sou · GUB3100 · 2007-01-01 00:00:00 — Därmed har Psykiatrisamordningen och initierat en vetenskaplig studie om hur de tre nätverksprojekten genomförts i praktiken och i vilken utsträckning de uppsatta målen har kunnat nås. Studien ska bidra till ökad kunskap om nät- verksorganisationers styrkor och brister. Projektägare: , . Case managers för personer med psykisk störning och missbruk Ett projekt med syfte att förbättra vården och omsorgen för personer med komplexa vårdbehov pga. psykisk sjukdom och missbruk startade . Inom projektet har tre områden i landet valts ut för att delta i utvecklingsarbetet. Utbildning av sam- manlagt 25 case managers har ägt rum och dessutom har politiker, tjänstemän och specialister får en specialutbildning om kombina- tionen psykisk sjukdom och missbruk. Projektägare: i samarbete med Kommuner och Landsting. har ett samarbete utvecklats mellan de fyra nu befint- liga psykiatriska kvalitetsregistren: BUSA (Nationellt kvalitets- register för behandling av barn och ungdomar med svår AD/HD), BipoläR (Nationellt kvalitetsregister för bipolär affektiv sjukdom), RIKSÄT (Nationellt kvalitetsregister för specialiserad ätstörnings- behandling) samt SchizofreNY (Nationellt kvalitetsregister för schizofreni och psykossjukdom). Registren samarbetar i den gemensamma organisationen (Kvalitet i psykiatrisk vård) där syftet bl.a. har varit att specificera en uppsättning basvariabler samt utveckla en webbaserad dator- applikation för att mata in data och snabbt generera resultat. KPV har i ett riktat projekt beviljats medel för att utveckla de befintliga registren, stödja nya initiativ till ytterligare register, men framförallt att intensivt arbeta med att uppmuntra landets kliniker att delta i de register som finns (för mer information, se . Projektägare: , Psykiatri och habilitering, läns landsting. Personer med stora och omfattande behov på grund av psykisk sjukdom För en liten grupp människor med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder är behoven så stora att personerna under långa perioder är beroende av omfattande vård och omsorgsinsatser från kommun och landsting. De utgör en grupp som är mycket resurskrävande, kräver extraordinära insatser, och är ofta svår att ge tillräcklig hjälp. Projektet ska ge en bild av hur man i tar hand om personer med stora omvårdnadsbehov. I uppdraget ingår att inventera problem och svårigheter, beskriva vilka behov som är svåra att tillgodose, samt uppskatta hur många personer det handlar om. Målet är att skapa konkreta modeller och förslag till hur stödet till personer med omfattande behov på grund av psykisk sjukdom kan förbättras. Projektägare: Psykiatri, Sahlgrenska universitetssjuk- huset, . Personer med psykisk sjukdom och utvecklingsstörning Personer med utvecklingsstörning har en ökad biologisk sårbarhet för många sjukdomar. Det är också en grupp som löper ökad risk att drabbas av psykisk ohälsa. För att personer med utvecklings- störning som drabbas av psykisk ohälsa/psykisk sjukdom snabbt ska kunna få kompetent och lyhörd psykiatrisk bedömning och behandling har Psykiatrisamordningen och initierat ett projekt för att se över området. Inom projektet ska man inven- tera pågående aktiviteter i landet och utarbeta en organisations- övergripande modell för behandling och insatser till målgruppen. Modellen ska vidare testas och utvärderas inom ramen för pro- jektet. Projektägare: , . Tidig intervention vid risk att skada sig själv eller någon annan Projektet fokuserar på personer som söker till psykiatriska akut- mottagningar, eller behandlas på allmänpsykiatriska mottagningar eller psykosmottagningar, och ska öka kunskaperna om risken för att de ska skada sig själva eller någon annan i patientgrupperna. Syftet är även att öka kunskapen om vilka insatser som ges och utforma praktiska kliniska råd. I uppdraget ingår att utforma och pröva en enkel checklista och blankett om vilka åtgärder som vidtas. Projektägare: Psykiatridivisionen, , . Kriminalvården har fått i uppdrag att genomföra tre olika projekt i samarbete med kommun och landsting. Det första projektet omfattar tre delprojekt i tre olika regioner. I varje region ska tre koordinatorer – en från kriminalvården, en från de deltagande kommunerna och en från de deltagande landstingen – skapa förutsättningar för gemensamma arbetsformer som främjar samlade insatser till psykiskt sjuka lagöverträdare eller personer med psykisk sjukdom som är i riskzonen att begå brott. Projekt- ägare: Kriminalvården, och Sala kommun. De två andra projekten berör ADHD-behandling på fängelser och är ett samarbetsprojekt mellan och kriminalvården som handlar om utredning och behandling av personer med adhd Projekten utförs vid kriminalvårdsanstalterna i och Håga. Projektägare: Kriminalvården och . Fyra delprojekt har startats inom området rättspsykiatri. Det första projektet ska fokusera på innehållet i den vård som ges till personer som överlämnas till rättspsykiatrisk vård, och ska ange vilka insatser som bör ges på regionkliniker, länskliniker och på vanliga psykiatriska vårdavdelningar. Projektgruppen ska ta fram en modell för vårdprogram för att underlätta framtagandet av lokala vårdprogram. Projektägare: Rättspsykiatriska regionkliniken, . Projekt nummer två studerar vårdkedjans utseende med fokus på personer dömda till vård i rättspsykiatrin eller kriminalvården, och personer med stora och/eller komplicerade behov med risk att hamna i kriminalitet. Syftet med projektet är att hitta en modell för en fungerande vårdkedja som inkluderar såväl psykiatri-, beroende- och kroppssjukvård som kommunens social- tjänst, beroendeenheter och enheter för funktionshindrade, samt kriminalvårdens olika delar som anstalter och frivård. Projektägare: , . Det tredje projektet inriktar sig på kompetensförsörjning. I det första skedet ska man kartlägga utbildningsnivån hos personalen inom de berörda verksamheterna. Därefter ska man utforma krav för innehåll och utformning av tre utbildningar: grundutbildning, kompletteringsutbildning och kompetensutveckling. Inom ramen för grundutbildningen kommer fyra testkurser hållas . Projektägare: Högskolecentrum i . Projekt nummer fyra ska lämna en skriftlig redogörelse för det internationella läget inom rättspsykiatrin. Beskrivningen inkluderar rättspsykiatrin i våra närmaste grannländer i och i samt i några andra länder som skulle kunna fungera som förebild för . Projektet har arrangerat ett seminarium . Projektägare: , . Forskning om riskbedömningar i rättspsykiatrin Projektet som startades syftar till att testa en riskskattningsskala inom allmänpsykiatrisk och rättspsykiatrisk vård. Studien är en multicenterstudie där ett tiotal enheter deltar. Frågeställningarna är om instrument COVR (Classification of Violent Risk) kan förutsäga våldshandlingar från utskrivningen. Projektägare: , . Lättillgänglig information för personer med psykiskt funktions- hinder startades ett projekt för att uppmuntra kommuner och landsting att skapa gemensamma guider med lättillgänglig infor- mation om vård, stöd och service till personer med psykiskt funk- tionshinder, deras anhöriga och personalen. Kommuner och lands- ting har haft möjlighet att ansöka om stimulansbidrag när de kan presentera en guide som är högst en månad gammal. Om guiden uppfyllt kraven på innehåll och ut- seende och varit lätt att hitta på nätet har ett stimulansbidrag betalats ut efter en fördelningsnyckel som bygger på invånarantal. Projektägare: kommun. Beräkning av kommunernas sammanlagda kostnad för vård och stödinsatser till psykiskt funktionshindrade finns inga nationella sammanställningar av kommunernas totala kostnader för insatser till personer med psykiskt funktions- hinder. För att få en överblick av de samlade kostnaderna samt hur de fördelats på olika typer av insatser, har ett projekt initierats för att undersöka detta. Projektet ska också skapa en modell för hur uppgifter om kostnaderna skulle kunna samlas in för att följa utvecklingen . Projektägare: kommun. Vad kostar det att ha ett psykiskt funktionshinder? Personer med psykiskt funktionshinder har betydligt sämre privat- ekonomi än andra handikappgrupper i allmänhet och befolkningen i synnerhet. Problemen med privatekonomin riskerar att öka åter- fallen i psykisk sjukdom och vara ett hinder för rehabiliteringen. Det initierade projektet har kartlagt vanligt förekommande kost- nader för hälso- och sjukvård, kommunalt stöd och service samt kostnader för arvodering av god man eller förvaltare. Rapporten ingår i Psykiatrisamordningens rapportserie. Den publicerades och kan beställas från . (Nationell psykiatri- samordning, 2006:4) Projektägare: för schizofreni, . Utveckling av systematiska bedömningsinstrument för utredning av kommunernas insatser för personer med psykiskt funktions- hinder Projektet ska identifiera samt kvalitets- och relevansgranska befint- liga systematiska bedömningsmetoder och bedömningsinstrument som kan användas . För det första ska de kunna användas vid individuella behovsbedömningar och uppföljning av insatser för personer med psykiskt funktionshinder där sociala, fysiska, medicinska och psykiska behov beaktas. För det andra ska de kunna användas vid inventeringar för att kartlägga behov och planera verksamheter för målgruppen. Ett antal kommuner kom- mer att delta och pröva instrumenten. Projektet ska utmynna i ett förslag på en modell för att även i fortsättningen stödja kom- munernas implementering av systematiska behovsbedömnings- instrument för målgruppen. Projektägare: metoder i socialt arbete (IMS). Stöd till kommunernas inventering och uppsökande verksam- heter för personer med psykiskt funktionshinder Projektets mål är att ge kommunerna tillgång till ett praktiskt användbart instrument för att genomföra inventeringar och söka upp personer med psykiskt funktionshinder. Bland annat ska pro- jektet stödja ett erfarenhetsutbyte mellan de kommuner som genomför en inventering av personer med psykiskt funktionshinder. Projektet ska, i ett begränsat antal kommuner, stödja metodutvecklingen av inventering och uppsökande verksam- het samt pröva 2–5 olika modeller för uppsökande verksamhet. Projektgruppen ska också ta fram en handbok eller ett webb- instrument som kommunerna kan använda som stöd för invente- Där ska det även ingå strategier för en mer kontinuerlig bevakning av målgruppen och dess behov mellan inventerings- tillfällena. Projektägare: metoder i socialt arbete (IMS). Kompetensutveckling för biståndsbedömare när det gäller psykiskt funktionshindrade Nationell psykiatrisamordning har identifierat ett behov av kun- skapsutveckling inom kommunernas arbete med att handlägga ärenden och bedöma behov för personer med psykiskt funktions- hinder. och har fått i upp- drag att genomföra en pilotutbildning för handläggare och verk- samhetsansvariga inom som möter personer med psykiskt funktionshinder. Barn till föräldrar med psykisk sjukdom Barn till föräldrar med psykisk sjukdom är en särskilt utsatt anhöriggrupp. startades ett projekt för att öka kunskapsnivån inom området, erbjuda redskap för utvecklings- och kvalitetsarbete och underlätta för landsting och kommuner att utveckla sina verksamheter för att bättre möta behoven hos både barn och föräldrar. Projektägare: , . Skillnader i samhällets insatser till män och kvinnor med psykiskt funktionshinder Män och kvinnor med psykiskt funktionshinder lever ofta ett socialt utsatt liv. Det kan handla om isolering, fattigdom, stig- matisering och diskriminering av olika slag. I lägesrapporter från har framkommit att kvinnor med funktionshinder riskerar att diskrimineras på grund av både sitt kön och funk- tionshinder och man har i rapporterna dokumenterat skillnader i insatser för män respektive kvinnor på en rad områden. Syftet med projektet är att med hjälp av statistiska uppgifter och befintlig forskning synliggöra skillnaderna i samhällets insatser till män och kvinnor med psykiskt funktionshinder/psykisk ohälsa. Projekt- ägare: kommuns Handikappomsorg. För att samla den kunskap och de erfarenheter som finns i kring olika samverkansmodeller, från samlokalisering till gemen- samma nämnder, finansiell samordning och kommunalförbund, har ett projekt med en samverkanskonsultinitierats. Konsultens upp- gift är att stödja verksamheter som har påbörjat ett utvecklingsarbete samt att stimulera fler landsting och kommuner till att finna lösningar på sina samverkansproblem. Samverkans- konsulten ska ordna större träffar för diskussion och erfarenhets- utbyte, men ska också kunna anlitas av kommunerna och lands- tingen för att hjälpa dem med lokala diskussioner om samverkan. Projektägare: kommun. I direktiven till Nationell psykiatrisamordning ingår uppdraget att se över personalförsörjningen inom psykiatriområdet. Nationell psykiatrisamordning har bildat en arbetsgrupp tillsammans med kommuner och landsting och för att belysa olika aspekter på området. Följande områden har identifierats som angelägna att arbeta vidare med: Tillgång till specialistläkare, skötare och boendestödjare. Innehållet i utbildningar, t.ex. arbetsterapeut, socionom och sjuksköterska. Hur psykiatriområdet ska kunna vara ett attraktivt arbets- område för ungdomar. Som en del i detta arbete har ett mindre projekt initierats: Syftet med projektet är att kartlägga och sammanställa en för- teckning över de befintliga professorerna inom psykiatri samt deras huvudsakliga verksamhetsområde. professorer inom allmänpsykiatri, rättspsykiatri, barn- och ung- domspsykiatri och äldrepsykiatri. Inom projektet ska man också göra en inventering av vilka som finns på tillväxt, dvs. hur många som inom en fem- till tioårsperiod skulle kunna bli professorer. Projektägare: , , . Uppdraget gäller att skapa oberoende utbildningstillfällen för psykiatriker från barn-, vuxen-, äldre- beroende- och rätts- psykiatrin. CME- kurserna (Education) ska kunna användas i läkarnas kontinuerliga utbildning och stämma överens med de planer som finns inom fortbildning. Innehållet i kurserna ska utformas så att de kan fungera . Fem kurser har genomförts i samarbete med . Projektägare: , , . Forskning och kunskapsspridning kring psykosociala insatser och case manager-metodik Behovet av ökad forskning och kunskapsspridning kring psyko- sociala insatser till personer med psykiskt funktionshinder stod klart tidigt och Psykiatrisamordningens ambition har varit att initiera en större satsning inom området. Olika aktiviteter vidtogs och för att finna ut en modell som svarade mot utvecklingsbehoven och som verkade attraktiv för aktuella verksamheter inom kommun, landsting och universitet. fattade regeringen beslut om en satsning på ett femårigt nationellt kunskapsprojekt avseende psykosociala insatser för personer med psykiska funktionshinder (S2006/6893/HS, S2006/6959/HS) och ett femårigt projekt med en utbildnings- satsning för Case Managers ( S2006/1995/HS, S2006/6969/HS). Nationellt för forskning och utveckling utlystes ett stort projekt riktat till univer- sitet/högskola, eller annan forskningsmiljö i statlig, eller landstingskommunal regi. Utlysningen gällde skapandet av ett nationellt center för kunskapsproduktion och kunskapsspridning på området psykosociala insatser för personer med psykiska funk- tionshinder. Sju ansökningar inkom och granskades av en sakkunnig grupp. I enlighet med sakkunnigas utlåtande föreslog Nationell Psykiatrisamordning att uppdragets skulle gå till . Projektet är ett initiativ för att långsiktigt stimulera brukarnära och praktikrelevant forskning och verksamhetsutveck- ling, samt kunskapsspridning och utbildning med fokus på om- rådet. Målet med satsningen är ett hållbart nationellt stöd för att producera och sprida kunskap som är relevant för vård, stöd, service och rehabilitering för personer med psykiskt funktions- hinder. En prioriterad uppgift är stöd till implementering av kunskapsbaserade metoder i de berörda organisationernas verksam- het för brukare. Implementering av samhällsbaserade insatser och case manager- metodik Ett fullskaleförsök med syfte att systematiskt införa case manage- ment-metodik med ACT-inriktning påbörjades på Psykiatrisamordningens och initiativ. Projektet ska utmynna i ett utvärderat och provat utbildningspaket med tre nivåer, innehållande en omfattande utbildning för den som ska arbeta som case manager, en kortare kurs med övergripande kun- skap om case manager modeller samt en introduktionskurs för övriga berörda personalgrupper, chefer, läkare, omgivande vård- grannar, politiker m fl. Utbildningen ska riktas till både kommuner och landsting. Försöket ska följas upp, både när det gäller erfaren- heter från planering, implementering, utbildning och brukarnas och närståendes erfarenheter, liksom effekterna i form av livskvalitet, symtomnivå, funktionsnivå och grad av tillfredsställelse med in- satsen. Även kostnadsaspekterna ska beaktas. De utvärderings- uppdrag som gäller effekt- och effektivitetsfrågorna kommer att lämnas till oberoende forskare, och ingår inte i detta uppdrag. Att utvärdera och följa upp insatsen och implementeringen av arbets- modellen ingår däremot i uppdraget. Projektägare: uni- versitet. Utvecklingsprojekt inom psykiatri- satsningen via ansökningar Av de nationella medel som öronmärkts för verksamhetsutveckling har en tredjedel fördelats till projekt som kommuner, landsting och statliga myndigheter själva ansökt om att få starta. Syftet är att utveckla samverkan, boende, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet, arbetssätt och metodutveckling. Följande projekt har tilldelats medel (uppdelade efter område) Ett sundare liv gemensam utbildningssatsning inom psykiatri och kommun för instiftande av livsstilsgrupper för riskpatienter för metabolt syndrom Bipolär sjukdom hos unga vuxna: en modell för tidig upptäckt av nyinsjuknade och ett systematiskt program för omhändertagande och uppföljning Journaldokumentation utan fri text IT-stöd för struk- turerad dokumentation vid bipolärt syndrom Integrativ/komplementär psykiatrisk vård Försöksprojekt med kognitiv beteendeterapi i form av självhjälpsprogram via Internet inom primärvården i Fysisk aktivitet på recept för personer med psykisk Lasarettet i , Psykiatriska ohälsa och psykisk sjukdom Identifiering av patienter med risk för dålig långtids- prognos bland de som, , söker psykiatrisk hjälp för psykotiska symptom Tvångsvård i svensk psykiatri ett utvecklingsprojekt läns landsting, Psykiatriskt Utveckling och implementering av kvalificerad utredning tidigt i vårdförloppet för personer med svåra psykiska Bilaga 4 SOU 2006:100 Vardagsaktiviteter i reell miljö som plattform för utveckling vid långvarig psykisk ohälsa boendets betydelse belyst via boendes egna upplevelser av med hjälp av OTIPM (Occupational Therapy Intervention Kommunala aktivitetscentra för personer med allvarlig psykisk sjukdom en interventionsstudie hälsa, vård och samhälle Nationellt med inriktning på psykiska och socialförvaltningen, Avdelningen kommun, Socialtjänst & omsorg, Enhet psykiatri Sammanställa en professionell beskrivning/manual av arbetslivsinriktad rehabilitering i samverkan Metodutveckling för vuxenutbildningen – Komvux Rehabiliteringsträdgårdar i allmänpsykiatrisk eftervård Specialpedagogiska metoder i rehabilitering för personer Kvalitetsdokument om stöd till återhämtning från Reellt brukarinflytande utvärdera och gå vidare! Patienter som konsulter i vården Mobilisering av det civila och offentliga samhället SOU 2006:100 Bilaga 4 Utbildning i familjestöd för anhöriga till borderline- Bättre hjälp till människor med emotionellt instabil personlighetsstörning (IPS) och deras anhöriga Utbildning för anhöriga till patienter med emotionellt instabil personlighetsstörning och själv- DVD-baserat informationsmaterial för effektivt be- mötande av OCD hos barn och ungdomar Multifamiljeterapi vid anorexia nervosa hos ungdomar för Anorexi och Bulimi Internat om psykiskt sjuka ungdomar , Psykiatri och rehabilitering Insatser för kvinnor med psykiska funktionshinder en verksamhet för stöd åt unga kvinnor med sociala handikapp och psykiska funktionshinder Implementering av praktiknära kunskapsbaserad utbild- ning om övergrepp mot kvinnor med psykiska funktions- vårdvetenskap och socialt arbete hinder, i utbildningar för sjuksköterskor, poliser och Fortbildning för personal som möter kvinnor med psykisk för Social och Mental Hälsa (RSMH) Insatser för personer med psykiskt funktionshinder som har utländsk bakgrund Åtgärder för att ge invånarna i stadsdel i , område Hälsa och samma psykiatriska vårdkonsumtion relaterad till vårdbehov som invånarna i övriga Utveckling av psykiatrisk diagnostik i en mångkulturell Att skapa förutsättningar för att personer med psykiska läns landsting, SLSO, funktionshinder ska kunna leva ett fullvärdigt liv i sam- hället: ett demonstrationsprojekt i samarbete mellan , sydväst och högskola Bilaga 4 SOU 2006:100 Minimizing acts of violence: Development and implementation of a telephone-linked care (TLC) system klinisk neurovetenskap, sektionen för for managing impulsivity among forensic psychiatric Dialektisk psykopedagogisk behandling för personer med autismspektrumtillstånd och utbildning för Studenter med psykiska och neuropsykiatriska funktionshinder i högre utbildning Föreningen en som vänder sig till personer som upplevt depressioner eller omväxlande depri- merande och maniska perioder eller har drabbats av utbrändhet (utmattningsdepression) eller dystymi (lindrigare men ibland långvarig form av depression). Ett övergripande mål för Balans är att arbeta mot fördomar om psykiska sjukdomar, bryta tabun samt minska stigmatisering. 2006 hade föreningen cirka 600 medlemmar. För mer information gå in på: , ungdomar och vuxna (FUB) FUB är en intresseorganisation som arbetar för att barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning ska kunna leva ett gott liv. Föreningen bevakar utvecklingsstörda personers intressen i kom- muner, landsting, riksdag och hos myndigheter inom olika sam- hällsområden. FUB har cirka 29 000 medlemmar i cirka 165 lokal- föreningar runt om i landet. För mer information gå in på: samarbetsorgan (HSO) Handikappförbundens samarbetsorgan är en paraplyorganisation för självständiga handikappförbund. Uppdraget är främst att i gemensamma frågor företräda rörelsen inför regering, riksdag och centrala myndigheter. Det består av 43 handikappförbund med tillsammans 480 000 medlemmar. För mer information gå in på: Kriminellas revansch i samhället () är en ideell förening med syfte att hjälpa före detta kriminella och missbrukare tillbaka in i samhället. Föreningen består 2006 av 25 lokalföreningar och medlemsantalet är drygt 5 000. För mer information gå in på: Nätverket för fontän hus är en riksorganisation för alla klubbhus som jobbar enligt Fountain Housemodellen. är en certifierad modell inom psykiatrisk rehabilitering. Organisationen är öppen för män och kvinnor som har drabbats av psykisk ohälsa. I finns tio klubbhus som jobbar enligt denna modell. För mer information gå in på: är en intresseförening för personer med neuropsykiatriska funktionshinder som ADHD, DAMP, Tourettes syndrom, tal- och språkstörningar, tvångssyndrom och Aspergers syndrom. Attention är också öppet för anhöriga och professionella. har förbundet drygt 40 lokalföreningar och 4 500 medlemmar. För mer information gå in på: åt narkotika- och läkemedelsberoende (RFHL) RFHL vänder sig till människor som har problem med droger och läkemedel. Medlemmarna består till stor del av före detta narko- maner och av människor som har eller har haft ett läkemedels- beroende. Förutom att stötta medlemmarna bedriver RFHL sitt socialpolitiska arbete framförallt genom opinionsbildning och kunskapsspridning. Förbundet har 14 lokalföreningar runt om i landet. För mer information gå in på: Mental Hälsa (RSMH) RSMH arbetar för att människor med psykisk ohälsa ska ges goda förutsättningar att komma tillbaka till ett gott liv.