sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är alltid bättre att förändra ett löpande arbete under processens gång än att i efterhand sätta igång ofta dyrbara och krångliga korrigeringar av investeringar, driftsformer och beslutskulturer. Lokala utveck- lingsgrupper av olika slag har i hög grad tillägnat sig dessa mer mo- derna arbetsmetoder och vinner på så sätt kostnads- och tidseffek- tivitet. Att successivt följa upp och utvärdera ett pågående arbete innebär bland annat att löpande analysera konsekvenserna av skilda 37TP PT Landsbygdspolitisk samarbetsgrupp på ministerienivå () Lokalt perspektiv på demokrati, ansvar och roller vägval i ett arbete eller olika lösningar. Uppföljning och utvärde- ring är även ett område som i högre utsträckning bör kopplas samman med forskning. Konkret behövs en systematisk strategi för utvärdering av Landsbygdsprogrammet. I finns systemet med Rural Proofing – ett centralt be- grepp inom engelsk landsbygdspolitik.TPF38FPT Begreppet kan översättas med Landsbygdssäkring. Innebörden är att departement och myndigheter ska bedöma hur deras olika förslag och insatser på- verkar landsbygden. motsvarighet till har uppdrag att följa hur systemet efterlevs. Tanken är att stödja den ständigt pågående strukturomvandlingen. Systemet har enligt bidragit till attitydförändringar och ökat medve- tande om att man måste lösa problemen på ett annorlunda sätt på landsbygden.TPF39FPT I testas systemet vid i Väs- ternorrland. 38TP PT Begreppet finns utförligt beskrivet i (2003) rapport och landsbygdens advokat 39TP PT SOU 2004: 135, Inlandsdelegationens slutrapport 5Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Svensk landsbygd behöver ett mer mångfacetterat företagande med en dynamisk arbetsmarknad. De gröna näringarna är en bas för till- växt och utveckling. Den korsbefruktning mellan areella och övriga näringar som kan utvecklas utgör en viktig del av landsbygdens stora tillgångar. Kombinerat med ett expansivt entreprenörskap och en bra infrastruktur kan det bidra till att ge hela landet en mer tillväxtinriktad, socialt ansvarsfull ekonomi och en mer gedigen och varierad levnadsmiljö. Utveckla landsbygdens särskilda förutsättningar och tillgångar i frågor som rör företagsamhet och arbetsmarknad genom att stärka landsbygdsdimensionen inom berörda politikområden. Fördjupa kunskapen och insikten om landsbygdens resurser och möjligheter för ekonomisk utveckling och sysselsättning hos kommuner, myndigheter, finansiella institutioner, utbild- ningsanordnare samt näringsliv och organisationer. Landsbygdens näringsliv och arbetsmarknad har under det senaste halvseklet genomgått stora strukturella förändringar. Mekanise- ringen av jord- och skogsbruket har kraftigt ökat produktiviteten inom dessa sektorer som arbetskraftsbehovet har minskat radikalt. sysselsätter de areella näringarna direkt av landets arbetskraft men har en produktion som tillsammans med Landsbygdens företagande och arbetsmarknad efterföljande förädlingsindustri svarar för av lan- dets BNPTPF1FPT. Strukturomvandlingen i jordbruket har således varit omfattande. som vissa företag specialiserar och utökar sin produktion är det andra som väljer att differentiera sin verksamhet, till exempel med turism, småskalig förädling eller hästverksamhet. Produk- tionsstöden inom jordbruket har ersatts av ett gårdsstöd, utan di- rekt koppling till någon specifik produktion. finns en starkare betoning av miljöanpassat jordbruk och en produktion av kollektiva nyttigheter som exempelvis öppna landskap. Medlem- skapet i EU och tillgången till den inre marknaden innebär ett ökat flöde av varor inom unionen med ökad konkurrens även för jord- bruks- och livsmedelsproducenterna i . I den nationella strategin för landsbygdsutveckling konstateras att svenskt jordbruk vid en internationell jämförelse håller hög standard med högt ställda krav på produktionen. Det svenska jord- bruket är väl anpassat till samhällets och i ökad grad konsumenter- nas krav på säkra och djuretiskt godtagbara livsmedel. Arbetet med en miljöanpassning av jordbruket har pågått och har varit framgångsrikt. Med moderna produktionsmetoder finns po- tential att ytterligare utveckla produktionen i denna riktning. För- utsättningarna för jordbruk varierar kraftigt i olika regioner. De södra delarna av landet har mycket gynnsamma produktionsförut- sättningar medan landets norra delar och skogslänen har betydligt sämre klimat- och naturgivna förutsättningar. I den nationella strategin för landsbygdsutveckling uttrycks farhågor för att ned- gången i antal företag med djur kan bli problematisk för den fortsatta hävden av odlingslandskapet. Förlusten av dessa företag kan också ge negativa effekter för andra företagare och service i närregionen. Strukturförändringarna hänger samman med bristande lönsamhet eller anpassningsförmåga i mindre och medelstora jord- bruk samt stora pensionsavgångar som följd av en hög medelålder bland jordbrukarna. Den omvandling som skett har följaktligen fått tydligast effekter för jordbruket i skogslänen. Lönsamheten pressas nedåt trots sär- skilt riktat EU-stöd. Variationerna mellan skilda kommuner och 1TP PT LRF (2006) uppger i , Tillståndet i Gröna Näringar 2006 att de gröna näringarna ger jobb åt fler än 400 000 människor, vilket motsvarar av sysselsättningen och av BNP. Med gröna näringar menas de areella näringarna jord- och skogsbruk och förädlingsindustrin. Livsmedelssektorn står för av BNP och skogsbruket med förädlingsindustri för . Landsbygdens företagande och arbetsmarknad län kan dock vara stora. Få lantbruk i dessa delar av landet har sin huvudsakliga inkomst från jordbruket. Villkoren för företagande skiljer sig mer mellan landets olika geografiska delar än mellan landsbygds- och tätortsområden. 5.1.2De större företagen på landsbygden Företag med fler än 50 anställda har cirka 50 000 anställda enbart i skogslänens landsbygdsområden och cirka 185 000 totalt i samtliga landsbygdsområdenTPF2FPT. En stor del av dessa företag är verksamma inom råvarubaserad produktion och tillverkning (massa-, pappers- och pappersvarutillverkning, energiintensiv kemiindustri och gruvindustri, utvinning av metallmalmer samt stål- och metallfram- ställning), vilket innebär att de finns inom områden där har en god kunskapsbas, som denna kunskapsbas ofta måste betraktas som ensidig och därmed sårbar för yttre (globala) föränd- ringar. Efterfrågan på servicetjänster från mindre företag är ofta stor bland dessa större företag, vilket medför att de även ur denna aspekt har stor betydelse för företagsamheten på landsbygden. Inom gruvnäringen har nedgången av antalet anställda avstannat. pågår en utökning av näringens serviceinriktade underleverantörer, där antalet jobb ökar mycket snabbt. Efterfrå- gan på stål och andra konstruktionsmaterial från delar av Sydost- asien och , har lett till en intensiv jakt efter fler och större fyndigheter i SverigeTPF3FPT, vilket kan leda till en viss stabilisering av arbetsmarknader – särskilt i perifera landsbygdsområden – men även till uppkomsten av nya och gamla tjänstenäringar. slutförde en omfattande studie av småföretagens villkor i gles- och landsbygder. Uppgifter och branschindelning i detta avsnitt är i hög grad hämtade från denna studieTPF4FPT. av sysselsättningen i företag på landsbygden 2TP PT jfr. områdesindelning, ord och begreppsförklaringar i detta betänkande 3TP PT , (2006) i Fakta-Omvärld-Inspiration Särskild Bilaga till landsbygds- kommitténs betänkande 4TP PT jfr. områdesindelning, ord och begreppsförklaringar detta betänkande, (2006) småföretagandets villkor i gles- och landsbygder Landsbygdens företagande och arbetsmarknad finns i företag med 1–49 anställda, vilket totalt innebär ca 415 000 sysselsättningstillfällenTPF5FPT. Särskilt de riktigt små företagen, solo- och mikroföretagen, är överrepresenterade i förhållande till tätorterna – speciellt i skogslänens inland. Det är dessutom mer än dubbelt så vanligt att företag på landsbygden drivs av ägaren själv, utan hjälp av anställda. En reaktion på de strukturella förändringarna är att nya näringar har vuxit fram på landsbygdenTPF6FPT. Besöksnäring, småskalig livsmedelsproduktion, träförädling och verkstadsindustri, men även typiska näringar som företagstjänster, visar ökade sysselsättningsandelarTPF7FPT. Antalet sysselsatta i jordbruket uppgick till cirka 174 000 personer, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen, som går emot den trend av minskat antal syssel- satta i jordbruket under en lång rad av år, måste dock tolkas med försiktighet på grund av de effekter som EU:s senaste jordbruks- reform haft på sysselsättningsstatistiken. Antalet kvinnor som var sysselsatta inom jordbruket uppgick till knappt 60 200, vil- ket motsvarar drygt en tredjedel av det totala antalet sysselsatta.TPF8FPT av jordbruksföretagen drivs som enskild firma. Efter- som jord- och skogsbrukssektorn generellt är ett område där jäm- ställdheten inte haft ett tillfredsställande genomslag behövs sär- skilda riktade insatserTPF9FPT. De flesta av lantbruksföretagen är registre- rade på mannen, vilket medför att kvinnors företagande och sociala trygghetssystem inte uppmärksammas tillräckligt. Kvinnornas to- talinkomst är betydligt lägre än männens, men kvinnors inkomst av tjänst är i gengäld högre eftersom kvinnorna ofta har arbete utanför jordbruket. av samtliga som arbetar på arbetsplatser på lands- bygden är sysselsatta med jord- och skogsbruk samt service till dessa näringar. Jordbruk är den verksamhet som enligt undersök- ningen har flest småföretag. De flesta som sysselsätts är de som enligt definition tillhör Övriga Sverige.TPF10FPT Antalet jordbruksföretag som har en diversifierad verksamhet ökar mycket snabbt. Ökningen framhålls även från LRF. Av deras medlemsregister 2006 framgår att varje gård i genomsnitt drev 3,2 6TP PT (2002): . 7TP PT (2002): . 8TP PT SCB (2006) Sysselsättning i jordbruket 2005, officiella statistik, statistiska med- delanden JO 30 9TP PT Jfr. 10TP PT jfr. områdesindelning, ord och begreppsförklaringar i detta betänkande Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Omkring 3 400 företag med mer än åker bedriver i genomsnitt 5,6 verksamheter. Dessutom har 30 500 medlemmar rapporterat in cirka 69 000 näringsverksamheter som de ser som utvecklingsbara. Småföretagen fördelade efter produktionsresurser Traditionella branschindelningar ger en beskrivning av branschin- delning efter vad som produceras snarare än hur det produceras. Ett annat sätt att beskriva vilken typ av företag som finns i ett om- råde är att fördela företagen efter deras relativa användning av olika produktionsresurser. En indelning görs nedan mellan arbets-, ka- pital- respektive kunskapsintensiv produktion inom industri- re- spektive tjänstesektorn. Relativt sett sysselsätts fler inom industrisektorn i landsbygds- områdena än i tätortsområden. Även jordbruket är en viktig för- sörjningskälla på landsbygden. Tjänstesektorn dominerar nästan helt i tätortsområden och sysselsätter av samtliga sysselsatta. Även i landsbygder är tjänstesektorn den sysselsättningsmässigt viktigaste, men dominansen är inte lika stor (motsvarande av den totala sysselsättningen). Koncentrationen av sysselsättningen till de olika tjänstenäringarna är med andra ord starkare i tätor- terna. Nästan hälften av de sysselsatta inom småföretagen på landsbygden arbetar i arbets- eller personalintensiva näringar (). Andelen är något större i tätorter. Den arbetsintensiva industrin (trävaror, gummi- och plastvaror, jord- och stenvaror, stål och metall, mineraler och övriga kemiska varor) är den enskilt viktigaste industriella näringen i såväl lands- bygder som tätorter. Även i tjänstesektorn märks särskilt betydel- sen av verksamheter med hög arbetsintensitet (bygg, hotell- och restaurang, parti- och detaljhandel). Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Den kunskapsintensiva industri- och tjänsteproduktionen brukar framhållas som en särskilt stark tillväxtbransch där de moderna och snabbväxande företagen finns. Det finns dock enskilda landsbygds- områden som uppvisar stora avvikelser från de regionala genom- snittssiffrorna. De kunskapsintensiva näringarna sysselsätter i genomsnitt en större andel i tätortsområden än utanför (jämfört ). Sysselsättningsandelarna är störst i storstadsregionerna. De kun- skapsintensiva tjänsterna (främst finansiella tjänster och företags- service) är dock viktiga för sysselsättningen såväl inom landsbygder som tätorter. Även för kunskapsintensiv industriproduktion (till exempel förlag, maskinindustri, läkemedelsindustri) sysselsätts en större andel i tätorter än i landsbygder. Som exempel på lands- bygdssatsningar inom kunskapsintensiv produktion kan nämnas småskalig matproduktion i , som genom samverkan mellan olika aktörer skapat ett framgångsrikt kluster kring matproduktion. Marknadsföring sker inte bara genom traditionella kanaler som handeln och mässor utan också genom restauranger och turist- företag i länet. Tillverkarnas kunskapsbehov samordnas av ett na- tionell resurscentrum kring småskalig matproduktion med goda internationella kontakter. En annan verksamhet är sats- ningar på turism och design. med alla dess musikaliska företags- och utbildningsavknoppningar i är ett exempel på avancerad utveckling av musikindustrin. Kapitalintensiv industri (massa-, pappers-, stål- och mineralindu- stri) återfinns främst i större företag. Bland de kapitalintensiva småföretagen på landsbygden sysselsätts endast någon enstaka pro- cent av det totala antalet sysselsatta i småföretag. Ungefär ett av tio småföretag verkar inom kapitalintensiv tjäns- teproduktion (till exempel transport- och kommunikationsföretag) i såväl tätorter som på landsbygder. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 5.1.4Den offentliga sektorns betydelse Den offentliga sektorn betyder mycket för både arbete och ser- Kommunerna är viktiga som arbetsgivare, särskilt för kvinnorna, där arbetar inom områdena hälso- och sjukvård samt so- cial service. Eftersom kommunernas service i hög grad styrs av var befolkningen bor och verkar så koncentreras servicen i stor ut- sträckning till tätorterna. I utredningen kommunerTPF12FPT belyses mindre kommuners problem (<10 000 invånare) med befolkningsutveckling och per- sonalförsörjning. Slutsatsen är att personalbehovet inom den kommunala sektorn inte minskar lika mycket som befolkningsta- len, vilket beror på att befolkningens ålderssammansättning för- ändras. Även om behovet av personal minskar när en kommun minskar befolkningsmässigt, kommer kommunerna ändå att behöva en allt större andel av den lokala arbetskraften. En cen- tral fråga blir därför om det kommer att finnas tillräckligt med per- sonal för att täcka kommunens egna behov. I samtliga 85 svenska lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner ) finns inslag av tätorts- och landsbygdsområden. Även om det är möjligt att identifiera ett antal LA-områden med mer eller mindre karakteristiska landsbygdsegenskaper, så osynliggörs för det mesta landsbygder inom övriga områdenTPF13FPT. Den regionförsto- ring som den regionala utvecklingspolitiken utgår från är inte alltid möjlig att använda för landsbygdskommunerna, som inte sällan har alltför långt till områden med större branschbredd. Mindre lokala arbetsmarknader har präglats av en minskande befolkning, utflyttning av ungdomar och ökad ge- nomsnittsålder, vilket ofta inte bara leder till en försämrad service- 11TP PT De undersökningar som refereras är båda utförda på kommunnivå. I kapitel Villkor för en fungerande vardag på landsbygden beskrivs hur den statliga verksamheten minskar på landsbygden och att antalet arbetsplatser i större utsträckning koncentreras. 12TP PT Sundsström, B. . (2006): Färre kommuner. Om små kommuners problem och utmaningar, rapportserie, 13TP PT SOU 2003:29Mot en ny landsbygdspolitik. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad nivå utan också till särskilda ekonomiska problem för ett stort antal mindre kommunerTPF14FPT. För att kunna försörja sig på landsbygden är det nödvändigt att anpassa sig till de lokala förutsättningarna och resurserna. Tidsbe- gränsade anställningsförhållanden och deltidssysselsättning har ökat i hela . Mångsysslare, kombinations- sysselsatta och egenföretagare har visserligen alltid varit mer eller mindre typiska inslag på landsbygdenTPF15FPT, men dessa försörjningsfor- mer utgör en större andel av arbetskraften och har på så sätt blivit en erkänd del av landsbygdens arbetsliv och arbetsmarknad. Det plats- och säsongsbundna företagandet kan till exempel vara mycket viktigt, inte minst inom turistnäringen. Eftersom samhäl- lets regelverk inte i tillräcklig omfattning är anpassat till denna typ av företagande anser att regelverket bör ses över i syfte att underlätta säsongsföretagande och kombinations- sysselsättning. Även trygghetssystemen som socialförsäkring och arbetslöshetsersättning behöver i utökad utsträckning anpassas till dessa förutsättningar. Utifrån dessa utvecklingstendenser kan man diskutera hur landsbygdens arbetsmarknad förändras i ett centrum- periferi-perspektiv. Det finns landsbygder som på grund av sin närhet till större städer inte nämnvärt skiljer sig från stadens möj- ligheter och utbudTPF16FPT. Boende i sådana landsbygder är en del av en urban arbetsmarknadsregion och får därmed en mer eller mindre urban försörjningsstrategi. Å andra sidan finns landsbygder som på grund av sina avstånd till större städer ofta har ett relativt litet utbud av arbetstillfällen. För att kunna försörja sig krävs det ofta särskilda strategier som måste utgå från lokala förutsättningarTPF17FPT. Mellan dessa motpoler finns en glidande skala, där och rurala försörjningsstrategier över- lappar varandraTPF18FPT och finns i båda miljöerna TPF19FPT. 14TP PT Sundsström, B. . (2006): Färre kommuner. Om små kommuners problem och utmaningar, rapportserie, 15TP PT Ds 1989:22 Urbaniserad glesbygd. 16TP PT (2003): Landsbygden som resurs. (2005): Från arbetsgemenskap till fritidsgemenskap. Den svenska landsbygdens omvandling ur Locknevis perspektiv. Doctoral Thesis 2005:3. (1997): Att förstå den nya landsbygdens mosaik. i: Lokal utveckling för regional omvandling. (red). 19TP PT . O. och . (1995): Microregional Fragmentation. Contrasts Between a and a Market Economy. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Det existerar en tydlig könsuppdelning av arbetsmarknaden. av kvinnorna på landsbygden arbetar inom näringsgrenen hälso- och sjukvård, socialtjänst med mera, som cirka 23–31 %TPF20FPT av männen är sysselsatta inom näringsgrenen tillverk- ning, utvinning av och liknande. Motsvarande tendens finns i hela landet, men mönstret är till vissa delar tydligare på landsbygden. Dominansen av vissa sektorer på landsbygden för både män och kvinnor innebär också en stor utmaning i ljuset av globalisering och minskad offentlig sektor, inte minst för att förut- sättningarna för strukturomvandling ofta är sämre på landsbygden än i befolkningstäta områden. I många glesbygdskommuner finns problem när det gäller den så kallade matchningenTPF21FPT på arbetsmarknaden. Det hänger samman med att den lilla arbetsmarknaden ofta representerar relativt få branscher och ett begränsat antal företag vilket leder till låg rörlig- het och därmed få möjliga arbetsrelationer. Problemet är dubbelt: arbetsmarknaden ska tillgodoses med speciell kompetens som det finns problem med hög arbetslöshet. Det finns dock gles- bygdskommunerTPF22FPT som är lysande undantag, till exempel Åre, och , vilket får tillskrivas den positiva näringslivsut- vecklingen på dessa platser. Av de 22 glesbygdskommunerna är det bara Åre som har en lägre andel ungdomsarbetslöshet än riket mätt . För att de ungdomar som bor på landsbygden ska kunna matcha de behov av arbetskraft som finns är utbildningssystemets utformning mycket betydelsefull. Se kapitel: Kompetens, lärande och forsk- ning. 20TP PT Avser glesbygd resp. landsbygdsområden enligt områdesindelning 21TP PT Matchningen avser i detta sammanhang balans mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft 22TP PT om arbetsmarknad i glesbygd Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Några hot mot landsbygdens näringsliv och arbetsmarknad kan sammanfattas på följande sätt: Nedläggningen av äldre och traditionella företag på landsbyg- den har inte tillräckligt snabbt ersatts av nya företag inom mer framtidsinriktade och expansiva näringar. Infrastrukturen förlorar i kvalitet och kapacitet, vilket försäm- rar möjligheterna att ställa om landsbygdens ekonomi. Den globaliserade ekonomin riktar i huvudsak fokus mot större tätorter och den starkt växande privata tjänstesektorn. Utbildningssystemet förmår inte fånga upp landsbygdens ut- bildningsbehov på ett flexibelt sätt. Matchningen på arbetsmarknaden mellan tillgång och efterfrå- gan på arbetskraft är inte tillfredsställande. Problemet är gene- rellt, men hindren är större med större gleshet. Landsbygdens kapitalbehov tillgodoses inte på rimliga villkor. Det finns flera omständigheter och förändringar som håller på att ge landsbygden nya och mer positiva framtidsutsikter knutna till företagande och arbetsmarknad. Några av dessa är: Den snabbt växande livsmedelsindustrin i vissa delar av landet, där produkterna ofta är kraftigt nischade mot exklusiv kvalitet och stark lokal efterfrågan, exempelvis naturbeteskött från samt kaprifolkött i . Den växande efterfrågan av förnyelsebar energiproduktion och utvecklingen av den gröna näringen. Den glesbebyggda miljön i många landsbygdsområden har allt mer blivit en tillgång. Tystnaden och den relativa orördheten av stora naturområden attraherar fler och fler människor och har blivit en del av den expansiva besöksnäringen. Turismen är en av de privata tjänstenäringar som växer snabbast i världen. Den växer också på svensk landsbygd. Enskilda människors initiativ, byalag, intresseföreningar och andra folkrörelser och organisationer skapar framtidstro och står för en ökande del av det nya entreprenörskapet. Exempel är driften av traditionell offentlig service i samverkan med Landsbygdens företagande och arbetsmarknad kommunerna samt utvecklingsarbetet inom den framväxande sociala ekonomin. Många kommuner är i ökad utsträckning arbetet med att stödja en förändring av landsbygdens näringsliv med stöd av offentliga insatser och ideellt präglade utvecklingsinitiativ. Det är vanligt att familjer, främst barnfamiljer, flyttar till närbelägen landsbygd utanför större städer. Där växer befolk- ningen tack vare bland annat lägre bostadskostnader samt till- gång till lättillgänglig natur och inte minst fastigheter med ut- rymme för hästverksamhet. Familjer från andra länder bosätter sig på svensk landsbygd. Inflyttningen från bland annat till , , och är ett sådant tecken. Dessa flytt- ningar är ofta förenade med entreprenörsinitiativ på den nya hemorten. (Se lokala exempelsamlingen). Utbyggnaden av IT-kommunikationerna har stor betydelse för landsbygdens konkurrensförmåga när det gäller nya tjänste- och tillverkningsgrenar. De regionala högskolorna har potential att erbjuda relevant högre utbildning i flexibla former i lärcentrum, som är en viktig del av det flexibla lärandet. Kommunerna samverkar mer och mer över hela landet med syftet att höja gymnasieutbildningens kvalitet, stärka och ratio- nalisera den tekniska servicen och höja kvaliteten på det lokala näringslivsfrämjande arbetet. EU-marknaden visar ett ökande intresse för högkvalitativa livs- medel och svensk design inom bland annat snickeri-, trähus- och möbelbranscherna. 5.1.8Fördjupa kunskapen om landsbygden Landsbygdens sociala, ekonomiska och miljömässiga utveckling har stor betydelse för hela . Det gäller livsmiljön på landsbygden och de möjligheter till utveckling inom näringsliv och arbetsmark- nad som finns såväl i befintliga verksamheter som inom nya expan- derande områden. Landsbygdens ekonomi skiljer sig från de omgi- vande tätorternas/storstädernas – men det finns också många lik- artade och generella frågor.