sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — Den ena komponenten visar i vilken utsträckning den totala skillnaden beror på skillnader i egenskaper, givet att dessa egenskaper belönas på en likartad sätt för båda grupperna. Denna del brukar betecknas som den förklarade delen av den totala genomsnittsskillnaden. Den andra komponenten visar i vilken utsträckning den totala skillna- den beror på skillnader i avkastning på observerade egenskaper och betecknas som den oförklarade delen. Den oförklarade delen består dels av skillnaden i utdelning för de observerade egenskaper som är med i modellen och dels på icke-observerbara egenskaper, dvs. utelämnade variabler som kan tänkas påverka utfallet. betraktas ofta som diskriminering, men som tidigare kan ofullstän- dig information i data eller ofullständiga modeller vara en del av förklaringen till skillnader i utfall mellan grupper. Fördelen med två-ekvationsmodeller är att hänsyn inte bara tas till skillnader i egenskaper utan även till skillnader i utdelningen för dessa egenskaper. På så sätt kan den totala skillnaden mellan två grupper i samhället kvantifieras i en del som förklaras av modellen och en del som är oförklarad. Skillnader i ersättning mellan grup- perna antas vara diskriminerande, om inte trovärdiga anledningar till dessa skillnader finns. Två-ekvationsmodeller är såsom en- ekvationsmodeller känslig för rimlig kritik om utelämnade variab- ler. I så fall gäller samma resultat som . Det blir svårt att säkerställa i vilken utsträckning den oförklarade skillnaden beror på diskriminering eller utelämnandet av relevanta variabler. Experiment för att identifiera diskriminering På grund av svårigheter att identifiera diskriminering med sedvan- liga statistiska metoder har experiment utvecklats som ett intres- sant alternativ. Att identifiera en kausal effekt mellan etnicitet och ett arbetsmarknadsutfall är enklare med ett genomtänkt experiment design. Själva grundpelaren i labboratorieexperiment är dels möj- ligheten att slumpa vilka som får en behandling och dels möjlighe- ten att kontrollera miljön och säkerställa att endast en stimulus förändras i taget. Förändringens inverkan på ett utfall kan därmed isoleras. Många intressanta laboratorieexperiment har genomförts för att mäta till exempel omedvetet diskrimineringsbeteende, dvs. hur individer påverkas av subliminala stimuli om hudfärg eller etni- citet.TPF15FPT I finns två labboratoriestudier om etnisk diskrimine- ring. (2000) utför ett antal förhandlingsexperiment och fin- ner framförallt att utrikes födda är mindre benägna att bli valda som förhandlingspartner än infödda. (2004) utför experi- ment för att mäta tillit och generositet mellan två delvis anonyma motparter. Paren i studien känner enbart till motpartens efternamn vilket används som en signal om etniskt tillhörighet. Resultaten visar i synnerhet att infödda män uppvisar mindre tillit och genero- 15TP PT Se exempelvis Word et al. (1974), (1983) och Dovidio et al. (2002). Exemplen är hämtade från Measuring Racial Discrimination som beskriver ett antal intressanta labboratorieexperiment som mäter subtila eller omedvetna diskrimineringsattityder eller beteende. Författarnas slutsats är att diskriminering oftast är dold, subtil eller omedveten. Se även Fershtman & Gneezy (2001). sitet till personer med utländsk bakgrund, i jämförelse med perso- ner med svensk bakgrund.TPF16FPT Denna tendens har hittats i ett flertal studier, dvs. att diskriminering huvudsakligen är ett manligt feno- men (, 2000; Fershtman och Gneezy, 2001; , 2004). Tvärtom från labboratorieexperiment har så kallad fältexperi- ment fördelen att testa förekomsten av diskriminering i realistiska miljöer. Ett exempel på fältexperiment är par studier som används bland annat för att testa bostadsmarknaden i . Två individer med samma observerbara egenskaper förutom hudfärg (samma anställningsförhållande, inkomstnivå och familjeställning) söker samma hyreslägenhet. Paren är tränade i att uppträda på ett likartat sätt och ordningen (vilka som först söker lägenheten) varierar. Fältexperiment har använts för att testa förekomsten av diskrimi- nering, inte bara på bostadsmarknaden utan även på exempelvis kreditmarknaden och för att belysa diskriminering i anställnings- förfarandet. I gjorde DN en uppmärksammad studie där individer med svensk kontra utländsk klingande namn ringde på ett antal utannonserade jobb och angav samma meriter. Undersök- ningen tydde på att diskriminering förekommer i . Arbets- givare som ingick i testet visade i genomsnitt större intresse för personer med svensk klingande namn än för de med utländsk klingande namn alternativt utländsk uttal, allt annat lika.TPF17FPT IntegrationsverketT har fått i uppdrag av regeringen att genom- föra ett liknande fältexperiment i . Genom så kallad situa- tion testing ska , i samband med Internationella arbetsorganisationen (), undersöka förekomsten och omfatt- ningen av både etnisk och religiös diskriminering på den svenska arbetsmarknaden. Metoden som används har utvecklats av och använts i ett antal europeiska länder. En beskrivning av metoden är följande: ILO-metoden (situation testing) innebär att personer med samma kvalifikationer följs i en verklig rekrytering. I ett första skede paras testpersoner ihop. Individerna som paras ihop har samma formella kvalifikationer och meriter, samt klär sig och bedöms uppträda på lik- nande sätt under ansökningsprocessen. Endast en skillnad finns: en individ tillhör majoritetsbefolkningen och en annan minoritetsbe- folkningen. Testpersonerna söker verkligt existerande lediga arbeten. De söker arbeten som annonseras i tidningar, utlyses av arbetsförmedlingen eller genom bemanningsföretag. I rekryteringen studeras arbetsgivarens 16TP PT Se även en sammanfattningen av Ahmeds studier i Ekonomisk Debatt (2005). 17TP PT se /utestangda (7/10 2005). beteende i tre faser. I första fasen hur arbetsgivaren lämnar besked om ansökan, sedan – om det är aktuellt – följs anställningsintervju och det slutliga beskedet. Fältexperiment av dessa slag är kraftfulla instrument för att identi- fiera förekomsten av diskriminering. Däremot är resultaten från fältexperiment ofta svåra att generalisera. Resultaten kan variera beroende på vilka företag, branscher eller sektorer som testas, vilka personaladministratörer som hanterar anställningsintervjuer samt under vilken tidsperiod experiment utförs. På grund av detta saknar fältexperiment extern validitet. Med detta menas att resultaten inte automatiskt kan generaliseras till andra miljöer, personer, arbetsgi- vare eller tillfällen. Registerdata har oftast möjligheten att täcka ett större urval av individer, arbetsgivare och tidpunkter och en analys av registerdata ger av det skälet ofta en större extern validitet. Där- emot, som vi argumenterar ovan saknar analys av registerdata intern validitet i frågan om etnisk diskriminering. Det innebär att det är svårt att identifiera och mäta en kausal effekt mellan en egenskap såsom etnicitet och ett utfall såsom lön, sysselsättning eller beford- ring. Däri ligger fördelen med experiment. Ett väl genomtänkt experiment har hög grad av intern validitet. Fullständiga fältexperiment har några andra nackdelar: När per- sonlig kontakt uppstår mellan arbetsgivare och arbetssökanden är det svårt att med säkerhet hävda att båda medlemmarna i ett par av testare är identiska i alla avseenden förutom etnicitet. Detta inne- bär inte bara att individerna är synbart identiska (i fråga om exem- pelvis klädstil och uttal) utan även att dem beter sig på ett identiskt sätt i alla avseende som har betydelse för arbetsgivarens beslut.TPF18FPT Ett annat relaterat problem är att försökspersonerna känner till syftet med studien, vilket kan påverka deras beteende. Det är en svår avvägning mellan att inkludera många test personer, vilket är nödvändigt för att säkerställa resultaten statistisk, och risken med att spridningen i beteende ökar, dvs. att testparen inte uppträder identiskt. Ett alternativ är att eliminera all personliga kontakt inom ramen för ett fältexperiment. Ett exempel på detta är, enligt litteraturens begrepp, correspondence testing (skriftliga fältexperiment). Metoden går ut på att skicka ansökningsbrev och meritförteckningar, som är 18TP PT Se (1969), Heckman & Siegelman (1993) och Heckman (1998) för kritik av fältexperiment med inslag av personlig kontakt mellan arbetsgivare och arbetssökande. i princip identiska i alla avseende förutom etnicitet, till verkliga utannonserade vakanser. Därefter analyseras om utfallet varierar mellan etniska grupper. Utfallet är så kallade call-backs, dvs. om arbetsgivaren visar positivt intresse för en arbetssökande i form av ett kontaktförsök (via telefon, brev eller e-mejl) för att diskutera intervju eller anställning. Skriftliga fältexperiment är en beprövad metod som utvecklades av och (2004) för att kringgå ovannämnda problem med fältexperiment.TPF19FPT Metoden kan ses som likvärdig med ett randomiserat experiment eftersom en signal om etnicitet slumpmässigt tilldelas meritförteckningar. Signalen kan vara i form av ett utländskt eller svenskt klingande namn på meritförteckningen eller genom en bild som indikerar etnisk tillhörighet (alternativt kön när könsdiskriminering testas). Eftersom skriftliga fältexperiment enbart mäter första stadiet i anställningskedjan - om man blir kontaktad av arbetsgivaren eller inte – samt att inte alla typer av arbeten kan granskas, är även denna metod känslig för kritik om avsaknad av extern validitet. Trots detta är fältexperiment av ovannämnda slag oerhört tydliga vad gäller kausala mekanismen mellan etniskt tillhörighet och skillna- der i utfall. Saknaden av extern validitet övervägs av styrkan i intern validitet. Givet ett genomtänkt experiment design kan man vara säker, när skillnader i utfall upptäcks, att det beror på diskrimine- ring och inget annat. Slutligen har labboratorie- och fältexperiment en viktig funktion, inte bara som en metod att identifiera diskriminering, utan att syn- liggöra omedvetna processer och beteenden. Fershtman och Gneezy (2001) sammanfattar sin studie med att konstatera att deras labboratorieexperiment visar tydligt skillnaden mellan hur människor tror sig agera och hur dem faktiskt agerar. Testpersoner i ett experiment kan konfronteras med deras beteende. En viktig del i arbetet att motverka diskriminering är att vara medveten om när och hur vi diskriminerar. Fältexperiment kan användas på samma sätt. Att intervjua eller fråga arbetsgivare om deras inställning till en etnisk grupp ger sällan trovärdiga svar; antingen på grund av att arbetsgivare är omedvetna om deras beteende eller på grund av att dem uppger falska preferenser. Diskriminering är ju något som allmänt uppfattas negativt och otillåtet. Fältexperiment kan visa hur arbetsgivare faktiskt beter sig och därmed vara ett led i ett för- 19TP PT För andra studier om skriftliga fältexperiment, se t.ex. Jowell och (1970) och (1975). SOU 2006:60 Att mäta diskriminering ändringsarbete som säkerställer att personer inte sorteras bort enbart på grund av etniskt tillhörighet. Detta kapital har försökt att beskriva problemen med att identifiera diskriminering med kvantitativa metoder. Kärnan i problemet är att etnicitet inte går att manipulera på kort sikt eller att randomisera över en grupp försökspersoner. Detta innebär att vi inte kan ställa den kontrafaktiska frågan – skulle behandlingen vara annorlunda om samma person hade en annan etnicitet? Empiriska analyser av enkät- och registerdata kan ge värdefull information om betingade korrelationer mellan olika etniska grup- per och ett arbetsmarknadsutfall. Analysen har således en viktig beskrivande funktion som visar att trots skillnader, i humankapital eller sortering till olika sorts yrken och branscher, fortsätter vissa etniska grupper att uppvisa signifikanta skillnader till majoritets- gruppen i bland annat sysselsättning, arbetslöshet och inkomster. Men eftersom information oftast saknas om alla relevanta egenska- per, som kan tänkas påverka ett visst arbetsmarknadsutfall, är det svårt att med säkerhet hävda att skillnader i utfall beror på diskri- minering. I brist på bättre data kan forskare analysera diskriminering på olika urval av personer, där det teoretiskt går att motivera att det vanligaste förklaringar till skillnader i utfall inte är relevanta. Genom att bättre förstå processerna som undersöks (anställningar, befordringar, löneförhandlingar) kan välspecificerade modeller utvecklas, som utesluter andra rimliga förklaringar än dis- kriminering som orsak till gruppskillnader. På så sätt kommer ana- lysen närmare en kausal tolkning mellan etnicitet och ett signifi- kant skild arbetsmarknadsutfall. En nollhypotes om att diskrimine- ring förekommer kan då lägga bevisbördan, att utveckla rimliga alternativa förklaringar till signifikanta skillnader mellan etniska grupper, på motståndare till diskriminering. Ingen enskild studie har möjlighet att entydigt bevisa före- komsten av diskriminering generellt i samhället. Däremot kan en samlad bild fås genom mängden och bredden av forskningen om diskriminering. Det är därför viktigt att komplettera kvantitativa studier med experiment och kvalitativ forskning. Labboratorieex- periment har använts bland annat för att belysa olika former av dold diskriminering och kan därför bidra till kunskap om hur dis- kriminerings olika former manifesterar sig samt synliggöra dessa processer. Fältexperiment utförs i realistiska miljöer och har för- delen att entydigt bevisa förekomsten av diskriminering i vissa delar av arbetsmarknaden. Nackdelen med båda typen av experi- ment är att resultaten är svåra att generalisera till samhället i stort. Upprepade experiment i olika miljöer och för olika tidpunkter kan däremot ge en mer nyanserad bild om diskrimineringens omfång. Kvalitativ forskning kan i sin tur ge en bättre insikt om upplevelsen av diskriminering och dess konsekvenser för enskilda personer. Kvalitativ forskning kan dessutom belysa mekanismerna bakom diskriminering. Tillsammans kan dessa forskningsmetoder ge en övertygande bild om vilka former och i vilken utsträckning diskri- minering förekommer. Aguilar, , (1994) Immigrants in Swe- dens Labour Market During the 1980s, Scandinavian Eco- nomic Review 3: 139–147. , (2004) Whats in a Name. Information about Ethnicity Can Affect Economic Behavior licentiatavhandling i nationalekonomi, . , , (2005) Kan kvinnliga personalchefer motverka diskriminering av invandrare? Ekonomisk Debatt 2005:8. & Blank, . (1999), Race and Gender in the Labor Market i (red. ), Handbook of Labor Economics. Arai, , , , (1999), Är arbetsmarknaden öppen för alla? bilaga 6 till Långtidsutred- ningen 1999, . Arai, , , , (2000a) Invandrare på den svenska arbetsmarknaden. Arai, , , , (2000b) En svartvit arbetsmarknad Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), Ds 2000:47. Arai, , (2004) Unemployment- Risk Differentials between Immigrant and Native Workers in , Industrial Relations, vol. Arrow, (1973) The Theory of Discrimination i O.A. Ashenfelter & A. Rees (red. ), Discrimination in Labor Mar- kets. , 3–33. , (1957) The Economics of Discrimination. The Univer- sity of Press. , (1975) Human Capital. , , Sendhil (2004) Are and Lakisha and ? A Field Experiment on Labor Market Discrimination. , 94(4): 991. (1973,) Wage Discrimination: Reduced Form and 8(4): 436– 455. Behtoui, Alireza (2002) Unequal Opportunities for with Immigrant Backgrounds in the Swedish Labour Market Labour, Vol 18, Nr.4: 633–674. Behtoui, Alireza (2005) Om de hade på rätt plats födda föräld- rar, . & Gross, H. (1983) A Hypothesis-confir- ming bias in labeling effects. Psychology 44:20–33. , , (red.) (2005) Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politisk deltagande. de los , , (red.) (2005) Bortom vi och dom – teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , , (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i . En kunskapsöversikt, Integra- tionsverkets Rapportserie 2002:13. Dovidio, , . (2002) Implicit and Explicit Prejudice and Interracial Interaction. Psychology 82:62–68. , , (2001) Invandrare på 1990– talets arbetsmarknad Paper, 2001:7. , , , , (2004) Settlement Policies and the Economic Success of Immi- grants, 17:133–155. , , , . & , (2000) Emigration of Immigrants and Measures of Immigrant Assimilation: Evidence from . 7: 163–204. , (1991) Vad hände sedan? En studie av utrikes födda på arbetsmarknaden ACTA Wexionesia 2, Economy & Poli- tics 3, . , , (2003) Unemployment and Earnings for Second Generation Immigrants in 16:787–814. (1998) Etnicitet och nationalism. Bokförlaget: Nya Doxa, . Fershtman, , (2001) Discrimination in a : , 2001 (16):351–377. Hammarstedt, , (2004) Ekonomisk position bland andra generationens invandrare och intergenerationell rörlighet bland olika invandrargrupper i i Egenför- sörjning eller bidragsförsörjning? naden och välfärdsstaten. Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. Heckman, , (1993) audit studies: their methods and findings, i (and) Struyk (1993), Clear and Convincing Evidence: Measurement of Discrimination in , D.C. Heckman, (1998) Detecting Discrimination, , vol. 12: 101–116. Heshmati, , Esfandiar (2002) Stochastic Dominance Amongst Swedish Income Distributions, Econometric Reviews, vol. 19: 287–320. (2000) Whats in a Name? – An Ethnical Dis- crimination Experiment Working Paper 3, Nationalekono- miska institutionen, . Jowell, , (1970) Racial Discrimi- nation and White-Collar Workers in , Race, vol. 11:397–417. Kamali, (red.) (2005) inifrån – röster om etnisk diskriminering, SOU 2005:69. , , (2003) Makt, integration och diskriminering – det svenska dilemmat. le Grand, (1999) Empiriska problem och möjligheter med att belägga diskriminering i arbetslivet, i , Diskriminering i arbetslivet – normativa och deskriptiva perspektiv. le Grand, , (2000) Permanent Disadvantage or Gradual Integration: Explaining the Immigrant-Native Earnings Gap in Series, 2000:7. (1975) Sex Discrimination and Employment Practices: an Experiment with Unconventional , Social Problems, 22, 533–543. , Per (2000) Vilka förlorade jobbet ? Arbetsmarknad, demografi och seg- regation. ), SOU 2000:37. , 2004 Measuring Racial Discrimination. Press, (), 2004. Nekby, (2003) Empirical Studies on , Employment of Immigrants and the Gender Wage Gap, Doktorsavhandling, , , 2003:2. Nekby, , (2006) Utbildning och arbetsmark- naden – Är den svenska utbildningen lika för alla? Rapport till , Rapport . (1973) Male-female Wage Differentials in 14(3): 693–709. , (2005) by Immigrants i and Wage Effects for Immigrants, , Doctoral Disseratation: 65. (1972) The Statistical Theory of Racism and Sexism, , 62:659–661. ISSN 1651–1662. , (2004) Immigrant Earnings, Assimilation and Het- erogeneity Economic Studies 622, . Rosholm, , , , (2000) They Are A-Changin. Organizational Change and Immi- grant Ecmployment Opportunities in , Working Paper , (2002) Ethnic Differences in the Swedish Youth Labor Market i Wages and Unemployment of Immi- grants and Natives in , Doktorsavhandling, : Doctoral Dissertation: 56, . Wadensjö, (1997) Invandrarkvinnornas arbetsmarknad, SOU 1997:137. , (1969) A note on the testing of discrimination, Race, vol. 11: 218–233. Word, , , . & , , (1974) The Non- verbal mediation of self-fulfilling prophecies in interracial interaction 10:109–120. , (2000) Economic Perspectives on Immigrants and Intergenerational Transmissions, Doktorsavhandling, , , universitet. 4Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig Rädslor, hopp och unga människors strategier för inträde till arbetsmarknaden arbetsmarknad erbjuder inte en ljus situation för unga människor. Bland dessa är det unga med invandrarbakgrund som har minst chans för anställning (se tabell 1). Siffrorna finns tillgängliga, så det finns ingen anledning att bevisa den missgyn- nade situationen för unga överlag, och specifikt för unga (även vuxna) med invandrarbakgrund (se även 2000 och 2003, 2000). Vad som dock diskuteras är möjliga orsaker till denna situation. De teoretiska förklaringarna till de högre arbets- löshetssiffrorna bland personer med invandrarbakgrund varierar. Vissa betonar de uppfattade egenskaperna hos dem med invandrar- bakgrund, så som lägre kvalifikationer samt att de skickar ut sva- gare signaler rörandes deras benägenhet till arbete. Dessa argu- menterar för att teknologiska förändringar kräver högre kompetens och kvalifikationer, medan jobb som kräver lägre kvalifikationer, den huvudsakliga domänen för invandrarjobb försvinner (Brommé m.fl. 2001). Ett argument som innebär att högkvalifice- rade personer med invandrarbakgrund inte skulle missgynnas på arbetsmarknaden, men så är inte fallet (se Behtoui 2004 och i denna antologi). Ett antal författare hävdar att det är strukturell och institutionell diskriminering som försvårar tillgången till arbets- marknaden för personer med invandrarbakgrund (1998, Behtoui 2004). Ekonomiska teorier lyfter fram statistisk diskrimi- nering, refererandes till bristfälliga kunskaper bland arbetsgivare rörande kvalifikationer hos personer med invandrarbakgrund (Arai m.fl. 2000 och 2001). För en positivistisk ansats, vilket innebär att man tror det är möjligt att påvisa en kausal länk mellan två variabler (i detta fall invandrarbakgrund och högre arbetslöshetssiffror), är det svårt att bevisa, utan tvivel, att diskriminering på så kallad etnisk grund existerar. Detta problem diskuteras utförligt av Nekby i denna antologi. Som Behtoui tydligt visar i sitt kapitel (se denna antologi kap. 5) finns det kvantitativa metoder som gör det Föreställ dig att du är en invandrare och ingen bryr sig möjligt att åtminstone formulera en stark hypotes om sannolikheten av diskriminerande rasifiering rörande tillgången till arbetsmarknaden. Jag lämnar denna diskussion till dem som är mer kvalificerade att bedöma styrkorna och svagheterna för sådana procedurer. I denna artikel kommer jag först att diskutera en annan ansats för att undersöka och förstå förekomsten av rasismTPF1FPT. I den andra delen presenterar jag resultat från ett forskningsprojekt som utför- des i tre svenska städer, där det undersöktes hur unga människor uppfattar deras inträde till arbetsmarknaden och hur de uppfattas av dem som har uppgiften att hjälpa dem med övergången från skola till arbete, främst anställda på arbetsförmed- lingskontor och syokonsulenter på skolorTPF2FPT. Mer än 50 unga männi- skor, både med och utan invandrarbakgrund, intervjuades i forsk- ningsprojektet av mig och två kollegor, . Jag är tacksam för deras insatser för genomförandet av utmärkta intervjuer. Syftet med studien var att jämföra strategier som unga människor, med och utan invandrarbakgrund, använde sig av. Då poängen med denna artikel är att fokusera på erfaren- heter av rasism och eftersom utrymmet är begränsat har majorite- ten av personerna som lyfts fram här invandrarbakgrund. Det betyder inte att dessa är de enda som möter stora problem vid inträdet till arbetsmarknaden. Överlag har unga människor svårig- heter med övergången från skola till arbete. 1TP PT För att ge en kort definition: i enlighet med , och andra, definierar jag rasism som en form av "naturalisering" av sociala relationer. Baserade på antagna eller existerande fenotypiska markörer blir människor konstruerad som tillhörande en "ras" (denna process kan definieras som rasifiering, ett begrepp som utvecklades teoretiskt av , till exempel i hans bok 1989), vilket innebär att en grupp besitter specifika mönster och karaktäristiska drag på grund av deras ursprung. Sociala och historiska relationer som kolonialism, imperialism och aktiv underutveckling av andra länder är artikulerad genom ett språk kring biologi och natur, och medlemmar av underordnade grupper blir definierade som naturligt underlägsna.