sig något åldersmässigt, genom att sex av de sju är . Detta bör kunna ha att göra med att de ombudsmän som gjort urvalet samtliga varit i mot- svarande ålder. Kanske kan också åldern såväl som andra sociala egenskaper hos de utvalda medlemmarna stämma överens med vad man associerar till, och vill associera till, begreppet nya medlemmar i sitt parti. kan den unga åldern hos intervjupersonerna öka jämförbarheten mellan utsagorna. Som tidigare beskrivits har vi haft som målsättning att göra intervjuer med en infödd och en utlandsfödd ny medlem i respek- tive parti; något som kunnat ge indikationer på skillnader i hur svenskar och utlandsfödda beskriver sin första tid i partiet. Resul- tatet av urvalsprocessen i de fyra partierna blev visserligen att fyra intervjupersoner är födda utomlands, men av dessa fyra är två från socialdemokraterna och ingen från . Det har för de socialdemokratiska ombudsmännen i , av olika skäl, inte varit möjligt att tillmötesgå önskemålet om en svenskfödd ny medlem. När det gäller har i stället svårigheten varit att få tag på utlandsfödda medlemmar. Till följd av det högst begräns- ade antalet nytillkomna medlemmar i har vi därför valt att enbart intervjua en medlem i detta parti. Förutom de två nya medlemmarna från socialdemo- kraterna är även en miljöpartist och en moderat född utomlands. Av de personer med invandrarbakgrund som intervjuats är en född i och tre i Östeuropeiska länder. Det är sannolikt så att medlemmar utan förtroendeuppdrag generellt inte bara är svårare att få kontakt med än förtroendevalda utan att de också oftare riskerar att avböja medverkan än kommun- politiker, där uppdraget ofta anses vara förknippat med ett stort mått av tillgänglighet. De intervjuer som genomförts, med ordförandena i valbered- ningarna i respektive samt med nya medlemmar i , har varit mellan 80 och långa, med undantag för en något längre intervju med den nomineringsansvarige för i . Intervjuerna har spelats in på band och i princip hela intervjuerna har skrivits ut, med undantag från uppenbara utvikningar. I de citat som förekommer i rapporten har vi tagit bort ordupprepningar, vanliga fyllnadsord i talspråk – som liksom, alltså, va – samt, efter önskemål, svordomar. Målet med de samtalsintervjuer som vi använt oss av är inte att kartlägga utbredningen av olika teman och fenomen. Syftet med denna typ av intervjuer är i stället att ur ett processperspektiv kunna beskriva olika aspekter av och erfarenheter kring partiernas rekryteringsrutiner, från introduktion till nomineringar. Intervju- erna har byggt på en intervjuguide för halvstrukturerade intervjuer, vilket innebär att intervjuerna har kunnat styras mot för under- sökningen centrala frågeställningar som intervjuper- sonerna har fått betydande frihet i att utveckla sina resonemang, återge händelseförlopp och berätta om sina erfarenheter. Den inter- vjuform vi använt ger också en viktig möjlighet i att ställa följd- frågor. Frågornas ordning har också i något fall kunnat ändras under intervjuns gång, avsikt att följa upp den intervjuades svar. Mot bakgrund av hela områdets komplexitet har vi valt att inleda med mer generella frågor kring partiernas verksamhet och inled- ningsvis inte rikta frågorna mot just förutsättningar för personer med invandrarbakgrund i partierna, till exempel när det gäller erfar- enheter av särskilda attityder gentemot personer med invand- rarbakgrund. Den vägledande principen för de följdfrågor som ställts är att undvika direkt ledande frågor och att snarare bekräfta intervjupersonen genom att upprepa en del av svaret på föregående fråga. Särskilda så kallade tolkande frågor, som avser att kontrollera tolkningen av intervjusvaren, har kommit in mer mot slutet av intervjuerna. Vad gäller valet för intervjuernas plats kan främst sägas att den genomgripande tanken varit att hitta en plats där intervjusitu- ationen kunnat präglas av koncentrerad avslappning. I de flesta intervjuer med nomineringsansvariga har intervjuerna gjorts på respektive intervjupersons arbetsplats medan de flesta medlems- intervjuerna gjorts i universitetslokaler. Tre intervjuer har även gjorts i intervjupersonens hem och en i parkmiljö. En fråga att ställa är hur resultatet av intervjuerna påverkats av intervjuaren och de intervjuades position. En aspekt som kan ha haft central betydelse för intervjuresultatet är att samtliga de 14 nomineringsansvariga samt tre av de sju nya medlemmarna, i likhet med intervjuaren var infödda svenskar. Om intervjuaren inte hade varit en infödd svensk, utan istället identifierats som till- hörande kategorin invandrare, hade säkerligen de samtal som fördes med dessa intervjupersoner kring förekomsten av fördomar i partierna, liksom partiernas mer allmänna rutiner blivit mindre öppenhjärtiga. Något som också kan ha haft betydelse för möjlig- heten att etablera en god kontakt i just medlemsintervjuerna är att intervjuaren och sex av de sju intervjuade har varit i ungefär samma ålder. En annan fråga är hur intervjupersonernas ställning i partierna kan ha påverkat deras möjligheter till att på ett öppet sätt dela med sig av sina erfarenheter. De nomineringsansvariga har som gemen- sam bakgrund att de har eller har haft relativt höga politiska positioner i kommunen, eller på riksnivå. Även om flera personer därigenom kan ha en säker position, så kan vi ändå anta att detta kan medföra att deras bilder av integrationen av personer med invandrarbakgrund i partierna generellt påverkats i positiv riktning, eftersom vi kan utgå från att man generellt vill tala väl om sitt parti. Något som snarare påverkar dessa bilder i mer positiv än neagtiv riktning kan också vara den ökade diskussionen i samhället kring integration och diskriminering , vilken kunnat medföra att kunskapen om de vanliga eller politiskt korrekta åsikterna blivit mer införlivade i intervjupersonernas tankebanor. Även nya medlemmar kan förväntas vilja tala väl om sitt parti. Man har som ny medlem en svag ställning i partierna och man kan därmed vilja vara försiktiga i sina beskrivningar av partiernas verksamhet, och detta särskilt om man inte är främmande för att åta sig förtroendeuppdrag. I vår undersökning har också samtliga personer sagit sig vara beredda att ta uppdrag. Nya medlemmar kan dock generellt inte förväntas ha fått mer djupgående kunskaper om hur etablerade åsikter i partierna uttrycks, men dessa intervjuer har mer haft deras kon- kreta erfarenheter i de första kontakter som fokus. Till följd av de nya medlemmarnas korta bakgrund i partierna är det viktigt att understryka att särskilt de nya medlemmarnas intervjusvar inte ska ses som noggranna mått på partiernas faktiska verksamhet, utan de berättar endast hur de nya medlemmarna har upplevt partierna utifrån sin första tid i partiet. 3 Ny som partimedlem I vår studie av möjligheter och hinder för personer med invand- rarbakgrund att vara aktiva i partierna har vi främst intresserat oss för utformningen av partiernas allmänna organisationsregler och -rutiner och vilka konsekvenser de får för just möjligheterna att delta i partierna. I detta avsnitt kommer vi att granska de nya medlemmarnas första möte med den lokala partiföreningen. Genom vår mål- sättning att intervjua både en person med invandrarbakgrund och en infödd medlem i respektive parti (se kapitel 2) avser vi att komma närmare en förståelse av vilken betydelse invandrarbak- grunden kan ha för de nya medlemmarnas första kontakter med partiet; det vill säga om vi utifrån deras egna beskrivningar kan finna skillnader i samband med mottagandet. Vi har inte kunnat finna några studier av nya medlemmar med invandrarbakgrund i tidigare forskning, och även nya medlemmar i allmänhet är en grupp som framstår som negligerad i partiforsk- ningen överlag. Nya medlemmars egna utsagor bör dock kunna ge särskilt betydelsefull kunskap om hur de första mötena med partierna kan upplevas. En orsak till detta är att dessa möten skett och inte fallit i glömska. En annan är att många medlemmar försvinner innan de har hunnit bli mer etablerade, vilket medför att man i studier med etablerade medlemmar och partiföreträdare går miste om viktiga erfarenheter av den i partiet. Vårt krav på att de medlemmar som intervjuats ska ha deltagit i minst tre möten formulerades för att medlemmarna ska ha hunnit få något intryck att tala om i fråga om partiernas verksamhet och organisa- tionskultur. Även om vi därmed valt bort de medlemmar som redan efter ett eller två möten inte velat fortsätta vara aktiva, så kan vi ändå förvänta oss delvis andra beskrivningar än vad mer eta- blerade medlemmar skulle ge. Som framgår av en rad undersökningar är partierna hårt prövade, med fallande medlemstal som ett tydligt symptom på en mer djupgående problematik. Som vi diskuterat i kapitel 1 indikerar intervjuundersökningar en relativ slutenhet i partierna, och en hypotes är att denna slutenhet kan ha ökat i takt med det mins- kande medlemsantalet. Mot bakgrund av dessa studier och svå- righeten att rekrytera nya medlemmar har vi sett just nya med- lemmars erfarenheter under sin första tid i partierna som särskilt intressanta. Frågor att ställa sig är om, och hur, en eventuell introduktion utformats och om det finns någonting i de första mötena med partiet som kan tänkas bidra till att partierna endast har en bråkdel av sitt tidigare medlemsantal. Vi är här intres- serade av hur partierna presenterar sig för sina nya medlemmar och vilka rutiner man har för att knyta dem till sig. En implicit fråga är därmed om möjligheter finns för att förbättra den del i partiernas rekryteringsverksamhet som handlar om partiernas mottagande. Partiernas introduktionsverksamhet är intressant mot bakgrund av att det är den av partiernas institutionella lösningar eller regler som särskilt tydligt kan förändras i avsikt att påverka hur medlemmar tas emot i partierna. Andra konkreta delar i partiernas öppenhet för nya medlemmar som vi undersöker handlar om det allmänna mot- tagandet i partiföreningarna, öppenheten inför olika åsikter samt det eventuella inslaget av olika behandling, positiv eller negativ, på grund av kön, ålder och etnicitet. Vad gäller invandrares möjligheter i partierna har tidigare forskning också framhållit att invandrare kan möta större hinder vid själva inträdet i partierna än vid rekryteringen till förtro- endeuppdrag (och 1996). Detta eftersom den genomsnittliga tid som en utlandsfödd förtroendevald får vänta på uppdrag tidigare visat sig vara ungefär lika lång som för en infödd. Även om senare resultat vittnar om att dagens utlandsfödda förtroendevalda varit aktiva i partierna än infödda innan man fått uppdrag (2001) så kan fortfarande just inträdet i partiet tänkas vara ett särskilt viktigt hinder för personer med invandrarbakgrund. Beskrivningarna i detta kapitel bygger på intervjuer med sju nya partimedlemmar från partier i kommun. De nya medlemmar som intervjuats för denna under- sökning hade alla gått med i partiet – det vill säga till och med . Förutom kravet på att de nya medlemmarna i de fyra partierna skulle ha deltagit i minst tre partimöten var även vår målsättning att intervjua en infödd och en svenskfödd ny medlem i de fyra partierna. Resultatet av det urval som gjorts av respektive partis ombudsmän blev att fyra av de sju intervjupersonerna är födda utomlands, medan sex av de sju intervjupersonerna är (se kapitel 2). Av de nya medlemmar med invandrarbakgrund som intervjuats är en född i och tre i Östeuropeiska länder. Undersökningen har begränsats till medlemmar i fyra partier: (), (), socialdemokraterna () och (och ).1 3.1Första mötet med partiet Vi har tidigare argumenterat för att det av olika skäl kan vara svårare för personer från grupper som är underrepresenterade i partierna att identifiera sig med ett parti och därmed känna till- hörighet. Tröskeln för nya medlemmar från dessa grupper kan vara särskilt hög och medföra större osäkerhet hos individen inför vad ett aktivt partideltagande innebär. Just de första kontakterna med partierna kan därför vara särskilt avgörande för huruvida partimed- lemmar från dessa grupper ska fortsätta sin aktivitet. En första, central, iakttagelse kring intervjupersonernas initiala kontakter med partierna bör lyftas fram redan här: bara en av de nya medlemmarna () har gått med efter att ha blivit tillfrågad eller kontaktad av någon partimedlem. För denna nya medlem var detta beroende på att hennes pojkvän deltog i föreningen. Övriga kände inte någon i partiet innan de sökte sig dit, och man har inte heller blivit kontaktad eller försedd med särskild information från partierna – såsom till exempel flygblad – ämnad att skapa intresse kring partiernas verksamhet i . Vi kan konstatera att det, åtminstone i fråga om de här personerna, inte är partiernas aktiva 1 De namn som använts för att beteckna dessa nya medlemmar är fingerade. rekryteringsåtgärder som tycks ha fått dessa nya medlemmar att aktivera sig i partierna. Detta kan vittna om ett stort intresse och en målmedvetenhet i engagemanget hos de intervjuade. En annan intressant bakgrundsfaktor som kan tänkas peka i samma riktning är att samtliga nya medlemmar har uppgivit att de är beredda att ta uppdrag. Våra resultat visar dock att vi inte enbart fått med medlemmar som är okritiska eller som med lätthet anser sig kunna överbrygga de små eller stora hinder som kan förekomma vid inträdet i partierna. Ett första steg mot ett aktivt partideltagande brukar vanligen vara att bli medlem. När en ny medlem anmäler sitt intresse kontaktas medlemmen, antingen via brev eller telefon, av sin lokala parti- organisation eller -distrikt. Medlemmen får också skriftligt material från partiet, vilket vanligen skickas ut från centralt håll. De nya medlemmarna i vår studie uppger att den första kontakten med partierna generellt varit bra. Ett par personer uppgav dock att man saknade information om vilka lokala aktiviteter som man kunnat delta i. från säger: Efter att jag blivit medlem så ringde jag upp dem för att fråga hur man skulle få veta vad som hände och så, det fick jag också kolla själv faktiskt. Gemensamt för partierna är att man också anordnar olika former av kurser, däribland utbildningar som riktar sig till nya medlemmar eller till medlemmar som är intresserade av att kandidera till upp- drag. Utbildningarna fyller en viktig socialisationsuppgift för medlemmarna, och den allmänna bilden i tidigare partiforskning är att partierna i mindre utsträckning uppfyller den tidigare mer utpräglade socialisationsfunktionen. Vi kommer i detta avsnitt att redogöra för hur syftet med dessa särskilda introduktions- aktiviteter beskrivs och hur de organiseras – till exempel i fråga om utbildningarnas inriktning mot folkbildning respektive mot för- beredande för att åta sig uppdrag. En fråga är i vilken mån detta kan tänkas säga något om medlemmarnas roll i partiet respektive möjligheterna för mindre etablerade grupper av medlemmar att bli aktiva i partierna. Bilden av partiernas introduktionsverksamhet i speglar de skillnader i kursverksamhet som ofta finns i landet i övrigt, vilka i mycket kan relateras till respektive partis medlemsmässiga storlek (Gidlund och 1999). I de mindre partierna i vår undersök- ning är introduktionen mindre omfattande. I brukar man ha ett introduktionstillfälle för ungefär ett 15-tal nya medlemmar varje termin (ombudsman , ). saknar särskilda introduktionstillfällen, och man kan istället bestämma träff på kansliet för ett kortare möte med ombudsmannen (ombudsman , ). De mest omfattande möjligheterna till utbildning ges av social- demokraterna. Här anordnas en särskild introduktionskurs som riktar sig till nya medlemmar och som går under tre kvällar. I denna kurs får man en kort introduktion och även möjlighet att besöka och träffa ledande politiker. Socialdemokraterna har även anordnat en politisk skola för nya och gamla medlemmar i fyra steg under sammanlagt . Utbildningen pågår emellan stegen. Vid de fyra tillfällen som Pedram deltog samlades cirka 30–50 medlemmar. Även en del inte helt nya medlemmar som inte gått kursen kan vara med.