sou · GUB38d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Om stödet till VLT beräknas på dessa utifrån kommande exemplar fick VLT per överspritt exemplar. Ett annat exempel är A-region 02 där (NT) har sin utgivningsort. NT har av sin upplaga i A-region 02. NT fick 307 tkr för sina exemplar. Cirka 2,14 mil- joner överspridda exemplar distribueras i denna region. Stödet till NT motsvarar per överspritt exemplar. Det nuvarande stödet gynnar tidningar med stora upplagor som har få överspridda exemplar i sitt primära spridningsområde. Fördelen med nuvarande ordning är att stödet är enkelt att beräkna och fördela. Nackdelen är att stödet beräknas på den stora tid- ningens hela upplaga, visserligen med avtrappning, men oavsett hur många andra tidningar man distribuerar. Ett stöd baserat på de överspridda och andratidningarnas upplagor skulle kunna ses som mer rättvist. Ett sådant beräkningssystem blir svårare att admi- nistrera och det kan uppstå gränsdragningsproblem i områden där två eller flera tidningar är lika stora. Distributionsstödet är viktigt för att behålla samdistributionen av dagstidningar. Om samdistributionen till likapris upphör skulle sannolikt flera överspridda tidningar upphöra att utkomma i många områden. och framåt har en trend varit tydlig att många tidningar försöker koncentrera sina spridningsområden av kostnadsskäl. Risken finns då att en lokal ensamtidning blir det enda alternativet för prenumeranterna på orten. För andratidningarna är situationen annorlunda efter första- tidningarnas övertagande av flera av dessa . Så länge förstatidningarna anser det ekonomiskt försvarbart att fortsätta utgivningen av andratidningarna kommer dessa att leva vidare. Det är de överspridda tidningarna som är mest beroende av att samdistributionen fungerar. En omdefinition av likapriset till att omfatta även regionala transporter skulle underlätta för överspridda tidningar att fortsätta utkomma i samma omfattning som . En utvidgning av likapriset härvidlag är inte omotiverad med tanke på den höjning av pris- differensen som skett . Med stigande priser kommer också pristilläggen i absoluta tal att öka. Att även inkludera hantering i packsal med sortering är svårare att motivera då det innebär ett merarbete. Konkurrensen inom tidningsdistributionen har som visats minskat i takt med att tidningsföretagen själva i allt högre grad övertar distributionen. påpekade också detta i sin medierapport (rapportserie 2003:2). Att återgå till den ordning som tidigare rådde med två fristående kon- kurrerande distributionsbolag är knappast möjligt längre. Däremot skulle det kunna införas ett krav i förordningen att alla distribu- tionsbolag som är godkända stödförmedlare skulle ges rätt att, med mellanrum, lämna offert på distributionen inom varje område. Om de tidningar som deltar i samdistributionen inte kan enas om en distributör skall ha rätt att besluta att allt stöd i regionen skall gå till de tidningar som väljer det lägsta anbudet förutsatt att det klart skiljer sig från det bolag som tidigare distribuerat tidningarna. Prishöjningarna hos Posten för de rikspridda endagstidningarna och Dagen kan svårligen lösas inom ramen för distributionsstödet. Ett annat sätt är att kompensera dessa tidningar direkt via driftsstödet. i presstödsförordningen gäller tidningar som utkommer en och har en minsta abonnerad upplaga på 7 000 exemplar. De skall dessutom vara spridda över landet enligt vissa krav. Dessa tidningar har ett högre stöd än andra fådagarstidningar. De tidningar som uppfyller kravet på rikstidning är Aktuellt i Politiken, NU och Hemmets Vän. Kristdemokraten var tidigare rikstidning men når inte längre upp till miniminivån 7 000 abonnerade exem- plar. Även andra endagstidningar har sina upplagor spridda över en stor del av landet. Tidningen är en medelfrekvent tidning och följer de generella reglerna för beräkning av driftsstödet till medel- och högfrekventa tidningar. Om enbart Dagen skall kompenseras för Postens prishöjningar måste ett nytt begrepp införas i presstöd- förordningen. Att helt förändra distributionsstödet som begärt, kräver en omfattande kartläggning och analys av effekterna inom alla regioner i landet. De exempel på alternativ fördelning som redovisades ovan kan inte ligga till grund för förslag om förändring. Att radikalt göra om distributionsstödet eller avskaffa det, innebär risk för att distributionen till likapris upphör i delar av landet. Inom varje treårsperiod skall anbud kunna lämnas från övriga distributionsbolag som godkänts som förmedlare av distri- butionsstöd. En precisering införs i presstödsförordningen som anger vilka tjänster som ingår i likapriset. Distributionsstödet per tidning 2003 Sammanträde om behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter Tid och plats: Kurdo , författare och debattör , f.d. utgivare av Sammanträde om förhållandena på dagspressmarknaden, m.m. Tid och plats: , Tidningsutgivarna och , Tidningsutgivarna Per Hultengård, Tidningsutgivarna , ) , , Pres(s)gruppen , Pres(s)gruppen , Pres(s)gruppen , Fådagarstidningsgruppen , Fådagarstidningsgruppen , Sammanträde om möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd Tid och plats: Tidningar som beviljats driftsstöd 2000 2005 (tkr) Bilaga 12 SOU 2006:8 SOU 2006:8 Bilaga 12 Bilaga 12 SOU 2006:8 SOU 2006:8 Bilaga 12 Bilaga 12 SOU 2006:8 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. Omprövning av medborgarskap. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. Skola & Samhälle. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt.