sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Hjerm, (2001b) Företagande, vägen till fattigdom eller frälsning för invandrare? i Rosing, , och (red.) Marginalisering eller integration? Invandares företagande i svensk retorik och praktik. En Forsk- ningsrapport, : Hjerm, (2002a) Sysselsättning, i , , och (red.) Integration till svensk välfärd? Om invandrares välfärd , : Statistics and : 87–100 Hjerm, (2002b) Arbetsmiljö, i , , och (red.) Integration till svensk välfärd? Om invandrares välfärd , Rapport 96, : och : 101–12 (2002) Rapport 2002, : (2003) Rapport integration 2003, : (2005) Statistikrapport – Statistisk uppfölj- ning av Rapport integration 2003, : Integrations- verket Jessop, (2002a) The Future of the , : Jessop, (2002b) Liberalism, neoliberalism, and urban gover- nance: A state-theoretical perspective, i , och (red.) Spaces of Neoliberalism. in North and Western Europe, : Black- well , , och (2005) in the EU member States: State approaches towards them and their profile and social situation. Report for , Norr- : , Den sociala exkluderingen i , A. och M. Wallette (2001) Är utländska medborgare seg- menterade mot atypiska arbeten? Arbetsmarknad & Arbetsliv, 7 (3) , (1996) A Theory of Poverty and Social Exclusion, : Junestav, (2004) Arbetslinjer i svensk socialpolitisk debatt och lagstiftning 1930–2001, doctoral dissertation, , : (1989) The Undeserving Poor: from the War on Poverty to the War on Welfare, : Pantheon Books (1996) In the Shadow of the Poorhouse. A Social History of Welfare in , : Basic Books King, (1999) In the Name of Liberalism. Illiberal Social Policy in the and Britan, : Uni- versity Press Knocke, (1982) Invandrare Möter Facket: Betydelse av Hemlandsbakgrund och Hemvist i Arbetslivet, : Arbets- livscentrum Knocke, (1986) Invandrade kvinnor i lönearbete och fack, (2002) Special Build-up of Adult Education, for Education, C:\E-Library\ Education\\\Special Build-up of Adult Education () – Sweden.htm Kurzer, (1993) Business and Banking: Political change and Economic Integration in Western Europe, Ithaca NY: Lash, (1994) The making of an underclass: neo-liberalism versus corporatism, i , och (red.) A New Europe? Economic Restructuring and Social Exclusion, : UCL Press , och (2001) Finansieringssvårig- heter som hinder för tillväxt. En studie av skillnader mellan fö- retagare med och utan invandrarbakgrund, i Rosing, , och (red.) Marginalisering eller integration? Invandares företagande i svensk retorik och praktik. En Forskningsrapport, : Levitas, (1998) ? Social Exclusion and New Labour, : Light, och C. Rosenstein (1995) Race, Ethnicity, and Entre- preneurship in , : Den sociala exkluderingen i LO (2001) LOs yttrande över Förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare, LO (2004) Facket som folkrörelse, : Bilda idé , , et al. (2002) Arbete? Var god dröj! Invandrare in välfärdssamhället, : SNS , (2005) Informal and formal resources and strategies for self-employment – family and institutional sup- port for young entrepreneurs with foreign background, In- ternational Conference on Irregular Migration, Informal Labour and Community in Europe, , 1– , (1967) Where Do We Go From Here: Chaos or Community? Malheiros, (1999) Immigration, clandestine work and labour market strategies: The construction sector in the metropolitan region of , i och Joa- quin Arango (red.) Immigrants and the Informal Economy in Southern Europe, and : : 169–85 , (1987) Ruling class strategies and citizenship, Sociology, 21 (3): 339–54 , (1988) Paradise Lost? , T.H. (1950) Citizenship and Social Class, : , (2000) The politics of macroeconomic policy and wage negotiantions in , i , , och (red.) Unions, Employers, and Cen- tral Banks, : : 232–66 , (1997) Guest worker policies for the twenty-first century, New Community, 23 (4): 483–94 , (1993) Racism after Race Relations, : Rout- ledge Mingione, (1996) Conclusion, i Mingione, (red.) and the Underclass. A reader, : Black- wells: 372–83 Mitter, Swasti (1986) Industrial restructuring and manufacturing homework: Immigrant women in the UK clothing industry, Capital and Class (27): 37–80 Mulinari, och (2004) Den nya svenska ar- betarklassen, : Den sociala exkluderingen i , (1996) When markets fail: social welfare in and the , i , Gøsta (red.) Wel- fare States in Transition. National Adaptations in Global Eco- nomies, : : 116–40 , (1990) Mycket har gått snett , : 4,(A) , och (2005) Ses vi på jobbet? Etnisk segregation mellan arbetsplatser –2002, IFAU, (2002) Swedish Integration Policy for the 21st Century, , / fragor/integration/ index.htm , (1984) Contradictions of the , : Office for National Statistics (2004) Prison population, 1990– 2002: Social Trends 33, Office for National Statistics, / StatBase/ssdataset , (1978) Ekonomisk strukturförändring och invandring, : CWK , LiberLäromedel , (2005a) Svensk yrkesutbildning. Vägval i interna- tionell belysning, : SNS , (red. 2005b) Den tredje arbetslinjen. Bortom den svenska modellen och marknadsliberalismen, : Agora , (2005) The Recommodification of European Labour: Theoretical and Empirical Explorations, The Univer- sity of Bath, (), Parenti, (2000) Lockdown . in the of Crisis: Verso Patel, (2006) Notes on Gender and Racial Discrimination: An urgent need to integrate an intersectional perspective to the examination and development of policies, strategies and remedies for gender and racial equality, United Nations, , (1994) Långtidssjukfrånvaro och arbetsmiljö, i Schierup, och (red.) Arbetets etniska delning, : : 169–81 , (1972) Invandrarna och arbetarklassen i , Den sociala exkluderingen i , , och (2004) Arbetskraft till salu – med öppna gränser, LO, 51CE06CC1256F3C002BC86E/$file/arbetskraft2.pdf Polanyi, (1944) The Great Transformation: The Political and Economic Origins of Our Time, : Farrar and Rine- hart , (1992) At the end of the Third Road: Swedish social democracy in Crisis, Politics and Society, 20 (3): 305–32 , (1997) Between neo-liberalism and the German Model: Swedish Capitalism in Transition, i Crouch, och (red.) Political Economy of Modern Capitalism, , Thousand Oaks, : : 55–70 Porter, (1968) The Vertical Mosaic: Analysis of Social Class and in , : (1975) Riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken, Regeringens Proposition 1975:26, : Riks- dag Proposition (1997a) Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv, Proposition 1996/97:25, : Proposition (1997b) , framtiden och mångfalden. invandrarpolitik till integrationspolitik, SOU 1997/98:16, : Proposition (1998) , framtiden och mångfalden – från in- vandrarpolitik till integrationspolitik, Regeringens proposition 1997/98:16, : (1992) Utländsk kompetens – Ett resurstillskott till arbetsmarknaden, 1992:11, : RRV Room, , och (1989) New poverty in Community, Policy and Politics, 17 (2): 165–76 Room, et al. (1992) Observatory on National Policies to Combat Social Exclusion, Second Annual Report, : Directorate General for Employment, Social Affairs and Industrial Relations, Commission of Commu- nities Ryner, (2000) European welfare state transformation and migration, i Bommes, och (red.) Immigration and Welfare. Challenging the Borders of the , and : Routledge Den sociala exkluderingen i Sassen, (1991) The . , , , , New Yersey: Sassen, (1998) Globalisation and its Discontents. Essays on the New Mobility of People and Money, : The New Press Schierup, C.-U. (1991a) The puzzle of trans-ethnic society, i , A. och C.-U. Schierup (red.) Paradoxes of Multicultu- ralism, Aldershot: Avebury Schierup, (1991b) The ethnic tower of Babel. Political marginality and beyond, i , och (red.) Paradoxes of Multiculturalism. Essays on Swe- dish Society, Aldershot: Avebury Schierup, (1991c) The duty to work. The theory and practice of Swedish refugee policy, i , och (red.) Paradoxes of Multiculturalism. Essays on , Aldershot: Avebury Schierup, (1993) På kulturens slagmark: mindretal og størretal taler om , : Southern Jutland Univer- sity Press Schierup, (1995) A European Dilemma: , The American Creed, and EU Europe, International Sociology, 10 (4): 347–67 Schierup, (2000) Multipoverty Europe: Perspectives on Migration, Citizenship, and Social Exclusion in the Euro- pean Union and the , i Gundara, och (red.) Interculturalism in Europe: Cultural Diversity and Social Policy in Union, Aldershot: Arena Schierup, (2001) Uteslutningens politiska ekonomi: Mot en transatlantisk konvergens? Sociologisk Forskning (3– 4): 71–114 Schierup, (2002) Vart tog den sociala dimensionen vä- gen? i , , och de los (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass och etnicitet i det postkoloniala , : Schierup, (2003a) What Creed in Europe? Social Exclusion, Citizenship, and a Changing EU Policy Agenda, i Brochman, (red.) , Special issue on , 22, : , JAI: 205–44 Den sociala exkluderingen i Schierup, (2003b) Social exkludering och medborgar- skap i och EU, i , (red.) Den gränslösa välfärdsstaten. Svensk socialpolitik i det nya . 2003, : Agora Schierup, (2005) Nätverkssamhällets 'blodiga outsour- cing'. Migration och postfordistisk omvandling, Rasismer i – arbetsmarknadens flexibla förtryck, : Agora Schierup, och (1987) Be Dancing? Integration and Ethnic Transformation among Yugoslav Immmigrants in Scandinavian, : Schierup, och (1994) Arbetets etniska del- ning. Studier från en svensk bilfabrik, : , , och (1994) Den interna arbetsmarknaden – etniska skiktningar och dek- valificering, i Schierup, och (red.) Arbetets etniska delning, : : 25–80 Schierup, , och (2006) Migration, Citizenship and . A Euro- pean Dilemma, : (1999) The Immigrant Experience: Changing Employment and Income Patterns in , 1970-1993, : Uni- versity Press SFS (1986) Lag mot etnisk diskriminering, SFS 1986:442, : Riksdag SFS (1999) Lag om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, SFS 1999:130, : Riksdag SFS (2003) Lag om förbud mot diskriminering, Lag SFS 2003:307, : Riksdag , (2003) Locked up in land of the free, Voina v Irake, read_article.php?articleId=7835&lang=en Silver, (1994) Social exclusion and social solidarity: Three Paradigms, , 133 (5–6): 531–78 Slavnic, (2000) Existens och temporalitet. flyktingskapets komplexitet, Ph.D. Thesis, Akademiska avhand- lingar vid , , No. No 19 2000, : Slavnic, (2002) Informell ekonomi och välfärdssamhället, i Rosing, , och (red.) Den sociala exkluderingen i Marginalisering eller integration. Invandrares företagande i svensk retorik och praktik. En forskningsrapport, : Slavnic, (2005) Värdet på ditt arbete, Invandrare & Mino- riteter (5–6): 45–48 (2006) Social rapport , , 0E48-4F40-951B-181A84A2E74A/0/20061111.pdf Soininen, (1999) The Swedish model as an institutional framework for immigrant membership rights, Studies, 25 (4): 685–702 Soininen, (2002) Exploring EU ethnic diversity and anti- discrimination: A Swedish perspective, Immigration Politics: . National States and the EU, , , 22–27 Soininen, och (2000) Positive action in : from central solutions to local responsibility for combating ethnic discrimination, i Appelt, och (red.) Combating Ethnic Discrimination: Affirmative Action as a Model for Europe, : SOU (1995) Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv. Betänkande från , SOU 1995:75, : SOU (1996a) , framtiden och mångfalden. Slutbetänkande från , Statens offfentliga utred- ningar, SOU-1996/55, : Arbetsmarknadsdeparte- mentet SOU (1996b) Bidrag genom arbete – en antologi. Betänkande av , , SOU- 1996/151, : SOU (1996c) På väg mot egenföretagande, Statens offentliga utred- ningar, SOU 1996:55, : Arbetsdepartementet SOU (1996d) En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande, SOU 1996:27, : SOU (1997) Räkna med mångfald! Förslag till lag mot etnisk dis- kriminering i arbetslivet m.m., SOU 1997:174, : In- rikesdepartementet SOU (1999) Invandrare som företagare. För lika möjligheter och ökad tillväxt, , 1999:49, : Den sociala exkluderingen i SOU (2003) Unga utanför. Slutbetänkande av Utrednigen om unga utanför, SOU 2003:92, : Spalloni, (1994) Akademikers arbetsvillkor, In- vandrare och minoriteter, 21 (3): 8–11 Spoonley, (1992) Economic transformation and the raciali- sation of labour, ANZJ, 28 (2): 157–74 Swenson, och (2000) The Swedish emplo- yer offensive against centralized wage bargaining, i , , och (red.) Unions, Employers, and Central Banks, : Uni- versity Press: 77–106 Teekens, and . (1990) Analysing Poverty in Community: Policy Issues, Research Options and Data Sources, , Special edition 1– 1990, : Office for Official Publications of the Eu- ropean Communities , (1990) Outline of a theory of citizenship, Socio- logy, 14 (2): 189–217 Wacquant, (2000) The new peculiar institution. On the prison as surrogate ghetto, Theoretical Criminology, 4 (3): 377–89 Wacquant, (2002) From slavery to mass incarceration. Rethinking the race question in the US, , 13: 41–53 (1996a) The rise of advanced marginality: notes on its nature and implications, Acta Sociologica, 39 (2): 121–39 Wacquant, Löic J. (1996b) Red Belt, : Racial Divi- sion, Class Inequality and the State in the French and the American Ghetto, i Mingione, (red.) and the Underclass, : Blackwell: 234–74 Wadensjö, (1994) The earnings of immigrants in , paper presented at the sixth EALE Conference in , –25 Waldinger, (1996) Still the ? African-Americans and New Immigrants in Postindustrial, , , and : van Apeldoorn, (2003) The Struggle over European Order: in the Making of Embed- ded Neo-Liberalism, i , , et al. (red.) State/Space: A Reader, : Blackwell Den sociala exkluderingen i Veiga, (1999) Immigrants in the Spanish labour market, i och (red.) Immi- grants and the Informal Economy in Southern Europe, and : : 105–29 , (1998) The Myth of the . Governing the Economy in a Global Era, : , (2002) Ethnic Differences in the Swedish Youth Labor Market, i , (red.) Wages and Unemployment of Immigrants and natives in , Disserta- tion Series, : , (1987) The Truly Disadvantaged: The , the Underclass, and Public Policy, cago Press , (1999) The over the Racial Divide, and : , (2000) Inequality in Material Living Standards in Europe: A Lesson for Developing Countries? Institutional Configuration and Distributive Outcome in Union, North- South Relationships in the World Economy in the XXI Century: Inequalities, Well-Being, Opportunities, L'Aquila, , , 6–8 2000 , (2002) Inkomst och fattigdom, i , , och (red.) Integration till svensk välfärd? Om invandrares välfärd , : Statistics and king Life: 35–56 , (2003) Income and material living standards, i , (red.) Institutio- nal Configuration and Distributional Outcome, : Kluwer Academic Publishers: 113–48 , (1985) Skyddsmurar. Etnicitet och klass in invandrarsammanhang, : Liber , (1997) Multikultiungdom. Kön, Etnicitet, iden- titet, : , (2003) Etnicity, social subordination and cul- tural resistence, i Brochman, (red.) , Special issue on , Compa- rative , 22, : , JAI: 245–63 , och (1991) Paradoxes of Multiculturalism. Essays on , Aldershot: Ave- bury Den sociala exkluderingen i , och (2005) Medborgerlig agens för social inkludering. Reflektioner om svenska medborgar- sammanslutningar bildade på etnisk grund, i , Mag- nus och (red.) Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskrimine- ring, , SOU 2005:112, : , (1994) Gränslös rättvisa eller rättvisa inom gränser? Om moraliska dilemman in välfärdsstaters invandrings- och in- vandrarpolitik, : Skytteanum Om problemet att definiera en högteknologisk region, och om hur den andre konstrueras i denna process Their [IT developments] nature is shaped by what is expected to sell, not by what is expected to help produce a utopia or egalitarian society. (R. , 1995, s. 91) med vilket (den etniska) könssegregeringen och de normer som är associerade med den är inbäddade i det ekonomiska systemet – de är i själva verket så djupt inbäddade att det egentligen inte behövs någon medveten diskrimineringshandling för att bevara ojämlikheten mellan könen. (parafras av Milkman och Townsley, i C. , 2000, s. 42) Kistas shoppingcentrum har genomgått en omfattande renove- ring. Tiderna för öppethållande har också förändrats. Ledningen bakom den nya Galleria skryter med att ha stans läääääääängsta öppettider, från 10 till 22. Detta ska svara mot IT-arbetarnas livsstil. Arbete till sen eftermiddag (och ofta till tidig kväll) förutsätter att restaurangerna håller öppet till sen eftermiddag. Däremot svarar det inte mot servicepersonalens livsstil. Iranska är mor till två tonåringar. Det förlängda öppethål- landet i butiken där hon arbetar har gjort hennes kvällar med barnen kortare. , en ung polsk kvinna som arbetar i ett av kaféerna, har också fått se sina kvällar bli kortare. 1TP PT Tack till , de los , , , och , som genom att de kommenterat olika versioner av före- liggande text hjälpt mig att förbättra och renodla huvudinnehållet samt föra analysen av det empiriska materialet vidare. Ett stort tack till er alla. Det är gott och väl efter 19. Jag ska precis lämna mitt kontor, som jag delar med två kollegor, på . När jag kastar en blick över axeln ser jag det skräp och den oordning som vi tre lämnar efter oss när dagen är slut. Ändå tänker jag inte mer på det. är kontoret rent och prydligt. Någon har tömt papperskorgen, svabbat golvet och torkat av borden. Ett par med en dotter, . Han har ett manage- mentarbete i ett av de teknologiska multinationella företagen som finns i . Hon äger en affär för barnkläder. De bor på andra sidan stan i ett nyuppfört medelklassområde. Tid verkar vara något som de har ont om i sina liv. är en ung boliviansk kvinna som vistas illegalt i . Hon hämtar parets dotter från dagis, leker med henne, och stä- dar familjens lägenhet. är en somalisk kvinna som bor i och arbetar som vårdbiträde på ett av största sjukhus. I sitt dagliga arbete lyfter och tvättar hon åldringar vars familjer vare sig har tid eller kraft att ta hand om dem. har argumenterat övertygande för att avfall (waste), mänskligt och icke-mänskligt, är en väsentlig del av mo- derniteten (, 2004). Avfall, menar han, är ett resultat av modernitetens ordningsskapande (order-building) men också av ekonomiska framsteg. I modernitetens projekt ersatte det mänskliga förståndet sponta- niteten i konstruktionen av samhället. Moderniteten förutsatte en tanke om framsteg – ekonomiska, teknologiska, sociala och kultu- rella framsteg – en tanke om att världen kunde förändras i enlighet med en förutbestämd form. En vision om ordning, om en samhäl- lelig plan, var (och är fortfarande) typisk för moderniteten. Men med ordning följer alltid avfall. På samma sätt som en skulptör gör sig av med det överflödiga materialet i ett marmor- block anser att design kan beskrivas som en klyvning av handlingens fysiska konsekvenser – en klyvning i det som räknas och det som inte räknas, och i det användbara och restpro- dukter. [w]here is design, there is waste. No house is really finished before the site has been swept clean of unwanted leftovers. When it co- mes to designing the forms of human togetherness, the waste is hu- man beings. Some human beings who do not fit into the designed form nor can be fitted into it (s. 30) Globaliseringen är modernitetens projekt utsträckt över hela värl- den, eller med andra ord: utsträckningen av teknologiska och eko- nomiska framsteg, av ordningens ideal och av medlen som används för att åstadkomma dessa framsteg och nå fram till detta ideal. Den ekonomiska utvecklingen har medfört att försörjningsvägar som en gång utgjorde framgångsrika sätt att överleva upphört att fungera. Ett resultat av globaliseringen och avsaknaden av kulturella och sociala alternativ är att alla platser måste bära bördan av moderni- tetens konsekvenser – människor som gjorts överflödiga av det ekonomiska systemet (läs: arbetslöshet), mänskligt avfall, bortslö- sade liv, asylsökande och ekonomiska flyktingar. Användbara och överflödiga människor är egentligen inte olika varandra. Skillnaden ligger istället i förhållandet till den ekonomiska och sociala ord- ningen, i individens position i systemet. Eller, som ut- trycker det: it is not the difference between useful products and waste that begs and plies the boundary. Quite the contrary, it is the boundary that di- vines, literally conjures up, the difference between them – the diffe- rence between the admitted and the rejected, the included and the ex- cluded (s. 28). Både i den offentliga debatten och i akademiska sammanhang behandlas flyktingar som ett externt problem, utan relation till något lands specifika ekonomiska system. Kallat informationssamhällets svarta hål skildras uppdelningen som en av teknologiseringens gradskillnader, ett ländernas ekonomiska eftersläntrande (Castells, 1998), snarare än som en uppdelning i privilegierade kontra oprivile- gierade positioner inom modernitetens projekt. När invandrings- politik diskuteras i västerländska nationer handlar åtgärderna om hur öppna våra dörrar ska varaTPF2FPT snarare än om att jämlikt fördela fördelarna med ett projekt som sträcker sig över hela världen. Vad gäller arbetslöshet och integrationspolitik formuleras ofta pro- blemet som att det beror på en trögrörlig arbetsmarknad snarare än på ett ekonomiskt system vars logik leder till en delning i de som är inne och de som ställs utanför. Styrkan i analys ligger i konstaterandet att förekomsten av flyktingläger och getton, asyl- sökande och ekonomiska flyktingar, arbetslösa och socialbidrags- tagare inte är ett problem som kan betraktas oberoende av det moderniseringsprojekt som pågår i utvecklade (och underutvecklade) länder. huvudsakliga poäng är att han ser in- och ut- vandrare och långtidsarbetslösa som ett resultat av ordningsska- pandet och ekonomiska framsteg. Modernitet och migration är inte två av varandra oberoende processer, utan snarare två sidor av samma mynt. diskussion om beständig ojämlikhet passar väl in i detta sammanhang (, 2000). Han ser på ojämlikhet ur ett orga- nisatoriskt perspektiv, där specifika sociala strukturella förhållan- den utgör lösningar på problem som skapas inom sociala system. fokuserar på en grundläggande organisatorisk konfiguration: kategoriella par. En kategori består av en grupp aktörer som delar en gränslinje genom vilken de skiljs från och förbinds med åtminstone en annan grupp ak- törer, som tydligt stängs ute genom denna gräns. En kategori förenar aktörer som bedöms vara lika, skiljer ut aktörer som anses vara olika och definierar relationerna mellan de båda grupperna (ibid, s. 74). Således centreras kategorier kring socialt igenkännbara gränser där ojämlikhet medför asymmetriska relationer över just dessa gränser. diskussion om modernitetens ordningsskapande och organisatoriska perspektiv är självklart provokativa då de inte tar hänsyn till ofta förekommande individualistiska förklaringsmo- deller kring ojämlikhet. Genetiska kännetecken, individuella ansträng- ningar, utbildning, rekryteringsdiskriminering, språkbrister, trosupp- fattningar och attityder – alla dessa faktorer är var och en för sig otillräckliga som förklaring för den beständiga ojämlikheten (för att använda begrepp) eller mänskligt avfall (för att använda 2TP PT mobiliserades en omfattande opinion i för gömda flyktingars, och särskilt för gömda flyktingfamiljers, rätt att få uppehållstillstånd. Detta är en av endast få liknande rörelser i stor skala . Den ovilja att driva en generös flyktingpolitik avslöjar den strukturella diskriminering som genomsyrar de politiska sfärerna: invandraren ses inte som en del av väljarkåren. I värsta fall kan de bidra till att stabilisera ojämlikheten. Men de är mindre viktiga för en förklaring av ojämlikhet än de organisatoriska strukturer/gränsdragningar som går hand i hand med ojämlikheten. Betydelsen av denna insikt kan inte överdrivas.