sou · GUB333 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett kilometerskattesystem bör inte omfatta lätt trafik, i vart fall inte inom överskådlig tid. För att lätt trafik skall kunna bidra till finansieringen bör det därför övervägas om kilometerskatte- systemet skall kompletteras med avståndsberoende vägtull eller tidsbaserad vägavgift för sådan trafik. I avsnitt 8.10.3 lämnar vi en översiktlig beskrivning av hur en finansierande kilometerskatt kan se ut. I stället för att ersätta eurovinjetten med kilometerskatt skulle man kunna överväga att införa vägtull på ett antal vägsträckor. Utgångspunkten är enligt eurovinjettdirektivet att hela det transeuropeiska vägnätet skall omfattas. Om vägtullar endast införs på delar av nätet får undantaget för övriga delar inte leda till diskriminering av internationell trafik. Tung och lätt trafik kan omfattas. De aktuella vägarna bör vara lånefinansierade så att väg- 1 Artikel 17 och 18 i vinjettavtalet. tullen inte behöver tas ut som skatt. Vägtullarna kan då utformas som avgiftssystem liknande de som finns på förbindelserna över och . Det finns beprövad teknik som kan användas för att ta upp avgiften. Avgiftsbetalning kan ske anonymt vilket är en fördel ur integritetssynpunkt. En betydande nackdel med vägtull på enstaka vägsträckor är risken för avledning av trafik från de avgiftsbelagda vägarna till det angränsande vägnätet. De vägar som är aktuella att ta ut vägtull på måste vara attraktiva i förhållande till alternativa vägar. Utöver de broar där vägtull redan tas ut är det sannolikt främst på motorvägar som vägtullar kan övervägas. Det krävs att det är mycket trafik på vägen så att avgifterna kan hållas nere. Hög andel tunga lastbilar är i detta sammanhang en fördel eftersom det är en trafikantgrupp som generellt sett är mindre priskänslig än privatbilisterna. Om realistiska alternativ till den tullbelagda vägen inte saknas finns det risk att vägen underutnyttjas till följd av tullen. Effekter av avledning i form av vägslitage, trafiksäkerhet och miljöpåverkan blir särskilt allvarliga om tunga fordon använder mindre vägar som inte är avsedda för sådana fordon. Eurovinjetten innebär intäkter om ca . Det skulle krävas vägtull på ett antal vägsträckor för att generera motsvarande intäkter. Som exempel kan nämnas att vägtull på sträckan –Hogdal för tung och lätt trafik enligt bedömning skulle generera årliga intäkter på i storleksordningen 120–170 miljoner kronor2 vid avgiftsnivåer där avledningen av trafik anses acceptabel. Som framgår i föregående avsnitt finns i eurovinjettdirektivet en bestämmelse som slår fast att direktivet inte hindrar icke- diskriminerande tillämpning av särskilda avgifter för stadstrafik och avgifter som är särskilt utformade för att bl.a. motverka trängsel. Förutsättningarna för att införa tätortsavgifter, trängselskatt eller liknande bör därför inte påverkas av om vi tar ut eurovinjett eller inte. 2 Exklusive moms och utan hänsyn till kostnader för betalsystemet. Utredning om avgifter på planerade och nya sträckor av väg E6 i En särskild utredare tillkallas för att undersöka förutsättningarna för att införa avgifter för trafikanter på planerade och nya sträckor av väg E6 i . Utredaren skall överväga och lämna förslag till hur införandet av avgifter på i kan organiseras. Långsiktig planering av transportinfrastruktur Regeringen beslutade propositionen Infra- struktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20). biföll regeringens förslag (bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). beslutade regeringen att uppdra till , och länen att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen. Regeringen beslutade om tilläggsuppdrag till och . Förslag till långsiktiga planer för transportinfrastrukturen redo- visades för regeringen . Efter utvärdering och granskning av förslagen har regeringen beslutat dels att fastställa slutliga planeringsramar för läns- transportplanerna, dels att fastställa förslag till nationell banhållningsplan och förslag till nationell väghållnings- plan. Regeringen har i propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004–2015 (prop. 2003/04:95) föreslagit att utvidga den ekonomiska planeringsramen för investeringar i nationella vägar –2015 från till . har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). Regeringen har på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) föreslagit att ett antal prioriterade projekt får finansieras med lån för att möjliggöra tidiga byggstarter. Dessa vägprojekt är belägna i på vägarna E6, E20, Rv40, Rv44, Rv45 och Rv49. En möjlighet att avlasta statsbudgeten beträffande finansiering av investeringar är att ta ut avgifter av trafikanterna. I 29 § väglagen (inkl. övergångsbestämmelser) ges regeringen möjlighet att besluta att avgifter får tas ut för användande av väg som färdigställts efter . Frågan om avgiftsfinansiering är kopplad till det allmänna systemet för avgifts- och skatteuttag av transportsystemet. 2001/02:20 refereras de långsiktiga principer som fastslogs transportpolitiska beslut. Dessa innebär att de skatter och avgifter som tas ut av trafiken, och är transportpolitiskt motiverade, skall idealt motsvara trafikens samhällsekonomiska marginalkostnader och bidra till att de transportpolitiska målen nås. Regeringen arbetar på olika sätt för att förändra avgifts- och skatteuttaget i denna riktning. Ett exempel på detta är Vägtrafik- beskattningsutredningen (dir. 2001:12) som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2004:63), vilket bl.a. tog upp frågan om införande av en kilometerskatt för tung trafik. Ett annat exempel är det uppdrag som analys () och trafikverken har att utveckla underlaget för marginalkostnadsbaserade infrastrukturavgifter. Inom EU pågår ett antal motsvarande processer som syftar till att genomföra de grundtankar om en effektiv och rättvis pris- sättning av trafiken som bl.a. förordas i vitboken om en gemensam transportpolitik (KOM(2001)370). diskuteras ett förslag om att revidera och rådets direktiv /62/EG av om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (Eurovinjettdirektivet) i syfte att reglera möjligheterna att ta ut kilometerskatt och vägavgift för tunga fordon inom unionen. Det har också antagits ett direktiv om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystem (och rådets direktiv /52/EG av om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtulls- system i gemenskapen), vilket kan underlätta en körsträckebaserad beskattning även på lätta fordon. Utredaren skall undersöka förutsättningarna för att införa avgifter för trafikanter på planerade och nya sträckor av väg E6 i . Utredaren skall överväga och lämna förslag till hur införande av avgifter för användande av planerade och nya sträckor på i kan organiseras. Möjligheten för regionala myndigheter, kommuner och organisationer att ha inflytande över avgiftssystemet skall prövas. Utredaren skall föreslå taxa för fordon som skall bruka de nya vägsträckorna. Förslaget skall ha som utgångspunkt att avgifterna motsvarar kostnaderna för amorteringar och räntor för investe- ringen och att lånen skall vara återbetalda år när de nya vägsträckorna togs i bruk. Utredaren skall klarlägga och värdera de trafikstyrande effek- terna av ett avgiftssystem med avseende på miljö, trafiksäkerhet och samhällsekonomi, bl.a. hur trafiken på övriga vägnätet i den aktuella regionen påverkas om en avgift införs på de nya eller planerade sträckorna i . Utredaren skall också undersöka möjligheten till miljöstyrande avgifter och effekter av sådana. Vidare skall utredaren analysera hur en avgiftsbeläggning av en enskild vägsträcka förhåller sig till marginalkostnadsprincipen och en kilometerskatt för i första hand tunga fordon med hänvisning till förslag. I samband med övervägandena om ett system för avgifter på i bör hinder och möjligheter analyseras enligt gällande EG-rätt eller sådana rättsakter som är under behandling i ministerrådet. Utredaren skall, vad gäller redovisning av förslagets konse- kvenser för företag, samråda med . Utredaren skall redovisa resultatet av uppdraget till regeringen. Tilläggsdirektiv till Utredningen om avgifter på planerade och nya sträckor av väg E6 i Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet att bl.a. tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa avgifter för trafikanter på planerade och nya sträckor av väg E6 i (dir. 2004:103). Uppdraget skulle enligt de direktiv som fogades till beslutet ha redovisats . Med ändring av den beslutade tiden skall utredningen redovisa sitt uppdrag . Utredningen om vägavgifter på Program för hearingen Behöver vägavgifter? , särskild utredare, , utredningssekreterare, Juridiska hinder och möjligheter Vilka är problemen med dagens system för planering och finansiering av väginfrastruktur? , Kommer samhällsekonomiskt lönsamma åtgärder till stånd inom rimlig tid? Om exemplen E20 och Trollhättepaketet , Planering eller huggsexa? Efter anförandena är ordet fritt. Utredningen önskar få bl.a. följande frågeställningar belysta. Ligger dagens satsningar på vägnätet på rätt nivå? Om så inte är fallet, vad beror det på? Hur kommer investeringsbehoven och tillgången till skattemedel för infrastruktursatsningar att se ut ? Baseras besluten på vad som är samhällsekonomiskt optimalt? Vilka andra faktorer har, eller borde ha, betydelse? Är det regionala och lokala inflytandet i processen tillräckligt? Vad innebär en osäker finansiering för möjligheten att driva vägprojekt effektivt? Hur ser problemen med finansiering av väginfrastruktur ut i andra länder? Kommer vi att få se en ökad användning av vägavgifter? –13.30 Paus för lunch på egen hand Kan vägavgifter lösa problemen? Handelskammarens förslag om vägavgifter , Kilometerskatt – rättvist och effektivt? Efter anförandena är ordet fritt för en diskussion om för- och nackdelar med vägavgifter. Utredningen önskar få bl.a. följande frågeställningar belysta. Kan avgifter avse en eller flera enstaka vägar eller bör en generell lösning som gäller för alla vägar eller viss vägtyp i hela landet eftersträvas? Om enstaka vägar skall avgiftsbeläggas – vilken typ av vägar är lämpliga objekt? Är en vägavgift som tas ut för att finansiera en bro eller vägsträcka förenlig med marginalkostnadsprincipen? Finns det risk för att vägavgifter leder till för stora eller felaktiga investeringar i vägnätet? Vilka trafikanter bör omfattas av ett avgiftssystem? Finns det behov av rabatter eller undantag för vissa trafikant- grupper, t.ex. pendlare eller kollektivtrafik? Vilka faktorer är viktiga för att trafikanterna skall acceptera vägavgifter? Vad skall intäkterna användas till? Hur kan intäkterna styras till dessa ändamål? Trängselskattens syfte är att minska trängsel och förbättra miljön. Har även vägavgifter med annat huvudsyfte någon potential som ekonomiskt styrmedel för att minska transporternas miljöpåverkan (differentierad taxa som gynnar miljöbilar, internalisering av externa kostnader, undantag för kollektivtrafik etc.)? Vem bör ha inflytande över avgiftssystemet (regionala myndigheter, kommuner, organisationer)? Vilka frågor skall inflytandet i så fall avse? 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar.