sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — På uppdrag av Elforsk och genomför en känslighetsanalys av hur riktlinjer för bestämning av dimensionerande flöden för dammanläggningar kan komma att stå sig i ett framtida förändrat klimat. Inom det Nordiska CE projektet (Climate and Energy, ) studeras påverkan av klimatföränd- ringar på den nordiska vattenkraften. Bägge dessa projekt slutredo- visas . Ras och skred sekundära effekter av översvämning Konsekvenserna av ras och skred kan bli stora materiellt men här är också risken för att människoliv går till spillo betydande. Ras och skred kan utlösas av översvämningar och ett förändrat klimat kan påverka riskerna. är en av de mest skredfrekventa dalgångarna i men det finns även andra områden i som är skredkänsliga (se Figur 5.1). Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning Figur 5.1 Frekvens av skredärr och raviner i . I och speciellt i är skred vanligt förekommande Källa: geologiska undersökning, 2005. Ett förändrat klimat med ökad nederbörd kan höja grund- vattentryck och grundvattennivåer. Detta försämrar stabiliteten. Ökat medelvattenflöde i vattendrag i skredkänsliga trakter medför ökad erosion, vilket också försämrar stabiliteten. Enligt SGI (et al., 2005) är en trolig effekt av ökad nederbörd en långsiktig ökning av portrycket i jordprofilen. Regionalt varierar grundvattennivåer och portryck och är beroende av flera faktorer såsom jordart, topografi, till- och ytavrinningsområden, etc. Även minskade flöden försämrar stabiliteten eftersom en lägre vattennivå, om så bara kortvarig, minskar vattnets mothållande effekt. Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning 5.2I vilka områden blir konsekvenserna av en översvämning stora? Översvämningar i städer och större samhällen kostsamma Genom stora akuta insatser av räddningstjänst m.fl. lyckades man undvika de svåraste konsekvenserna av översvämningarna i som påverkade . Trots detta ledde över- svämningen till betydande skador. Totalt uppgick skadekostna- derna på främst ledningsnät och byggnader till nära . Räddningstjänstinsatserna uppgick till ca . kommun arbetar nu med att förstärka skyddet mot översvämning. Miljödomstolen gav kommun tillståndet att bygga en damm mellan och vilken ska skydda vid höga vattennivåer. Byggstarten är planerad och dammen beräknas kosta (Nätverket för Älvsäkerhet, ). Städer och större samhällen vid vattendrag generellt i farozonen Även om skador vid översvämningar kan drabba många olika verksamheter i glesare bebyggelse blir skadorna i större samhällen ofta betydligt kostsammare. Städer och större samhällen belägna vid sjöar och andra vattendrag utgör därför sådana plaster som särskilt bör studeras I syfte att ringa in områden där konsekven- serna av översvämningar kan bli stora. Konsekvenserna av över- svämningar kan bli stora på flera platser i landet. I kapitel 3 och 4 visas att detta gäller flera städer runt samt också innerstad. Det finns dock fler platser där översvämningar kan få stora konsekvenser. Översvämningsrelaterade skador på infrastruktur kan också få betydande konsekvenser Kraftiga flöden i små vattendrag kan också få stora konsekvenser. Avbrott i viktiga kommunikationsleder, vägar, järnvägar och annan infrastruktur, kan också leda till betydande konsekvenser för samhället. Översvämningar kan bidra till att utlösa ras och skred och effekterna av sådana kan bli mycket kännbara för infra- strukturen med betydande risker också för människoliv. Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning anledning av skredet i Ånn i gav regeringen och i uppdrag att redovisa vilka åtgärder verken vidtagit eller planerar att vidta för att bedöma och förebygga risker för ras, skred och erosion som kan påverka de statliga väg- och järnvägsnäten. 5.3Några specifika områden utöver , och som riskerar att drabbas hårt Vi har inte i detalj studerat omfattningen av de skador som kan förväntas vid översvämning i andra områden än , och men vill ändå peka på några områden där vi bedömer att konsekvenserna av översvämning kan bli betydande. , med biflöden, är ett speciellt problemområde, på grund av att det är en stor älv i bitvis ganska tättbefolkade trakter. Av utsatta orter är , och de som kanske förtjänar mest uppmärksamhet. I vid i Siljan finns betydande tämligen instabila sandavlagringar och en historik av skred och s.k. kalvning uppströms. I finns det två väl dokumenterade extrema flöden, 1860 och 1916. Den dag som dessa upprepas eller överträffas kommer konsekvenserna att bli mycket stora på många platser längs älven. var också mycket aktuell , när bl.a. dammen i Noppikoski havererade i ett av dess biflöden, . är ett av de områden som specialstuderats av i projektet , se avsnitt 5.4, (et al., 2006). har också studerats i det s.k. där , och vattenreglerings- företag deltog. och andra samhällen längs kuster Förhållandena i är mycket speciella eftersom staden till stora delar är belägen under havets nivå och omges av Helgeå och . Därmed påverkas riskerna för översvämningar både av vattenflöden från det Småländska höglandet och av höga Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning Höga flöden och höga vattenstånd i och bekräftade farhågorna om att skyddsvallarna är otillräckliga. pågår omfattande förstärkningar av dessa, bl.a. med stöd av . Även om problem är unika i så finns det liknande frågor som kan uppstå vid exploatering av lågt liggande områden nära havet. Speciellt gäller detta i , som praktiskt taget saknar den landhöjning som delvis kan kompensera för ett stigande världshav. är utsatt för erosion. Särskilt stora är problemen öster om . Erosionsproblemen kan med stigande vattennivåer förvärras . är ett annat känsligt område där översvämningar förekommit tidigare. Stora områden ligger endast över havsytans medelnivå. Med stigande havsnivå är det sannolikt att riskerna för en översvämning i området, som skulle kunna få stora konsekvenser, kommer att öka. Frågan om den globala uppvärmningen och översvämningsrisker i har varit studerats inom projektet ningsrisker som slutredovisades . Detta projekt genom- fördes vid 2006, med ekonomiskt stöd från Länsförsäkringsbolagens Forsknings- fond. Arbetet berörde främst , samt , men en del rikstäckande analyser redovisa också. Några av de viktigaste resultaten från projektet (et.al., 2006)sammanfattas i följande punkte: Översvämningsriskerna är stora på många håll i . Situationen har efterhand förvärrats genom att den fysiska planeringen och utbyggnaden av infrastrukturen inte fullt ut tagit hänsyn till översvämningsriskerna. Regleringar av vattendrag och sjöar har gjort det svårare att överblicka riskbilden och i många fall förstärkt överraskningseffekten vid extrema händelser. Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning Allmänt om översvämningsrisker i För som helhet ökar risken för översvämningar främst i de västra fjälltrakterna, i och i västra . I övriga delar av landet minskar riskerna snarare något. Det finns ingenting som tyder på att de geografiska områden som drabbas skulle bli större . Riskexponeringen kan ändå öka genom att tättbefolkade områden drabbas av mer intensiva regn. Riskerna för översvämningar i , och stränderna kring sjön på grund av höga flöden i beräknas förbli oförändrade eller minska något i ett framtida förändrat klimat. Resultaten är dock inte helt entydiga. Dessa områden är utsatta för betydande risker redan under dagens klimatförhål- landen. För innebär älvens reglering, som ju kan ändras om så krävs, att beräkningarna är något osäkrare än för övriga områden. På uppdrag av Klimat- och sårbarhetsutredningen och projektet Framtidens översvämningsrisker har SMHIs forskningsavdelning tagit fram rikstäckande kartor över hur översvämningsrisken kan förändras på grund av den globala uppvärmningen. Utgångspunkt är perioden –1990 och det framtida klimatet beskrevs enligt de fyra regionala scenarier, benämnda H/A2, H/B2, E/A2 respektive E/B2 för perioden 2100 som vi även i övrigt använt oss av inom arbetet med detta delbetänkande. De hydrologiska konsekvenserna är beräknade med den s.k. HBV-modellen, som i detta fall är uppsatt för 1 001 avrinningsområden för att täcka hela yta (et al., 2004). Liksom vid tidigare redovisade beräkningar för och visar Figur 5.2 att de scenarier som bygger på den tyska globala klimatmodellen (E/A2 och E/B2) är betydligt mer nederbördsrika och ger mer avrinning än de som bygger på modellen från (H/A2 och H/B2). Men det finns gemensamma drag. Alla fyra scenarier visar en ökning av risken för översvämningar främst i de västra fjälltrakterna, i och i västra . I övriga delar av landet minskar riskerna snarare något, framför allt på grund av att risken för kraftiga snösmältningsflöden minskar. Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning Beräkning av hur 100-års flödena kan komma att förändras enligt fyra klimatscenarier och hydrologisk modellering. Kartorna representerar skillnaden mellan förhållanden 2100 och 1961 1990 i %. De två översta kartorna avser E/A2 och E/B2 scenarierna medan de två nedre avser H/A2 respektive H/B2 Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora av översvämning Källa: , 2006. 6Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar 6.1.1Förslag till åtgärder för Öka avtappningskapaciteten från till ca /s: Bygg ny avtappningskapacitet för ca /s vid () i samband med ombyggnation av Slussenområdet så att totala avtappningskapaciteten där når ca /s. I den mån det är möjligt bör kapacitetshöjningar genomföras . Förstärk vid behov kajer i området för att undvika erosion. Anpassa i för utökad tappningskapacitet med ca /s så att totala avtappningskapaciteten når ca /s och erosionsskydda . ges i uppdrag att i samarbete med berörda intressenter undersöka möjligheten att ytterligare täta luckor, utskov och markpartier där vatten från strömmar ut för att und- vika låga vattenstånd. i ges i uppdrag att kartlägga riskerna för översvämningsskador på centrala funktioner i systemet med försörjningstunnlar under samt att upprätta en plan för höjd säkerhet i dessa system. Undvik tillsvidare nybyggnation kring under nivå ca +230 cm. Vissa undantag kan göras ned till nivån +130 cm. Under nivån +130 cm bör enbart enkla byggnader som uthus m.m. tillåtas. Denna byggpolicy bör gälla till dess nya avtapp- ningsmöjligheter finns tillgängliga och bör åstadkommas genom att kommunerna i sitt ordinarie planarbete beaktar risken för översvämning till dessa nivåer. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Höj beredskapen kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare genom att förstärka samarbetet mellan berörda kommuner, länsstyrelserna, berörda myndigheter och verksamhetsutövare kring . Alla kommuner runt sjön bör delta. Utnyttja befintligt samarbete i bl.a. över- svämningsgrupp 6.1.2Förslag till åtgärder för Skydda bebyggelse mm mot höga vattenstånd. in tätare bebyggelse som finns under hundraårsnivån +22,90 m permanent med säkerhet mot dimensionerande nivå. Berörda kommuner bör ta ansvaret för att denna typ av åtgärder genomförs. in eller höj utsatta vägar och åtgärda färjeläget för Vinöfärjan. Berörda trafikverk ges i uppdrag att höja säker- heten. Länsstyrelserna i och län ges i uppdrag att i samarbete med lantbrukets organisationer kartera jord- brukets invallningsföretag och identifiera möjligheterna till och behoven av höjningar och förstärkningar för att skydda jord- bruksmark och andra objekt. Vidare bör möjligheterna att tappa vatten genom gamla studeras. Svårig- heterna att tappa mer vatten via bör därvid beaktas. Undvik tillsvidare nybyggnation kring under nivån ca +23,80 m. Vissa undantag kan göras ned till nivån +22,90 m. Under nivån +22,90 m bör enbart enkla byggnader som uthus m.m. tillåtas. Detta bör åstadkommas genom att kommunerna i sitt ordinarie planarbete beaktar risken för översvämning till dessa nivåer. Höj beredskapen kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare genom att förstärka samarbetet mellan berörda kommuner, länsstyrelserna, berörda myndigheter och verksamhetsutövare kring . Alla berörda kommuner bör delta i samarbetet. Utnyttja befintliga samarbetsstrukturer t.ex. inom . Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar 6.1.3Förslag till åtgärder för Förslag för på kortare sikt Minska vattenhållningen så att de högsta vattenstånden kan sänkas med minst ca 0,4 m. Detta bör åstadkommas genom en frivillig överenskommelse mellan om att öka tappningen från vid lägre nivåer än vad som sker . Flera alternativa tappningsregimer är möjliga för att nå samma resultat. En utgångspunkt bör vara den modell som beskrivs i kapitel 4.4.3. Vid den slutliga utformningen av tapp- ningsstrategin bör hänsyn tas till sjöfarten och påverkan på naturmiljön. bör ges ett sammanhållande ansvar för fort- satta utredningar kring ökade avtappningsmöjligheter från . bör ett förslag på långsiktig lösning presenteras. Inom ramen för detta arbete bör: SGI ges i uppdrag att genomföra fortsatta utredningar kring hur maximal avtappning genom kan ökas och vilka åtgärder som i så fall behövs. Arbetet innefattar bl.a. att kartera fullständigt för ras och skred samt att bedöma behoven av förstärkningsarbeten för att klara ett större flöde genom . Påverkan på erosion och stabilitet från korttidsreglering och sjöfart bör också klarläggas. SGU ges i uppdrag att mer ingående studera de geologiska förutsättningarna för en tunnel genom t.ex. seismisk analys och provborrningar. i ges i uppdrag att i sam- arbete med och noggran- nare studera möjliga effekter på den miljön vid olika möjliga tunnelutlopp. Länsstyrelserna i och bör dessutom ges i uppdrag att noga följa utvecklingen i naturmiljön till följd av mindre vattenstånd- variationer i . ges i uppdrag att i samarbete med och belysa översvämningsriskerna längs nedre lopp i ett framtida klimat och möjligheterna till Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar ökad avtappning utan risk för stora översvämningsskador i området. STEM ges i uppdrag att i samarbete med och Vatten- fall studera förutsättningarna för vattenkraftsproduktion i en eventuell avtappningstunnel. Undvik tillsvidare nybyggnation kring under nivå ca +47,4 m. Vissa undantag kan göras ner till nivån ca +46,5 m. Under nivån +46,5 m bör enbart enkla byggnader som uthus tillåtas. Detta bör åstadkommas genom att kommunerna i sitt ordinarie planarbete beaktar risken för översvämning till dessa nivåer. Höj beredskapen kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare genom att förstärka samarbetet mellan berörda kommuner, länsstyrelserna, berörda myndigheter och verksamhetsutövare kring . Alla kommuner runt sjön och längs bör delta. Utnyttja befintligt samarbete i bl.a. älvsamordningsgrupp och . anser vi att det blir nödvändigt att öka tappningsmöjlig- heterna med /s. Baserat på de utredningar vi föreslår ovan och förslag bör beslut fattas om en lång- siktig lösning där avtappningsmöjligheterna ökas. Detta kan ske antingen genom att en avtappningstunnel byggs eller genom att större tappning möjliggörs i genom förstärkningar av älvsidorna, erosionsskydd m.m. Förstärkningar av älvsidorna i bör genomföras oavsett eventuella tappningsökningar. Ett sådant beslut bör också baseras på utvecklad kunskap om klimat- förändringarna. Om klimatscenarierna då i ökad utsträckning pekar mot förändringar som leder till stora ökningar av högvattenstånd kan det bli nödvändigt att åstadkomma kapacitetsökningar såväl i som via en avtappningstunnel, alternativt får en större tunnel byggas. Konsekvenser för naturmiljön, såväl i som i , för vattenförsörjningen och för sjöfarten bör vägas in vid beslutet. För alla ökningar av avtappningsmöjligheterna be- höver vattendomen för prövas om. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar 6.2Behov av ändring av vattendomar 6.2.1Regler för omprövning av vattendomar Alla vattenrättsliga tillstånd kan omprövas oavsett vilken lagstift- ning de grundas på. De sakliga kriterierna är i princip också desamma oavsett tillståndets ålder. Prövningen sker enligt miljö- balkens bestämmelser, i första hand mot hänsynsreglerna i 2 kap. Det finns dock skillnader mellan tillstånd av olika ålder. Skill- naderna gäller tidsfristen för omprövning, den andel av förlust av vatten eller fallhöjd som tillståndshavaren skall tåla samt möjlig- heten att ompröva med hänsyn till att förhållandena i omgivningen har ändrats väsentligt. Tidsfristerna för omprövning varierar beroende på när dom meddelades. Den här aktuella vattendomen för , Ansökan om ändring av de för reglering gällande tappningsbestämmelserna m.m. är . För är domen angående reglering . För dessa har fristen gått ut och de är därför omprövningsbara. För med- delades dom angående ändring av gällande bestämmelser för reglering 1988. Den andel av förlust av vatten eller fallhöjd som tillstånds- havaren skall tåla utan ersättning varierar 5 och , andelen bestäms i domen. För kraftproduktion gäller högst och lägst av produktionsvärdet. För gamla tillstånd som det som gäller för och så ligger siffran sannolikt än . Omprövningen kan gå ut på att ändra bestämmelse om tillåten produktionsmängd eller liknande bestämmelse om verksamhetens omfattning samt ändra eller upphäva villkor eller andra bestäm- melser eller meddela nya sådana. Det finns alltså inte några begränsningar när det gäller typen av förpliktelser som verksam- hetsutövaren kan åläggas vid omprövningen. Begränsningen av hur långt omprövningen kan gå ligger i att omprövningen inte får resultera i så ingripande bestämmelser att verksamheten kan bedrivas eller att den avsevärt försvåras. Inskränkningar i tillståndet kan vara ändrade regleringsbestäm- melser, minskad regleringsamplitud, eller ökad minimivattenföring. Nya villkor kan gälla skyldighet att vidta skadeförebyggande åt- gärder t.ex. spegeldammar eller erosionsskydd. Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Omprövningen sker vid miljödomstolarna. Ansökan om om- prövning får göras av , och . Dessutom har ställning som part i målet och kan komma med direkta yrkanden. Detta gäller också kommuner som vill föra talan om miljöintressen och andra allmän- na intressen inom kommunen. Det åligger sökanden att se till att ansökan innehåller de upp- gifter som behövs för att den skall kunna fungera som underlag för prövningen. Enligt bestämmelserna i har också till- ståndshavaren en skyldighet att tillhandahålla den utredning om verksamheten som behövs för prövningen. I andra vattenrättsliga ansöknings mål än omprövningsmål skall sökanden betala alla motparters rättegångskostnader. I ompröv- ningsmålen gäller istället att tillståndshavaren, , och skall svara för sina egna kost- nader. Däremot står den sökande myndigheten för andra mot- parters rättegångskostnader. En omprövning av t.ex. reglering bedöms bli om- fattande, ta och kräva stora resurser hos den ansökande myndigheten. Handläggningstiden generellt beror naturligtvis på omfattningen av de frågor som domstolen skall pröva i målet. En viktig faktor är vilken inställning tillståndshavaren kan förväntas ha till ansökan. Finns en färdig överenskommelse mellan sökanden och tillstånds- havaren blir handläggningen normalt mycket enkel. Tiden påverkas också av om det finns andra enskilda intressen än tillståndshavaren som berörs av omprövningen, och av hur komplex den ansökta ändringen är från teknisk och miljömässig synpunkt. För ett normalt omprövningsmål som riktas mot ett enskilt tillstånd måste man räkna med en handläggningstid på 10 12 måna- der. Komplexa omprövningar med många intressen företrädda kan ta avsevärt , . Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar 6.2.2Ändring av och vattendomar är reglerad genom en vattendom , se ovan. Domen innehåller tappningsbestämmelser, dvs. vid vilka nivåer i olika utskov skall öppnas vid de olika utloppen i och . planerar att bygga om hela området kring . Ombyggnaden kommer att påverka utskovet och vattenföringen från till . kommer i samband med planeringen av ombyggnaden att söka tillstånd för detta enligt . De förslag som vi nu lägger om att öka avtappningsmöjlig- heterna i () och innebär andra förutsättningar för regleringen. De nuvarande tappningsbestäm- melserna bör därför ändras. Detta sker lämpligen i samband med prövningen av ombyggnad och eventuellt vid pröv- ningen av den föreslagna ombyggnaden av i . Det är väsentligt att gällande tappningsbestämmelser inte hindrar en optimal användning av ett nytt utskov. är dock av uppfattningen att frågan om omprövning av vattendomen inte bör tas upp i samband med en sådan utbyggnad. Enligt den vattendom som reglerar tappningen från , Österbygdens vattendomstols dom gäller bl.a. följande. 4) Om på grund av riklig snötillgång eller stor nederbörd vatten- ståndet enligt kontrollantens beprövande befaras komma att stiga icke oväsentligt över 4,40 m äger denne, när fråga härom uppkommer, föreskriva att Riksbro- och Stallkanaldammarna, avtappningskanalen vid och kulverten vid hållas öppna vid vattenstånd lägre än i mom. 3 säges (flödestappning), dock ej under 4,00 m. Efter samråd med dem som handha skötseln av slussarna äger kontrollanten, när risk för ett synnerligen högt flöde föreligger, även föreskriva, att , Hammarby- och Södertäljeslussarna hållas öppna också vid vattenstånd lägre än i mom. 3 säges, dock ej under 4,40 m. är enligt domen kontrollant. Det bör alltså finnas vissa möjligheter att vid extrema vattenstånd använda sig av den ökade kapaciteten i . Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Tillståndshavare och sökanden för ombyggnaden i är . I samband med prövningen av stadens tillstånds- ansökan bör tappningsbestämmelserna revideras. Om en ökning av utskovskapaciteten i sker mycket tidigare än prövningen av kan det bli aktuellt att revi- dera tappningsbestämmelserna även i samband med en prövning av en ombyggnad av i . Tillståndshavare för Söder- tälje kanal och sökande vid en sådan ombyggnad är . Något behov av en omprövning enligt omprövningsbestämmel- serna i finns därför inte enligt vår bedömning. De nödvändiga ändringarna av tappningsbestämmelserna bör ske i samband med prövningar av de ombyggnader som planeras. regleras genom en dom där de tidigare tappningsbestämmelserna reviderades. övergick ansvaret för regleringen till som består av kom- muner, jordbruksintressenter och kraftverksintressenter. En eventuell anpassning av tappningsstrategin för att motverka flöden kan enligt uppgift till stor del göras inom ramen för nu- varande vattendom. bör själva kunna bedöma behovet av en eventuell framtida justering av domen och bör då även söka ändring. Något behov av en omprövning enligt omprövningsbestämmel- serna i finns därför inte enligt vår bedömning. är reglerad genom en vattendom se ovan, av- snitt 4.1.2. har fallrättigheterna i och an- svarar för genomförandet av domens tappningsbestämmelser. Inom ramen för bestämmelserna har en relativt stor frihet att utforma sin tappningsstrategi. Detta innefattar såväl korttids- reglering över dygnet och veckan som den årsvisa regleringen. Syftet är att anpassa kraftproduktionen till marknadens behov och priser. fungerar alltså i detta avseende som ett stort regle- ringsmagasin för kraftverken i , och . Förslag till åtgärder, finansiering och konsekvensbedömningar Ett normalår uppgår produktionen i till ca vilket skall jämföras med den svenska vattenkraftproduktionen på drygt . Värdet av produktionen i uppgå till , räknat med ett råkraftpris på /kWh. En ändrad vattenregleringsstrategi i enligt förslagen i avsnitt 6.1 i avvaktan på långsiktiga åtgärder innebär minskad kraftproduktion och därmed lägre intäkter för . Denna minskning av intäkterna är dock jämförelsevis liten. Vid en omprövning skall i enlighet med lagstiftningen tåla inskränkningar på av produktionsvärdet. Det skall noteras att är helägt av staten.