sou · GUB3115 · 2007-01-01 00:00:00 — I denna redovisning anses studi- erna som fullföljda om personen inte deltagit i en påbyggnadsut- bildning efterföljande år. 1TP PT Denna begränsning kan anses något snäv i och med att påbyggnadsutbildning ska syfta till att ge vuxna en sådan utbildning som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. Det kan i vissa fall motsvara en gymnasial nivå. Utredningen har valt att inkludera samtliga påbyggnadsutbildningar eftersom det saknas tillräckligt underlag för att bedöma vilka påbyggnadsutbildningar som vid en SUN-kodning inte borde registreras som eftergymnasiala. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Folkhögskoleutbildning (FH) När det gäller utbildning vid folkhögskola innefattas längre kurser på eftergymnasial nivå. Uppgift om nivågruppering infördes först . Folkhögskolornas nivåklassificering är vidare än den som tillämpas av , , och när det gäller att fastställa eftergymnasial yr- kesutbildning i studiestödshänseende. Kurser kortare än har uteslutits ur redovisningen. En utbildning i folkhögskola anses vara fullföljd om en person rap- porterats ha avslutat utbildningen och inte återkommer som stude- rande i folkhögskolekurs med samma kursinriktning närmast ef- terföljande kalenderår. Kompletterande utbildning (KU) Alla kompletterande utbildningar anses vara yrkesinriktade. I de fall en person deltagit i mer än en kompletterande utbildning, väljs i första hand kurser med minst en termins längd och i andra hand den senast förekommande. I de fall det inte framgått att utbild- ningar är gymnasiala har de klassificerats som eftergymnasiala. För kompletterande utbildningar finns uppgift som anger om studierna fullföljts aktuell termin. De äldsta uppgifterna om studier i kompletterande utbildningar avser . Högskoleutbildning (HS) Redovisningen omfattar alla högskoleprogram som universitet och högskolor uppgett omfatta högst 80 poäng och som inte förutsät- ter tidigare högskoleutbildning. Det innebär att redovisningen omfattar utbildning som leder till såväl yrkesexamina som generella examina. Studerande på fristående kurser har inte tagits med i bear- betningen. Studierna anses ha fullföljts om personen inte fortsatt på samma utbildning. Deltagare i uppdragsutbildningar omfattas endast om de samti- digt är registrerade som studerande på utbildningsprogram om högst 80 poäng. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Sysselsättning året efter kursslut Uppgifter om sysselsättning har undersökts för åren 2002–2004. Uppgiften om sysselsättning hämtas från den registerbaserade ar- betsmarknadsstatistiken och avser november respektive år. Som sysselsatt räknas den som enligt kontrolluppgiften bedöms ha för- värvsarbetat minst /vecka respektive år. Åldersvariabeln avser ålder . Uppgift saknas i de fall personnummer saknas eller är uppenbart felaktigt. Uppgiften avser den förälder som hade högst utbildning. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning 2.2En översikt av eftergymnasial yrkesutbildning har antalet deltagare i kortare eftergym- nasial yrkesutbildning ökat något. Den sammanlagda ökningen uppgår uppskattningsvis till cirka sju procent.TPF2FPT Den största ök- ningen står kvalificerad yrkesutbildning för. Denna utbildnings- form har ökat i omfattning med vilket motsvarar drygt 8 200 studerande. har påbyggnadsut- bildning minskat i omfattning med knappt 5 800 studerande, vilket motsvarar en nedgång på . Dessa förändringar speglar bland annat det förhållande att många påbyggnadsut- bildningar har överförts till främst kvalificerad yrkesutbildning. Även kompletterande utbildning har, efter en ökning , minskat i omfattning. Högskoleutbildning har ökat med drygt 30 procent.TP F3FPT På grund av ofullständig klassificering av studerande har folkhögskoleutbildning endast räknats med . Sannolikt har inte omfattningen av dessa utbildningar förändrats på något avgörande sätt . (tabell 1) 2TP PT Varken kompletterande utbildning eller folkhögskoleutbildning har räknats med men väl . Med utgångspunkt i en uppskattning av omfattningen inom dessa utbildningsformer blir ökningen . 3TP PT Hithörande högskoleutbildning, se avgränsning i 2.1. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning SOU 2006:115 Tabell 1 Omfattning av eftergymnasial yrkesutbildning, ht 2000–2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning skiftar könsfördelningen av de studerande från en förhållandevis jämn fördelning till att ett betydande antal fler kvin- nor än män studerar inom den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Det beror i hög grad på att folkhögskoleutbildning, som har en större andel kvinnliga studerande, räknas med (diagram 1). Detta förklarar dock inte hela ökningen. En förklaring kan också vara förändringar i antalet studerande på inriktningar med ojämn könsfördelning. Till exempel ökade antalet studerande inom in- riktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg, som är en inrikt- ning med en större andel kvinnor än män. (diagram 2 och 3) Antal studerande, ht 2000 - 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning samlade inriktningen samhällskunskap, juridik, handel, administration flest studerande, cirka 7 700 studerade. Näst flest studerande finns på utbildning med inriktning humaniora och konst, cirka 6 600 studerande. Därefter kommer utbildning med inriktning teknik och tillverkning, cirka 6 200 studerande. Hälso- och sjukvård samt social omsorg hade cirka 5 500 studerande. (diagram 2 och 3) Genom all eftergymnasial yrkesutbildning, i samtliga utbild- ningsformer, syns en tydlig skiljelinje mellan män och kvinnor när det gäller utbildningsval. Till exempel studerar fler män än kvinnor vid en utbildning med inriktning mot teknik och tillverkning. Fler kvinnor än män studerar vid en utbildning med inriktning hälso- och sjukvård samt social omsorg. (diagram 2) Könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Fördelningen av studerande mellan olika utbildningsinriktningar har förändrats något senare år. Till exempel ökade antalet stude- rande inom inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg av- sevärt, med drygt 1 700 studerande mellan 2003 och 2005.TPF4FPT(diagram 3) Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration har ökat med knappt 2 000 studerande sedan 2001.TPF5FPT har antalet stude- rande vid utbildning med inriktning naturvetenskap, matematik och data sjunkit med cirka 1 000 personer. Utbildningar inom naturvetenskap, matematik och data har mins- kat kraftigt inom den kommunala påbyggnadsutbildning och tycks heller inte ha lett till att andra utbildningsformer ökat i lika stor omfattning inom denna inriktningTPF6FPT. (diagram 3) Hälso- och sjukvård samt social omsorg 4TP PT Hälso- och sjukvård samt social omsorg är en stor inriktning inom folkhögskoleutbildning därför jämförs endast åren då denna utbildningsform är medräknad. 5TP PT Enligt denna tabell hade inriktningen ökat med cirka 2 300 studerande men eftersom folkhögskoleutbildning inte är medräknad så uppskattas ökningen till knappt 2 000 studerande. 6TP PT Se avsnitt 2.3 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Inom varje inriktning finns studerande i nästan alla utbildnings- former. Inom vissa inriktningar är någon eller några utbildnings- former dominerande. Till exempel studerar de flesta inom inrikt- ningen humaniora och konst vid en kompletterande utbildning. Kvalificerad yrkesutbildning är – till följd av att utbildningsformen samlar flest studerande – den dominerande utbildningsformen i de flesta inriktningar utom i inriktningarna humaniora och konst samt pedagogik och lärarutbildning. (diagram 4) Inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Vissa utmärkande drag framträder när utbildningsformernas om- fattning fördelas per inriktning. Kompletterande utbildning utgör ett undantag med en övervägande del, , av de studerande inom humaniora och konst. Övriga utbildningsformer har i regel två dominerande inriktningar. Vid folkhögskola studerar en tredjedel inom humaniora och konst och en tredjedel inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Den tredje största inriktningen i folkhögskola är samhällsvetenskap, juridik, handel, administration med av de stude- rande. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning I högskoleutbildning finns knappt hälften av de studerande inom inriktningarna teknik och tillverkning samt samhällsvetenskap, juri- dik, handel, administration. I övrigt är de studerande relativt jämnt fördelade över de olika inriktningarna. En fjärdedel av de studerande i kvalificerad yrkesutbildning finns i inriktningen samhällsvetenskap, juridik, handel, administration. studerar teknik och tillverkning. Tre inriktningar samlar vardera av de studerande inom kvalificerad yrkesutbildning. Det är tjänster, hälso- och sjukvård samt social om- sorg, samt naturvetenskap, matematik och data. I påbyggnadsutbildning studerar nästan en tredjedel hälso- och sjukvård samt social omsorg. studerar teknik och tillverkning. Tjänster är den tredje största inriktningen med av de studerande inom påbygg- nadsutbildning. (diagram 5) Utbildningsform och inriktning, ht 2005 Andel studerande på inriktningar Hälso- och sjukvård samt social Lant- och skogsbruk samt Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Inom samtliga utbildningsformer utom i högskoleutbildning är det fler kvinnor än män som studerar. I folkhögskoleutbildning och kompletterande utbildning är det endast av de studerande som är män. Högskoleutbildning har den jämnaste könsfördelningen där av de studerande är män, näst ef- ter kommer kvalificerad yrkesutbildning där är män. påbyggnadsutbildning har män. (diagram 6) Könsfördelning per utbildningsform, ht 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Underlaget omfattar endast redovisning av åldersfördelningen efter 1-årsklasser . Övriga åldrar redovisas i grupper . Den största enskilda åldersgruppen är de som utgör av de studerande i eftergymnasial yrkesutbildning. av de studerande är . Åldersgruppen utgör av de studerande. (diagram 7)TPF7FPT Åldersfördelning, ht 2005 7TP PT Åldersfördelningen i utbildningsformerna kan visas på olika sätt. Detta underlag medger inte en uträkning av medelålder per utbildningsform. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Fördelning mellan inrikes och utrikes födda Inom eftergymnasial yrkesutbildning var av de studerande födda utomlands. Yrkesutbildning vid folkhögskola har minst andel utlandsfödda studerande jämfört med övriga utbildningsformer. Den största an- delen utlandsfödda återfinns i påbyggnadsutbildning. (tabell 2) Tabell 2 Fördelning mellan inrikes och utrikes födda, ht 2005TPF8FPT 8TP PT Avrundat till närmaste heltal. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Fördelning beroende på föräldrarnas utbildningsnivå När det gäller hemmets utbildningsnivå sticker kompletterande utbildning ut, av de studerande har minst en föräl- der med eftergymnasial utbildning. Inom högskola, kvalificerad yrkesutbildning och folkhögskoleutbildning har av de studerande minst en förälder med eftergymnasial utbildning. I påbyggnadsutbildning har av de stude- rande minst en förälder med eftergymnasial utbildning. Eftersom jämförelser försvåras av att uppgift om föräldrarnas utbildningsnivå oftare saknas för studerande födda utomlands re- dovisas här fördelning beroende på föräldrarnas utbildningsnivå endast för studerande födda i . (tabell 3) Tabell 3 Hemmets utbildningsnivå (svenskfödda studerande), ht 2005TPF9FPT 9TP PT Avrundat till närmaste heltal. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Det statistiska underlaget visar endast om en individ varit sysselsatt eller inte och ger således ingen grund för att undersöka om syssel- sättningen är relevant i förhållande till utbildningen.TPF10FPT När det gäller studerande på all eftergymnasial yrkesutbildning var sysselsatta året efter avslutade studier. Av de som studerat i folkhögskola eller vid en kompletterande utbildning var i sysselsättning.TPF11FPT Av de som studerat vid en påbyggnadsutbildning eller i kvalificerad yrkesut- bildning var i sysselsättning. (tabell 4) Tabell 4 Sysselsättning per utbildningsform, året efter kursslut (2003)TPF12FPT 10TP PT Beträffande sysselsättningsgrad, se även undersökningar som berörda myndigheter genomför. Till exempel gör Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning i samarbete med SCB årliga undersökningar där också sysselsättningens relevans för studierna tas med. har också publicerat rapporter som ger en mer fullständig bild av de studerandes etablering på arbetsmarknaden, bland annat Etableringen på arbetsmarknaden – examinerade 2002/03, rapport 2006:40 R. 11TP PT Emellertid saknas uppgift om sysselsättning för av de studerande vid folkhögskola och av de studerande i kompletterande utbildning. Det är alltså mycket möjligt att det är fler eller färre i sysselsättning inom dessa utbildningsformer. 12TP PT Avrundat till närmaste heltal. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Kvalificerad yrkesutbildning har ökat avsevärt i omfattning de se- naste åren. De flesta inriktningar har därmed ökat i någon grad. Utbildning inom inriktningen samhällsvetenskap, juridik, handel och administration står för den största ökningen med cirka 3 700 fler studerande jämfört med . Den största procentuella ökningen står dock inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg, för med fem gånger fler studerande 2005 jämfört med . Utbildning inom naturvetenskap, matematik och data däremot har efter en liten ökning återigen landat på samma nivå som . Mellan dessa år ökade till en början också utbildning inom inriktningen humaniora och konst men har sedan minskat igen för att till slut lägga sig på en nivå strax över den initiala. KY inriktning, ht 2000 - 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning De traditionella skillnaderna i utbildningsval mellan män och kvin- nor lyser igenom i en översikt av den kvalificerade yrkesutbild- ningen. Inom naturvetenskap, matematik och data samt inom teknik och tillverkning är män i majoritet medan det inom inriktningarna hälso- och sjukvård samt social omsorg och tjänster är flest kvinnor. Kvinnor är i majoritet också i utbildning inom inriktningen sam- hällsvetenskap, juridik, handel , administration. (diagram 9) KY könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Den kommunala påbyggnadsutbildningen har minskat radikalt i omfattning mellan . Skälet är att flera påbygg- nadsutbildningar överfördes till främst kvalificerad yrkesutbildning . Utbildning inom nästan alla inriktningar har minskat. Ett undantag är utbildning inom inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg som har ökat något . (diagram 10) PU inriktning, ht 2000 - 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning I påbyggnadsutbildning följer mäns och kvinnors ut- bildningsval de traditionella mönstren. Inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg har en kraftigt ojämn fördelning män jämfört män inom samma inrikt- ning i samtliga utbildningsformer. (diagram 11) PU könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning I denna redovisning är det endast möjligt att följa utbildning vid folkhögskola . Detta gör det naturligtvis svårare att analysera en utveckling . Två tydliga förändringar är dock ökningen av studerande vid utbildning inom inriktningen humani- ora och konst samt inom samhällsvetenskap, juridik, handel, admi- nistration. (diagram 12) FH inriktning, ht 2003 - 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Könsfördelningen inom folkhögskoleutbildning är förhållandevis ojämn. Inom inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg är könsfördelningen dock jämnare än i andra utbildningsformer. av de studerande inom hälso- och sjukvård samt social omsorg är män, vilket kan jämföras med inriktningens köns- fördelning på alla utbildningsformer där endast en femtedel är män. Detta förklaras till stor del av att många folkhögskolestuderande inom denna inriktning deltar i utbildning till fritidsledare och att andelen män i dessa utbildningar är högre än i övriga utbildningar med vårdinriktning. Övriga inriktningar, förutom naturvetenskap, matematik och data, har en övervägande andel kvinnor. (diagram 13) FH könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Den tydligaste förändringen inom kompletterande utbildning är att utbildning inom inriktningen samhällsvetenskap, juridik, handel, administration har minskat avsevärt. Även utbild- ning inom inriktningen teknik och tillverkning har minskat något. En liten ökning kan noteras för inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg. (diagram 14) KU inriktning, ht 2001 - 2005 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Även inom kompletterande utbildning syns skillnader mellan mäns och kvinnors utbildningsval. Detta tycks inte skilja sig avsevärt mot fördelningen inom övriga utbildningsformer. De flesta stude- rande inom den största inriktningen, humaniora och konst, är kvin- nor. Samma fördelning gäller inom inriktningen hälso- och sjukvård samt social omsorg. En större andel män än kvinnor studerar inom samhällskunskap, juridik, handel, administration, vilket skiljer sig från könsför- delningen för all eftergymnasial yrkesutbildning i denna inriktning (dessa utbildningar är dock förhållandevis få inom kompletterande utbildning). (diagram 15) KU könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning När det gäller kortare högskoleutbildningar syns främst fyra enty- digt uppåtgående kurvor. Det är utbildning inom inriktningarna humaniora och konst, samhällsvetenskap, juridik, handel, administra- tion, tjänster samt naturvetenskap, matematik och data. Samhällsvetenskapsinriktningen har ökat med över 400 stude- rande . har inriktningarna humaniora och konst, tjänster samt naturvetenskap, matematik och data ökat med knappt 200 studerande vardera. har andra inriktningar haft en mer instabil utveckling där antalet studerande först sjunkit för att sedan åter stiga. Teknik och tillverkning är ett sådant exempel, hälso- och sjuk- vård samt social omsorg ett annat. (diagram 16) HS inriktning, ht 2000 - 2005 HS - Hälso- och sjukvård samt social omsorg 13TP PT Hithörande högskoleutbildning, se avgränsning i 2.1. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Könsfördelningen inom högskoleutbildningen är generellt sett något jämnare än inom övriga berörda utbildningsformer men vissa tydliga mönster kan ändå skönjas. Till exempel utgör männen en större andel inom inriktningen teknik och tillverkning av män. En- dast av de studerande inom denna inriktning är kvinnor (vilket överensstämmer med könsfördelningen för samtliga ut- bildningsformer). Könsfördelningen inom inriktningen humaniora och konst är mycket jämnare i högskoleutbildning än inom samtliga utbildningsformer. var män jämfört inom inriktningen i samtliga utbildningsformer. (diagram 17) HS könsfördelning per inriktning, ht 2005 Hälso- och sjukvård samt social omsorg Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Naturvetenskap, matematik och data Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration 0 200 400 600 800 1000 1200 1400 1600 Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Pedagogik och lärarutbildning delas in i tre underinriktningar. I inriktningen lärarutbildning i yrkesämne och praktiskt estetiskt ämne finns studerande i kvalificerad yrkesutbildning och i högskole- utbildning. Även inom inriktningen pedagogik och lärarutbildning finns studerande i både kvalificerad yrkesutbildning och högskole- utbildning. I inriktningen pedagogik finns studerande endast i folkhögskoleutbildning. (diagram 18) Pedagogik och lärarutbildning, ht 05 Pedagogik och lärarutbildning, och praktiskt estetiskt ämne övrig/ospec utbildning Inom humaniora och konst finns elva inriktningar. Inom den största inriktningen medieproduktion finns flest stude- rande i kvalificerad yrkesutbildning men många studerande inom denna inriktning återfinns också i kompletterande utbildning samt i högskoleutbildning. Inriktningen musik, dans och dramatik ges främst i komplette- rande utbildning men en stor del av de studerande finns också i folkhögskola. Några studerande inom musik, dans och dramatik finns i kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning samt på- byggnadsutbildning. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Studerande inom inriktningen formgivning återfinns till hälften i kvalificerad yrkesutbildning och till hälften i kompletterande ut- bildning. Några utbildningsformer är förhållandevis dominerande inom vissa studieinriktningar. Till exempel finns studerande i inriktning- arna konsthantverk samt bild- och formkonst främst i komplette- rande utbildning. Ett annat exempel är studerande av svenska och litteraturvetenskap som endast finns i folkhögskoleutbild- ning. (diagram 19) Humaniora och konst, ht 05 Humaniora, allmän inriktning Musik, dans och dramatik Konst och media, övrig/ ospec utbildning Konst och media, allmän utbildning Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Den största inriktningen i eftergymnasial yrkesutbildning, sam- hällsvetenskap, juridik, handel, administration, rymmer tolv under- inriktningar. Inom de flesta inriktningar finns studerande i flera utbildnings- former. Inom inriktningen inköp, försäljning och distribution stude- rar av de studerande i högskola och övriga finns i kvalificerad yrkesutbildning. Inom inriktningen marknadsföring studerar av de studerande i kompletterande ut- bildning, övriga finns inom kvalificerad yrkesutbildning. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Inom några inriktningar finns studerande i flera utbildningsfor- mer varav en utbildningsform är dominerande. De flesta studerande inom inriktningen ledning och administration finns i kvalificerad yrkesutbildning, studerar i högskoleutbildning. Majoriteten av de studerande inom journalistik och medievetenskap finns i folkhögskoleutbildning, några studerar i kvalificerad yrkes- utbildning. Endast i undantagsfall svarar en och samma utbildningsform för all utbildning inom en inriktning. Till exempel ges utbildning regi- strerad under inriktningen redovisning och beskattning endast inom kvalificerad yrkesutbildning. Likaså ges biblioteks- och dokumenta- tionsvetenskap endast i högskoleutbildning. (diagram 20) Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration, ht 2005 Inköp, försälj., distrib. Företagsek., ospec. Bank, försäkring och finansiering Journalistik och information, övrig/ospec utbildning Bibliotek, dokumentation. Naturvetenskap, matematik och data Naturvetenskap, matematik och data delas in i sex inriktningar. Inom hela området finns de studerande huvudsakligen i kvalificerad yrkesutbildning och till viss del i högskoleutbildning. En marginell andel av de studerande finns i folkhögskola. Studerande inom eftergymnasial yrkesutbildning Den största inriktningen är datavetenskap och systemvetenskap med cirka 2 300 studerande.