sou · GUB3112 · 2007-01-01 00:00:00 — Organisationen skulle därigenom kunna fungera både som ett stöd till andra myn- digheter och vara pådrivande genom att ta egna initiativ med bibe- hållen hög integritet. Vägar att organisera och styra verksamheten En eller flera organisationer? En av rekommendationerna från utvärdering av de centrumen var att samordningen måste bli bättre. Det finns stora fördelar med att föra samman de centrumens nuvarande verksamhet och de tillkommande verksamheter som be- höver utvecklas under ett gemensamt paraply. Det ger en starkare organisation och splittringen minskar. Den regionala anknytningen och väsentliga delar av den nuvarande verksamheten vid de centrumen bör dock bibehållas och även utvecklas. 6Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Ett vetenskapligt havsmiljöinstitut etableras med verksamhet vid , , och . De centrumen avvecklas i sin nuvarande form och blir en del av havsmiljöinstitutet. Förordning (UHÄ-FS 1989:25) om centra för marin forskning upphävs. Institutets viktigaste uppgifter är att ge vetenskapligt stöd till miljöövervakning och att göra kvalificerade analyser, synteser och utvärderingar till stöd för myndigheters och andras arbete med att förbättra havsmiljön samt att bidra till att båtar, fartyg och fältstationer görs tillgängliga för marin forskning och mil- jöövervakning. Andra viktiga uppgifter för institutet är att öka kommunikatio- nen mellan forskare och de som arbetar med policy och åtgär- der, sprida information om miljötillståndet i havet till olika målgrupper, att öka medvetenheten om havets miljöproblem och att medverka i relevanta forsknings- och utvecklingspro- jekt. Internationell samverkan är en viktig del i verksamheten. En utvidgningen till görs för att ge ett förstärkt veten- skapligt stöd till förvaltningen av den hårt belastade södra och . Helheten med fyra regionala noder ger ett förbättrat stöd till vattenmyndigheterna och andra regionala aktörer. Till institutet knyts ett råd med ledamöter från alla deltagande universitet samt representanter för myndigheter med ansvar för havsmiljöfrågor. Det är rådet som garanterar samordningen mellan verksamheterna vid de olika universiteten. Institutets analys- och syntesenhet samt rådets kansli förläggs till . Ramarna för institutet läggs fast i en särskild förordning. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Finansieringen av institutet består dels av en basfinansiering som universiteten står för, dels en tilläggsfinansiering från forskningsrådet Formas, (miljöövervak- ningsanslaget) och . Därutöver förväntas institu- tet finansiera verksamheten genom uppdrag, forskningsbidrag och regionala utvecklingsmedel. Institutets verksamhet utvärderas . Det behövs ett vetenskapligt havsmiljöinstitut av flera skäl. Det vetenskapliga stödet till nationell och regional miljöövervakning behöver förstärkas, inte minst för att klara de nya krav som vatten- direktivet ställer. Som beskrivits i kapitel 4 saknas det till stora delar en verksamhet som utför kvalificerade analyser, synteser och utvärderingar till stöd för nationellt och internationellt havsmiljö- arbete. Det behövs ett strategiskt underlag till regeringen som stöd inför internationella förhandlingar och nationella beslut. Med fokus på forskning och kunskapsuppbyggnad kring förvaltning av havs- miljön, särskilt i ett internationellt perspektiv, kan institutet fylla den funktionen. Förutom regeringen behöver många myndigheter vetenskapligt stöd för att inom sina respektive ansvarsområden kunna vidta åtgärder byggda på bästa tillgängliga kunskap. , som central miljömyndighet och med utpekat samordningsansvar för havsmiljöarbetet och miljöövervakningen är en tydlig mottagare av underlag och rekommendationer från institutet. och andra myndigheter med ansvar för de areella näringarna har också stort ansvar för havsmiljön och är därmed även de viktiga mottagare. På den regionala nivån finns länsstyrelserna och vat- tenmyndigheterna. Med den regionala organisation med noder vid flera universitet som föreslås kan länsstyrelser och vattenmyndig- heter få vetenskapligt stöd anpassat till de regionala förutsättning- arna. Institutet bör även kunna ha en roll gentemot vattenvårdsför- bund och ideella föreningar. Ett havsmiljöinstitut bör även ha ett tydligt uppdrag att sam- verka med internationella organisationer och olika EU-organ i frå- gor om forskning och kunskapsunderlag. Miljöövervakning är en fråga som både de centrumen och många forskare är involverade i. Institutets uppgift bör vara att Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut bistå med vetenskaplig kompetens i utvecklingen av nya eller för- ändrade miljöövervakningsprogram och i utvärderingen av pågå- ende program. Det kommer att finnas ett stort behov av att samverka med vattenmyndigheterna, Natur- vårdsverket och andra aktörer för att stödja utformningen av en miljöövervakning som uppfyller vattendirektivets krav. Det bör emellertid inte ligga inom institutets uppgifter att utföra miljö- övervakning, dvs. att mäta, ta prover i fält eller göra laboratorie- analyser. Det bör undvikas att institutet blir utförare av löpande myndighetsuppgifter. I många fall finns det andra aktörer utanför universiteten som bättre kan utföra sådant arbete. Det är olämpligt att samma organisation både utför och utvärderar miljöövervak- ning. Institutet och dess forskare bör däremot använda och analy- sera data från miljöövervakningen som underlag till synteser, modeller, prognoser och rekommendationer. En viktig uppgift för institutet, och särskilt noderna vid de olika universiteten, är att bidra till att båtar, fartyg och fältstationer görs tillgängliga för marin forskning och miljöövervakning. Utan viss samordning och support riskerar dessa dyra resurser att utnyttjas ineffektivt, till nackdel för både marin forskning och övervak- ningen av den miljön. Den informationsverksamhet som de centrumen byggt upp behöver utvecklas ytterligare. Informationen behöver spridas till många olika målgrupper för att öka medvetenheten om havens miljöproblem. Kommunikationen mellan forskare, myndigheter och internationella organisationer är viktig och kan ytterligare för- bättras. Internationell samverkan, med t.ex. andra vetenskapliga havsmiljöinstitut runt och , är också angelä- gen. Forskare knutna till institutet kan engageras i utbildning inom , även om det inte är en prioriterad uppgift för insti- tutet. Institutet bör bygga vidare på och inkludera den mest väsentliga verksamhet som bedrivs vid de centrumen. Den regio- nala förankringen är viktig för att få en stark koppling till det regi- onala myndighetsarbetet på länsstyrelser, vattenmyndigheter och inom kommuner. En fortsatt stark och utvecklad regional verk- samhet garanteras genom att bibehålla de regionala noderna i , och . En utvidgning till är viktig för att kunna ge ett mer omfattande vetenskapligt stöd till förvaltningen av södra Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Ansvarsområdet för bör motsvara Södra vattendistrikt samt tillhörande utsjövatten. Eftersom södra och är hårt belas- tade, bl.a. av stora utsläpp, intensiv sjöfart och intensivt utnytt- jande av fiskeresursen, och i många avseenden skiljer sig från norra miljö finns det goda skäl till en utvidgning. har byggt upp en stark verksamhet inom det marinbiolo- giska området. Detta område ligger mycket centralt inom högsko- lans strategiska utveckling. Inom det området har Högsko- lan i arbetat med informationsinsatser mot allmänheten, samt samarbetat med myndigheter och företag inom miljöövervak- ning. Institutets verksamhet är fördelad över fyra universitet (uni- versitet, , och universitet). Den lokala verksamheten vid universiteten kal- las för noder, och motsvarar i väsentliga delar det som de centrumen gör . Vid ett av universiteten finns en analys- och syntesenhet. För samordning av verksamheten och för att olika delar av institutet ska kunna stödja varandra finns ett råd, där vart och ett av universiteten är representerade. placeras vid samma universitet som analys- och syntesenheten. Det univer- sitetet får därmed en sammanhållande roll. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Figur 6.1 Principiell organisation för havsmiljöinstitutet En kvalificerad analys- och syntesenhet behöver byggas upp för att kunna utföra bredare och djupare vetenskapliga synteser och utvär- deringar som rör både miljön och de insatser samhället vidtar för att lösa havsmiljöproblemen. Det kan handla om att analysera ett miljöproblem, att utveckla styrmedel, beslutstödsmodeller och prognosinstrument eller att utvärdera effektiviteten i beslutade styrmedel och pågående insatser. För att klara denna typ av verk- samhet krävs en bred vetenskaplig kompetens och ofta ett tvärve- tenskapligt angreppssätt. Enheten ska både arbeta med uppdrag från t.ex. myndigheter och kunna ta egna initiativ till synteser och utvärderingar. Det är viktigt för verksamhetens kvalitet och insti- tutets möjlighet att locka välmeriterade forskare till sig att det blir en balans mellan beställningsuppdrag och mer forskningsnära verk- samhet. Den forskning som bedrivs inom institutets ramar bör dock ha anknytning till institutets uppdrag och verksamhet. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Verksamheten vid analys- och syntesenheten kommer att ge ny kunskap och skiljer sig därför inte från annan forskningsverk- samhet. Det är dock inte frågan om den , ofta rent natur- vetenskapliga, forskning som redan bedrivs på universitet och högskolor . Den föreslagna verksamheten för analys- och syn- tesenheten bör vara mångvetenskaplig och ha ett tvärvetenskapligt angreppssätt som utgångspunkt. Den bör huvudsakligen bygga på redan insamlat material, t.ex. data från miljöövervakning eller redan publicerade resultat. Den ska vara stödjande och pådrivande för havsmiljöarbetet. Enheten ska kunna ta egna initiativ till synteser och utvärderingar om både kända miljöproblem och områden med liten eller bristande kunskap. Verksamheten ska ses som ett komplement till den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Enheten bör när den är fullt utbyggd bestå av minst 15 personer, varav minst hälften bör vara anställda på permanent basis. De flesta personer på enheten bör vara forskare i grunden. Möjligheten till projektanställning av forskare med i botten fast anställning på andra universitet bör användas. Det är särskilt värdefullt att fors- kare från övriga deltagande universitet i havsmiljöinstitutet med- verkar i enhetens verksamhet på detta sätt. Enheten bör i övrigt knyta både svenska och internationella forskare till sig för kortare eller . De fyra universitetens arbetsuppgifter Varje deltagande universitet har ett geografiskt ansvarsområde som motsvarar ett eller flera vattendistrikt (se förslag till förordning). Institutets nod vid varje universitet ansvarar inom sitt område och gentemot de myndigheter och andra aktörer som verkar där för: vetenskapligt stöd till miljöövervakning (design och utvärde- ring av miljöövervakningsprogram samt bearbetning av data), information och kommunikation, infrastruktur, dvs. båtar, fartyg och fältstationer, bidrag till analys- och syntesverksamheten. Ett av universiteten ansvarar dessutom för följande funktioner: chef för institutet, Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut kansli för rådet (med ansvar för samordning, nationella och internationella kontakter samt information), analys- och syntesenheten. Rådets främsta uppgift är att samordna verksamheten mellan de deltagande universiteten. Det sker genom att rådet tar fram och beslutar om en årlig verksamhetsplan för institutet. I rådet finns de deltagande universiteten representerade samt , och vattenmyndigheterna. Regeringen utser ordfö- randen. Rådet disponerar inga egna medel. Rådet är ett samarbets- organ där universiteten deltar som självständiga organisationer. Ett av universiteten förutsätts bygga upp och driva en analys- och syntesenhet och ett kansli för rådet. Det blir därmed den sammanhållande noden i institutet. som ges denna utvidgade roll måste avgöras av var förutsättningarna är bäst för att bygga upp en vetenskaplig analys- och syntesenhet. Följande principer har väglett utredningen: 1.Det bör redan finnas en betydande volym av forskning med relevans för havsmiljön inom , vilket inkluderar biologisk, annan naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig forskning. Det bör helst också finnas ett tvärveten- skapligt samarbete mellan forskare från olika discipliner. 2.Universitetet bör ha en uttalad forskningsprofil inom eller med anknytning till havsmiljöinstitutets verksamhetsområde. 3.Universitetet bör ha ett uttalat intresse för kommunikation och samarbete med myndigheter, näringsliv och andra aktörer, och ett intresse av att underlätta överföringen av forskningsresultat till praktisk användning. 4.Universitetets ledning bör ha uttryckt en positiv inställning till att ta på sig rollen som samordnande universitet i havsmiljöin- stitutet och att bygga upp en vetenskaplig analys- och syntes- enhet för havsmiljörelaterade frågor. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut och är starka inom delar av den forskning som behövs för att bygga upp en analys- och syntesenhet, men har enligt min uppfattning inte den bredd som erfordras. Valet står därmed mellan och . Bägge har en stor volym av relevant forskning och är starka inom flera områden. De uppfyller även övriga krav väl. har en mycket tydlig marin profil. universitet är starka inom tvärvetenskaplig miljöforskning och naturresursförvaltning. Därmed blir frågan om universitetens egna ambitioner att driva och utveckla verksamheten tillsammans med omgivande aktörer avgörande för val av universitet. Utredningen har varit i kontakt med rektorerna för de bägge universiteten. konstaterar att man avser att stödja uppbyggnaden av en analys- och syntesenhet inom institutet. uttalar ett starkt intresse för att ta på sig den samordnande rollen i ett havs- miljöinstitut och uttrycker tydligt en ambition att medfinansiera uppbyggnaden av den nya verksamheten. Som framgår på annan plats i betänkandet bygger konstruktio- nen av havsmiljöinstitutet på samverkan mellan fyra lärosäten. En annan utgångspunkt är att den analys- och syntesenhet som upp- rättas givetvis både ska betjäna ost- och och kunna bemannas med forskare från samtliga noder. Möjligen skulle en lokalisering till vara en symbolisk markering, men av skäl som framgår ovan kan detta inte vara ett avgörande argument. Genom att blir en nod i institutet markeras betydelsen av havsmiljön i södra . Enligt min bedömning har både och uni- versitet förutsättningar att bygga upp och driva analys- och syntes- enheten inom institutet. Med den information jag nu har förordar jag att enheten förläggs till . Argumenten för detta är tydliga profil, ledningens uttalade stöd inkluderande löfte om medfinansiering samt ett utvecklat samarbete med omgivande aktörer. Ett starkt havsmiljöinstitut och en kraftfull analys- och syntesenhet förutsätter stöd från det omgi- vande samhället. Jag bedömer att förutsättningarna för medfinansi- ering från regionala aktörer är goda i . Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Institutet bör samverka med andra vetenskapliga institut och institutioner både inom och internationellt. I är det viktigt att samverkan byggs upp med t.ex. oceanografiska enhet, laboratorier och SGU:s maringeologiska enhet. kan koppling och eventuellt samlokalisering med lik- nande verksamheter göras, vilket ytterligare kan stärka institutet och öka den totala effektiviteten i arbetet. Beslutsstödssystem för förvaltningen av havsmiljön, som t.ex. det Mistra-finansierade Baltic , skulle med fördel kunna integ- reras i institutet. Utredningen har dock fått information om att det åtminstone tillfälligt finns en annan lösning genom att Baltic knutits till det nya vid . Forskningsprogrammet med Baltic kommer att utvärderas vetenskapligt. Därefter finns det anledning att åter- komma till frågan om långsiktig placering och finansiering. Som beskrivits i kapitel 5 är en i särskild ordning reglerad verk- samhet inom universiteten den bästa lösningen för att förena obe- roende och hög vetenskaplig kvalitet med behovsstyrning, samord- ning och statlig basfinansiering. En placering vid universiteten innebär att grundläggande principer för universitetsverksamhet måste följas. Det innebär bl.a. att tjänster ska tillsättas i internatio- nell konkurrens och att delar av verksamheten ska vila på extern finansiering av projekt som sökts och erhållits i konkurrens med andra forskare. Analysen i kapitel 5 visar att en placering inom universiteten är den lösning som ger bäst förutsättningar för ett vetenskaplig institut med forskningsnära verksamhet och även ren forskning. En pla- cering inom universiteten ger även kontinuitet för den verksamhet som bedrivs inom ramen för de centrumen och som föreslås överföras till det nya institutet. En ny förordning behövs för att ge verksamheten stabilitet och långsiktighet samt för att markera frågans vikt liksom regeringens intresse i frågan. Det är också förordningen som kommer att ge institutet dess legitimitet. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Kommentarer till paragraferna i ny förordning Första paragrafen, institutet och dess placering Förutom de universitet som tidigare haft inklude- ras nu även . Andra paragrafen, institutets uppgift Punkt a) anger det som är det verkligt nya med havsmiljöinstitutet till skillnad från de centrumen. Institutet har som uppgift att göra kvalificerade analyser och synteser. Även punkt f) om en årlig redovisning är ny. Det ger institutet en tydligare roll. En årlig redovisning ger regeringen ett bra underlag för budgetarbete och andra ställningstaganden. Tredje paragrafen, institutets verksamhet Den geografiska ansvarsfördelningen följer indelningen av vatten- distrikt. kommer att ge stöd till två vattendi- strikt, medan övriga universitet ger stöd till ett vattendistrikt var- dera. Utsjövatten har fördelats på motsvarande sätt. Fjärde paragrafen, rådet och dess uppgift Eftersom verksamheten kommer att finnas på flera olika universi- tet, som vart och ett är en oberoende organisation, är det viktigt att det finns ett råd som kan knyta ihop och samordna olika delar av verksamheten. Det kan t.ex. röra kontakter med nationella myn- digheter och framställning av informationsmaterial på nationell nivå. Det kan även röra hur universiteten kan stödja varandra och särskilt den analys- och syntesenhet som kommer att finnas vid ett av universiteten. Rådet ska ta fram en verksamhetsplan för institutet. I vilka former detta bäst görs och hur det kopplar till respektive universitets planering och budgetarbete får rådet avgöra. Rådet bör också ha en roll i att främja verksamheten och se till att resultaten är relevanta och kommer till nytta. Femte paragrafen, rådets sammansättning Rådet består av åtta ledamöter; en ordförande, fyra ledamöter från de fyra universiteten samt tre ledamöter från myndigheter verk- samma inom havsmiljöområdet. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Sjätte paragrafen, sammanhållande universitet Den här paragrafen reglerar att ges ansvaret att inrätta ett kansli till rådet och att bygga upp och driva analys- och syntesenheten. Kommentar till upphävande av förordning om centra för marin forskning Den nu gällande förordningen om centra för marin forskning (UHÄ-FS 1989:25) upphävs genom att det undantag om centra som finns i förordningen (1992:815) om upphävande av författningar som kungjorts i Universitets- och högskoleämbetets författningssamling upphör att gälla. Basfinansiering föreslås komma från respektive universitet. använder universiteten tillsammans i verk- samhet inom ramen för de centrumen. Utgångspunkten är att dessa medel kan användas av universiteten inom det nya insti- tutet. Vart och ett av universiteten förväntas basfinansiera den del av institutets verksamhet som bedrivs inom det egna . Som tilläggsfinansiering för att dels ge utrymme för att göra analyser och synteser till regeringen och myndigheter, dels bidra till ökad samverkan föreslås att forskningsrådet Formas finansierar verksamheten med , miljöövervakningsanslag med 3–och Fiske- riverket med 1–. För var och en av myndig- heterna/anslagen läggs villkor in i anslagen som anger att ett visst belopp ska överföras till institutet (i praktiken till det universitet till vilket kansliet och analys- och syntesenheten förläggs). Det förutsätts att värduniversitetet för analys- och syntesenhe- ten bidrar med viss egenfinansiering till denna verksamhet. I övrigt bör institutet finansiera sin verksamhet genom uppdrag, regionala utvecklingsmedel och forskningsbidrag som söks av institutets forskare i konkurrens. Inriktningen på denna verksamhet måste dock ligga inom institutets överordnade syfte. Även internationell forskningsfinansiering, särskilt genom EU:s ramforskningspro- gram, bör sökas. Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut Analys- och syntesenhetens budget bör när enheten är fullt utbyggd omfatta och vara en kom- bination av ovan beskriven tilläggsfinansiering, medel som skjuts till av värduniversitetet och externa medel. Verksamheten vid får byggas upp succes- sivt. Högskolan har under hand meddelat att man för egen del är beredd att skjuta till vissa resurser. Möjligheterna till regionalt ekonomiskt stöd bedöms som goda. Det har framkommit att det finns stort intresse från regionen för den föreslagna nya verksam- heten vid . Efter en sexårsperiod bör en utvärdering av institutet genomföras. Utvärderingen bör ge svar på om institutet blivit den kraftsamling som avsågs och om verksamheten håller tillräcklig vetenskaplig kvalitet och ger kvalificerade och ändamålsenliga underlag till regeringen och myndigheter. För miljön bör förslaget kunna ge mycket stora positiva konsekvenser. Med ett förstärkt vetenskapligt stöd bör mer precisa och effektiva åtgärder kunna tas fram som förbättrar miljön i våra hav. Regionalt bör också förslaget leda till en förbättrad miljösi- tuation. På de orter där utbyggd verksamhet föreslås, i första hand och , kan institutet bidra till en positiv regional utveckling. Eventuellt finns det en risk att verksamheten på de övriga orterna nedprioriteras. Det bör dock kunna motverkas av rådet, där samtliga universitet ingår. Ekonomiskt har förslaget små konsekvenser. Den nya verksam- het som ska byggas upp vid institutet innebär inga ökade statsfi- nansiella kostnader, genom att förslaget finansieras genom omdis- poneringar inom befintliga anslag. Det finns goda förutsättningar för verksamheten att växa och dra in icke-statliga externa medel, t.ex. från regionala intressenter och internationella forskningspro- gram. bör en förbättrad miljö i havet minska kostnaderna för miljöskador. För de myndigheter som får stå för tilläggsfinansi- Förslag till ett vetenskapligt havsmiljöinstitut eringen kan omprioriteringar krävas som kan påverka annan verk- samhet. Regeringen har dock aviserat förstärkningar till några av de berörda myndigheternas anslag i budgetpropositionen . För berörda organisationer bör förslaget inte ha några större negativa konsekvenser. Det bygger på en verksamhet som redan finns vid de universitet som föreslås ingå i institutet. Väsentliga delar av den verksamhet som bedrivs vid de centrumen förväntas få en fortsättning inom ramen för det föreslagna institu- tet. Med en förbättrad samordning mellan universiteten finns för- utsättningar för effektivisering. Omprioriteringar inom universite- ten för att stödja institutets uppbyggnad kan eventuellt påverka annan verksamhet inom universiteten. Det föreslagna institutet och uppbyggnaden av en analys- och syntesenhet bör ge ny kraft till universiteten och forskningen kring havsmiljöfrågor. av , sakkunnig Utbildnings- och