sou · GUB342 · 2007-01-01 00:00:00 — Folkteatern, (inställt på grund av för få anmälda) BEVARA OCH BRUKA – VEMS KULTURARV? Inom konstmusiken dominerar manliga dirigenter och tonsättare såväl som i går. Vad beror det på? Det kan vara ett naturligt urval av den musik som håller högst kvalitet. Men det kan också förklaras av andra faktorer som gör att män premieras och kvinnor Hur kan vi göra för att få ett musikliv som tar tillvara både mäns och kvinnors erfarenheter och kunskaper? Inledning: , ordförande i ställdhet inom scenkonstområdet och , ordförande i . Föreläsning: , fil.dr i musikvetenskap. I panelen: , violinist och ledamot i inom scenkonstområdet, , tonsättare och sekreterare i , , tonsättare samt , konserthuschef. Moderator: , journalist. Ett arrangemang i samarbete med och . 18–20 NOVEMBER 2005 Kommittén medverkade även under Teaterdagarna i Riksteater- huset i 18–där vi mötte arrangörer och publik. Läs mer om Teaterdagarna på . Atalante, 1, (3–) vill utmana normer och struk- turer. Det handlar om identitet, kropp, koreografi, teori, samtida dans och kontext. Kommittén bjuder in , dansvetare, som talar under rubriken , kropp och vardagens koreo- grafi. Ett arrangemang i samarbete med och Atalante. , –14, ... och andra herrar i dansen? Kvinnor, kvinnor och så några geni- förklarade män. Vilka maktstrukturer styr repertoar, bidragsfördel- ning och utbildning inom dansen? Hur kan vi arbeta med jäm- ställdhet i en konstnärlig organisation där flest kvinnor är verk- samma? Inledning: fil.dr samt från och från . Moderator: , producent . I panelen: , dansare och projektledare, rektor på , , koreograf, chef för och ledamot i inom scenkonstområdet och , chef för . Ett arrangemang i samarbete med . (26–) vill utmana normer och struk- turer. Det handlar om identitet, kropp, koreografi, teori, samtida dans och kontext. Kommittén bjuder in , fil.dr i teoretisk filosofi och expert i kommittén, att tala under rubriken , kropp och jämställdhetsarbete. Ett arrangemang i samarbete med och . VI ÄLSKAR VÅRA KÖNSROLLER Vad är det vi ser på våra scener? Hur ser kvinnorna ut? Och män- nen? Vissa påstår att scenen ägs av männen. Men i publiken är tre av fyra kvinnor. Vad är jämställd teater? Finns det och är det något vi vill ha? Ett samtal kring kropp, kön och teater under ledning av performanceartisten (och ). Inledning: , kritiker. I panelen: , kritiker, , skådespelare, , skådespelare, , skådespelare. Ett arrangemang i samarbete med . Om du är något annat än vit, heterosexuell medelklass och köper en biljett till en dans- eller teaterföreställning, är chansen ganska liten att du får se dig själv eller din historia representerad när ridån går upp. Trots vårt lands stolta kulturpolitiska mål – att alla ska vara delaktiga i kulturen – är den vita medelklassheteronormen kompakt på scener. Eller är den? Ipanelen: , teatervetare och professor i genus- vetenskap, , chef för , , prorektor vid i , från hbt-grupp samt , ledamot i kommittén, chef för och . seminariecenter diskuterar kommittéledamoten tillsammans med publik och inbjudna queera scenkonstnärer, institutionschefer och kultur- politiskt aktiva: Hur skulle en queerfeministisk kulturpolitik kunna se ut? När får vi se icke-heteronormativ scenkonst på institutioner, läns- och regionteatrar? Är queera scenkonstnärer över huvud taget intresserade av att komma in på statliga institutioner och scen- konstutbildningar? Kanske måste den riktigt nyskapande och radikala scenkonsten skapas utanför det etablerade och visas på alternativa platser, som ? Eller måste den? Ett arrangemang i samarbete med och . JÄMLIKHET I SCENKONSTEN – HUR SKA VISIONERNA FÖRVERKLIGAS? delade ut sitt nyin- stiftade Kulturelitpris till Dramatenchefen . I samband med prisutdelningen uppvaktade Plural Kultur- departementet med kravet att staten ska dra in stödet till de kultur- institutioner som inte uppfyller jämlikhetskraven i reglerings- breven. Plural menar vidare att av institutions- teatrarnas repertoar bör innehålla pjäser av kvinnliga dramatiker. En panel bestående av , ordförande i regeringens kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet samt VD för , från samt , rektor för i diskuterar: Är kvotering rätt medel för att uppnå jämlikhet inom scenkonsten? Vilka alternativ finns? Hur ska fler människors verklighet gestaltas på de svenska teaterscenerna? Samtalsledare: , ABF . Ett arrangemang av ABF , där kommittén deltog. ÄR KVALITET ETT (KÖNS)NEUTRALT BEGREPP? Ett ord som inom scenkonstområdet stötte på nästan direkt i undersökningsarbetet var kvalitet. Kvalitet spelar roll överallt: i recensioner när föreställningar sågas eller rekommenderas, hos när pengarna fördelas och på teatrarna när repertoaren sätts. Men det är mer sällan som begreppet kvalitet problematiseras och särskådas. Märkligt och spännande tyckte vi och bjuder därför in till en begreppsresa . Det blir föreläsning och debatt: Vad är kvalitet? Vem definierar det? Är det ett absolut begrepp? Har det haft olika betydelse ? Kan det någonsin stå fritt från föreställningar om kön, sexualitet, etnicitet och klass? Och finns det egentligen någon kvinnlig och manlig kvalitet? Moderator: , genusvetare och journalist. I panelen: Yael Failer, teatervetare och postkolonial teoretiker, , frilansregissör, , aktiv i nätverket , , regissör och dramatiker, chef för den fria teatergruppen samt , frilansande dramatiker. , fil.dr i interaktionsdesign, deltog med ett föredrag inspelat på CD-skiva för uppspelning under seminariet. Ett arrangemang i samarbete med . ETT GIVANDE GENUSPERSPEKTIV PÅ Det bultar och det bankar på teaterhögskolorna. höjs röster för att ett genusperspektiv ska genomsyra undervisningen. Studenter, rektorer och lärare kämpar för att förändra gamla genus- strukturer och traditioner. Kan det vara undervisningsrevolution på gång? inom scenkonstområdet har granskat och fört dialog med högskolorna och är det för redovisning. På seminariet diskuterar vi vad för slags jämställd- hetsarbete som egentligen bedrivs ute på högskolorna och vi frågar oss: Kan genusperspektivet bli en påverkande kraft i den konst- närliga undervisningen? Vad spelar traditionen för roll med mästar- lärlingförhållandet och den tysta kunskapsöverföringen genera- tioner emellan? Hur kan högskolorna påverka branschen? Inledningsvis en föreläsning om kommitténs arbete, sedan följer ett samtal där studenter berättar om sina erfarenheter, rektorer om sina visioner och skolorna byter erfarenheter med varandra. Inledning: , politiskt sakkunnig vid Utbildnings- och . I panelen: studenter från och samtliga teaterhögskolor, , prorektor vid i , , rektor i , Per , rektor på , , biträdande högskolerektor på i samt , lärare vid i . Ett arrangemang i samarbete med . Statistisk kartläggning av jämställdheten i institutionernas organisation och repertoar är statistikansvarig myndighet inom kulturområdet. tar fram ett antal rapporter om kulturstatistik inom olika områden. har myndigheten inte tagit fram någon könsuppdelad statistik över verksamheten vid de regionala och nationella institutionerna.1 Kommittén bestämde sig för att göra en kartläggning av hur representationen av män och kvinnor ser ut vid de nationella och regionala institutionerna. Denna kartläggning ingår inte som uppdrag i kommitténs direktiv, men då behovet av en sådan varit stor har kommittén ändå valt att göra den. Vi har fokuserat på de konstnärliga yrkena och använder våra resultat som analysunderlag för att kunna exemplifiera de strukturer, bland annat könsmaktordningar, som finns inom scenkonstområdet både som arbetsmarknad, som kulturbärare och som ansvarigt för kulturarvet. Med de resurser som stått till vårt förfogande var vi tvungna att göra vissa begränsningar och kartläggningen kan inte betraktas som heltäckande för scenkonstområdet. Kommittén önskar med detta överlämna det fortsatta initiativet för att kartlägga det offentligt finansierade scenkonstområdet till (se även vår motivering sist i denna bilaga). 1 Det finns dock vissa sammanställningar över repertoarer, gjorda av organisationer (på uppdrag av ) och privatpersoner (och inför seminarium på 2004). På teaterområdet bad vi de nationella institutionerna (2 stycken), de regionala teaterinstitutionerna (18 stycken) och stadsteatrarna (6 stycken) att inkomma med programblad och program /2005 och 2005/2006. På dansområdet är de nationella och regionala institutionerna färre (6 stycken), så där valde kommittén att lägga till fyra gästspelsscener som har en central roll i danslivet. På musikteaterområdet har vi valt att granska den nationella institutionen på området, och därtill ytterligare sex regionala institutioner som uppbär statligt anslag. Inom musiklivet valde kommittén att fokusera på orkester- institutionerna (18 orkestrar). Att även kartlägga representationen inom länsmusiken blev en alltför övermäktig uppgift. Det var dels svårt att skilja ut genrer från varandra, att definiera vad som stämde överens med den definition av gestaltande scenkonst som kommittén arbetar efter. Dels var systemet med mycket liten egen produktion och stor beställningsverksamhet alltför omfattande att spegla i en kartläggning. Där får kommittén hänvisa till den stati- stik med jämställdhetsperspektiv som nu håller på att ta fram och som omfattar länsmusiken. Länsmusiken berörs dock i andra delar av utredningen. Materialet om orkesterinstitu- tionerna är inhämtat på samma sätt som det om teatern, men har även kompletterats med uppgifter ur betänkande.2 All använd statistik över teater, dans, musik och musikteater är granskad och godkänd av respektive institution förutom statistiken över festivalernas repertoarer och organisationer som inte är granskad av de ansvariga. Staten står för knappt hälften av de offentliga anslagen till kulturverksamhet. Vi har gjort en beräkning av hur statens anslag fördelade sig mellan konstformerna teater, dans, musik och musikteater. Publiken är en sällan kartlagd grupp, men vi har fått tillgång till en del av de fåtal marknadsundersökningar som ett antal av institu- tionerna har genomfört. Därutöver finns det två levnadsvaneunder- sökningar med delvis fokus på kulturvanor gjorda , det är och vid som tagit fram dem. 2 Den professionella orkesterverksamheten i , SOU 2006:34. Den statistiska signifikansen för kartläggningen över organisation och repertoar (ej publik) får betraktas som heltäckande för de variabler som vi valt. Eventuella skillnader i mäns och kvinnors representation är på det sättet säkerställda. Tidsperioden är för kort för att dra slutsatser om någon tydlig trend i utvecklingen. Vi har vi tittat på följande yrkesgrupper: teaterchefer, dramatiker, regissörer, skådespelare. Vi har korsat dramatiker med regissörer för att se om det finns några samband mellan hur regissörer väljer/utses att regissera dramatiker av ett visst kön. Vi har delat upp repertoaren i barn- respektive ungdoms/vuxenföreställningar. Det ger underlag för att avgöra om eventuella könsskillnader mellan regissörer och dramatiker som gör barn- respektive ungdoms/vuxenproduktioner. För de tre stora stadsteatrarna och har vi granskat de regissörer som tar plats på . Hur många är män och hur många är kvinnor? Vi har tittat på följande yrkesgrupper: operachefer, musikchefer, orkesterchefer, konstnärliga ledare, sångsolister, regissörer, koreografer, musiker och dirigenter. Vi räknar även på tonsättare och librettister. En fördjupad analys sker genom att dela upp tonsättare och librettister mellan dem som är födda före respektive . Vi har tittat på följande yrkesgrupper: danschefer/konstnärliga ledare och konstnärliga rådgivare, koreografer, scenografer och dansare i kompanierna. Vi har även tittat på två konstnärliga yrken bakom scenen, kostymör och ljusdesigner och vi har räknat på antalet dansroller på scenerna. En fördjupad analys av dansorganisationerna görs genom att gruppen organisationer som producerar en egen repertoar, jämförs med dem vars repertoar består av gästspel. En fördjupad analys av möjliga könsstereotypa yrkesgrupper bakom scenen görs genom att belysa yrkesgrupperna kostymör och ljusdesigner. Vi har tittat på följande poster: chefdirigenter, gästande dirigenter, musiker, solister (sång och instrument sammanslaget), programråd och tonsättare. En fördjupad studie av tonsättarna sker genom att dela upp dem i grupper om födda före respektive . En fördjupad analys sker även genom att granska köns- sammansättningen i programråden, och jämföra mellan programråd för vuxenrepertoar med programråden för barn- repertoar. Vi har avgränsat kartläggningen till professionell teater och till institutionernas egenproducerade repertoar. Statistiken belyser inte kvalitativa aspekter som rollernas omfattning eller betydelse i pro- duktionen. Tabell 1 Teaterinstitutioner i kartläggningen Nationella scener (2) Stadsscener (5) Bortfall (4) Regionala scener (15) Byteatern läns teater Dalateatern Folkteatern Länsteatern i Norrbottensteatern Regionteatern – Musik och Teater Musik och Teater Teater Teater Ung scen öst Västerbottensteatern Ett litet bortfall i repertoar och organisation som ses i uppställ- ningen ovan, gör att kartläggningen inte är fullkomligt heltäckande, men för teaterchefernas del så har vi varit i kontakt med dem alla och kan därför räkna dessa. Vi har valt att fokusera på titeln teater- chef. Vi är medvetna om att det i flera fall även finns en konstnärlig ledare som bestämmer över det konstnärliga arbetet, och vi ser en utveckling mot att uppdelningen mellan administrativ och konst- närlig chef ökar, men i de flesta fall i vår kartläggning är det samma person som är både teaterchef och konstnärlig ledare. För de 26 teaterorganisationerna ser vi totalt 2004/2005 tre kvinnliga chefer och 23 manliga chefer. Kvinnorna återfinns vid , vid Dalateatern och vid Musik och Teater. Övriga teatrar innehar alla manliga chefer. Det finns således till exempel ingen kvinnlig chef på någon av stadsteatrarna. Detta ger att den totala fördelningen av kvinnliga respektive manliga chefer på svenska teatrar 2004/2005 är kvinnor och män. Teaterchefer - alla teatrar 2004/05 Teaterchefer - alla teatrar 2005/06 2005/2006 har det skett ett par förändringar. Ytter- ligare en kvinna har tillträtt som chef på en regional teater (Väster- bottensteatern), och en kvinna har inträtt i delat ledarskap på en stadsteater (). Den totala fördelningen av kvinnor och män på teaterchefsposter har förändrats till kvinnor och män (5 kvinnor och 22 män). Tabell 2 Teaterchefer nationella teatrar, 2004/2005 och 2005/2006 T eaterchefer - regionala teatrar 2005/06 T eaterchefer - regionala teatrar 2004/05 Vid de regionala teatrarna ses säsongen 2004/2005 16 manliga och två kvinnliga chefer. Säsongen efter, 2005/2006, ses 15 män och tre kvinnor som chefer. På stadsteatrarna ses ingen kvinnlig chef säsongen 2004/2005 enligt diagram nedan. Säsongen efter, 2005/2006, ses en kvinnlig chef i delat ledarskap med en man, och således en kvinna och sju män på chefsposition vid stadsteatrarna. Teaterchefer - stadsteatrar 2004/05 Teaterchefer - stadsteatrar 2005/06 För att förstå aktiviteten på de svenska scenerna följer här i tabell 3 en översikt över antalet pjäser som satts upp på respektive nationell scen, regional scen, och stadsteaterscen.3 Tabell 3 Antal teaterproduktioner Antalet produktioner säsongen 2004/2005 var 239 respektive 238 säsongen 2005/2006. De nationella teatrarna gjorde ett färre antal produktioner jämfört med säsongen innan, medan de regionala gjorde fler. Totalt har vi räknat in 204 (2004/2005) respektive 196 (2005/2006) regissörer för de kartlagda säsongerna, med en total könsfördelning på män och kvinnor /2005, och män och kvinnor /2006, representa- tionerna ligger således inom gränsen för en statistisk jämställdhet.4 3 Fyra teatrar är inte medräknade, se tabell 1. 4 Vi räknar en statistisk jämställdhet som att det underrepresenterade könet uppgår till av antalet, se även inledningskapitlet för en diskussion om detta. Regissörer - alla scener 2004/05 Regissörer - alla scener 2005/06 Intressant blir det när regissörerna delas upp i de olika nivåerna nationell nivå, regional nivå respektive stadsteater. Då ses till exempel att på de två nationella teatrarna har majoriteten regissörer svängt från män till kvinnor mellan de båda kartlagda säsongerna (från män till män, respektive från kvinnor till kvinnor) även om båda fördelningarna ligger nära en jämn könsfördelning. Regissörer - nationella scener 2005/06 Regissörer - nationella scener 2004/05 På de regionala scenerna är fördelningen i princip densamma och inom gränsen för statistisk jämställdhet för de båda säsongerna, manliga regissörer och kvinnliga regissörer. Regissörer - regionala scener 2004/05 Regissörer - regionala scener 2005/06 På stadsteaterscenerna ser vi den största andelen manliga regissö- rer, båda säsongerna ligger andelen på män och kvinnor. SOU 2006:42 Bilaga 5 Regissörer - stadsscener 2004/05 Regissörer - stadsscener 2005/06 Totalt sett återfinns den största manliga övervikten vid stads- teatrarnas scener, den ligger precis på gränsen för en statistisk jäm- ställdhet. För de tre stadsteatrarna , och samt , har vi granskat vilka regissörer som tar plats på . Totalt verkade 24 regissörer 2004/2005 på de stora scenerna respektive 22 regissörer 2005/2006. Könsfördelningen mellan dessa regissörer var säsongen 2004/2005, män och kvinnor. Säsongen 2005/2006 har kvinnornas andel ökat markant, till och de manliga regissörerna står för , men det ligger fort- farande inte inom gränsen för en statistisk jämställdhet. Regissörer - stora scener 2004/05 Regissörer - stora scener 2005/06 Vi har räknat antalet anställda och kontrakterade skådespelare vid de statligt finansierade teaterinstitutionerna. Dessa siffror berör varken anställningens/kontraktens form eller omfattning. Den totala fördelningen av antalet skådespelare visar på att det genomgående är en lite större andel män än kvinnor anställda och anlitade men att fördelningen av manliga och kvinnliga skåde- spelare ligger inom gränsen för en statistisk jämställdhet. mantaget fördelar de sig mellan män och kvinnor 2004/2005, och en lite mer utjämnad fördel- ning 2005/2006, då vi beräknar att män och kvinnor varit engagerade (cirka 1 900 personer totalt för respektive säsonger). Skådespelare - alla scener 2004/05 Skådespelare - alla scener 2005/06 På de två nationella scenerna är majoriteten av de engagerade män, även om representationen ligger inom den statistiska jämställdhets- gränsen, män 2004/män 2005/2006, (och motsvarande andel kvinnor är //2006). Skådespelare - nationella scener 2004/05 Skådespelare - nationella scener 2005/06 På de regionala teatrarna är representationen av kvinnor och män mer jämn, män och kvinnor för båda säsongerna. Skådespelare - regionala scener 2004/05 Skådespelare - regionala scener 2005/06 För stadsteatrarna ser vi en tydlig förändring mellan de båda kart- lagda säsongerna, andelen representerade kvinnor har ökat. Säsongen 2004/2005 var de manliga skådespelarna och de kvinnliga skådespelarna och säsongen 2005/2006 var de manliga skådespelarna och de kvinnliga . Skådespelare - stadsscener 2004/05 Skådespelare - stadsscener 2005/06 Vi ser också en viss skillnad mellan de olika nivåerna, på de regio- nala teatrarna är könsfördelningen betydligt jämnare än på stads- teatrarna där män utgör en större andel av de engagerade skåde- spelarna. Här måste förtydligas att detta visar på antalet engagerade skåde- spelare, dessa siffror garanterar inte att skådespelarna har någon årsanställning, eller att de har haft en huvudroll eller annan bety- dande roll i någon av produktionerna. Det visar inte heller på åldersfördelningen för skådespelarna, vilket hade varit en intressant variabel att analysera. Vi har räknat antalet spelade dramatiker vid landets scener. För varje institution är dramatikerna räknade som enskilda personer vilket betyder att om en teater gjort flera uppsättningar av samma dramatiker är denna bara räknad en gång för den teatern. Däremot har en dramatiker som sätts upp på olika teatrar under samma säsong räknats för varje teater. För att se hur fördelningen mellan antalet verk av kvinnliga och manliga dramatiker (oavsett om det är samma person eller olika personer som författat) ser ut utifrån antalet uppsatta pjäser, finns en sammanställning under nästa rubrik. Bland representationen av dramatiker finns en tydlig övervikt av män, men andelen kvinnor har ökat inom alla tre institutions- nivåerna från säsongen 2004/2005 till säsongen 2005/2006 – i den totala sammanräkningen 2004/2005 ser vi en fördel- ning, enligt våra beräkningar, som visar att av dramatikerna är män och av dramatikerna är kvinnor. Då har inte hänsyn tagits till om någon dramatiker representeras med flera verk. Säsongen 2005/ökade andelen kvinnliga dramatiker något, så att av författarna är män och är kvinnor. Dramatiker - alla scener 2004/05 Dramatiker - alla scener 2005/06 På den nationella nivån har andelen kvinnliga dramatiker ökat från till mellan de båda säsongerna (och mot- svarande minskat från män till män). Dramatiker - nationella scener 2004/05 Dramatiker - nationella scener 2005/06 På de regionala teatrarna är representationen bland dramatikerna mellan de båda säsongerna, kvinnor och män. Dramatiker - regionala scener 2004/05 Dramatiker - regionala scener 2005/06 På stadsteatrarna ser vi en förändring från manliga dramatiker och kvinnliga till manliga och kvinnliga dramatiker. Dramatiker - stadsscener 2004/05 Dramatiker - stadsscener 2005/06 Genomgående verkar könsrepresentationerna ha jämnat ut sig till säsongen 2005/2006, även om det inte går att fastställa någon trend utifrån endast dessa två säsongers repertoarer. Dramatiker och regissörer efter produktion Här kartläggs dramatiker och regissörer utifrån de verk som satts upp. Ett par produktioner har fallit bort genom att vi inte haft full information om textförfattare/dramatiker och regissör. Bortfallet uppskattas till mindre än fem procent.5 Ytterligare en faktor finns att belysa, men som vi räknar med inte har någon större effekt på resultatet: de redovisade uppsätt- ningarna för och gäller inte säsongsvis utan årsvis – det betyder att och stadsteaters repertoarer för är inräknade i redovisningen av säsongen 2004/2005 och deras repertoarer för är inräknade i redovisningen av säsongen 2005/2006. En uppdelning har gjorts i barnteater respektive ungdoms- och vuxenteater. Här kan det finnas enstaka produktioner som hamnat i fel kategori, men de är i så fall ett marginellt antal. Då en man och en kvinna har delat på regi eller textförfattande har vi räknat dessa som kvinna, eftersom vi är intresserade av att granska hur ofta kvinnor får utrymme i relation till män. 5 Jämför med det totala antalet angivna produktioner enligt tabell 3. Dramatiker och regissörer säsongen 2004/2005, vuxen/ungdom Antal ungdoms- och vuxenuppsättningar: 176 Säsongen 2004/2005 var av verken för vuxna och ung- domar skrivna av manliga dramatiker och av kvinnliga dramatiker. av verken var regisserade av män och var regisserade av kvinnor. Regissörer ungdoms/vuxenprod. Dramatiker ungdoms/vuxenprod. En uppdelning av hur kvinnliga och manliga regissörer väljer eller väljs ut att regissera en viss dramatiker visar att av de 122 verk som är skrivna av män har regisserats av män och har regisserats av kvinnor. Av de 105 verk som är regisserade av män är skrivna av kvinnor och skrivna av män. Manliga regissörer regisserar dramatiker, 2004/05 Kvinnliga regissörer regisserar dramatiker, 2004/05 Av de 54 verk som skrivits av en kvinnlig dramatiker har regisserats av kvinnor och av män. Av de 71 verk som regisserats av kvinnor har skrivits av män och skrivits av kvinnor. Dramatiker och regissörer säsongen 2004/2005, barn Antal barnuppsättningar: 50 Av uppsättningarna som riktar sig till barn är hälften författade av kvinnor och hälften av män 2004/2005. 50 uppsättningarna fördelar sig Dramatiker - barnproduktioner 2004/05 Regissörer - barnproduktioner 2004/05