sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Hur denna informationskampanj ska utformas är upp till myndigheten, men delegationen menar att det kan vara en god idé att inom ramen för denna kampanj utveckla ett interaktivt verktyg om värdegrundsarbete som även innefattar jämställdhet i likhet med JämO:s verktyg om jämställdhetslagen. 6.3.2 inspektioner ser inte förskolan och missar jämställdhetsuppdraget Delegationens bedömning och förslag: Delegationen föreslår att: får i uppdrag att se över sina inspektioner så att jämställdhetsperspektivet kan genomsyra den inspektionsverksamhet som gäller förskolan. Det gäller både i bedömningsarbetet och i redovisningsarbetet. har i uppdrag att granska alla kommuner och skolor samt kommunernas förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och vuxenutbildning . Men det finns en tydlig skillnad mellan inspektionerna av skolan och av förskolan. När det gäller skolinspektionen står det uttryckligen i uppdrag att varje skola ska besökas, medan det för förskolans del räcker med en inspektion på kommunnivå. Huvuddelen av informationen kring förskolorna och deras verksamhet inhämtas därför från nivå utan direkta besök i verksamheten. Delegationen anser att denna skillnad är olycklig. Dels för att det är omöjligt att få en tillförlitlig bild av hur en verksamhet fungerar och dels eftersom skillnaden signalerar att eleverna i skolan ses som viktigare än barnen i förskolan. Argument mot att förskolan och skolan ska inspekteras i lika stor omfattning är att antalet förskolor är större, ungefär 9 000, än antalet grund- och gymnasieskolor som är cirka 6 300. Så länge skillnaderna i inspektionsförfarandet består visar det också att verksamheten i skolan och förskolan värderas olika. Det går helt enkelt inte att granska något lika noggrant när SOU 2006:75 Organisation och styrdokument 183 informationen hämtas via huvudmannen istället för direkt från den dagliga verksamheten. inspektioner av förskoleverksamheten är uppdelade i tre huvudavsnitt: Resultat, Verksamhet och Förutsättningar. Dessa tre avsnitt är i sin tur uppdelade i åtta delområden med sammanlagt 40 bedömningspunkter. Det är i delområdena Utveckling och lärande samt Pedagogisk verksamhet som frågor kring värdegrund, demokrati och jämställdhet framför allt borde ingå. Men inom dessa områden finns inga bedömningspunkter eller också är de är vagt formulerade. Ett exempel är bedömningspunkt 1.1.3 som innebär att inspektörerna ska bedöma om verksamheten stimulerar en allsidig utveckling hos barnen. Vad som menas med barnets allsidiga utveckling verkar dock vara upp till varje enskild inspektör att avgöra. Det går mycket väl att tolka allsidig enligt den traditionellt rådande könsnormen om man så vill. Något som går tvärt emot läroplanens intentioner. Även punkten 2.2.3 där inspektörerna ska bedöma om Arbetssätten i verksamheten genomsyras av en medvetenhet om hur barn lär och utvecklas lämnar fältet fritt att inte beakta förskolans jämställdhetsuppdrag och de jämställdhetspolitiska målen. En förskola som betonar flickors och pojkars olika behov och därmed olika utveckling kan tolkas av inspektören som om denna förskola arbetar för jämställdhet i enlighet med läroplanen. Det är viktigt för likvärdigheten i förskolans kvalitet och för det enskilda barnet att bedömningspunkter på ett tydligare sätt kopplas till läroplanen och andra styrdokument. I redovisningarna av inspektionerna är det också ont om hänvisningar till förskolans jämställdhetsuppdrag. redovisade inspektionsresultaten angående förskolans verksamhet och övrig utbildningsverksamhet i samma rapport. återfinns dock resultaten rörande förskolan i en sammanfattande kommunrapport som redovisas parallellt med inspektionsrapporten rörande den övriga skolverksamheten. Vi har granskat tio sådana kommunrapporter. Från jämställdhetssynpunkt är det delvis nedslående läsning. I bara hälften av rapporterna nämns jämställdhetsområdet och i bara tre av rapporterna kopplas detta arbete ihop med läroplanens krav på att förskolan aktivt ska arbeta för att motverka traditionella könsroller och könsmönster. Den sammankopplingen finns bland annat i rapporten från kommun som publicerades . Organisation och styrdokument SOU 2006:75 184 Enligt läroplanen skall arbetslaget verka för att flickor och pojkar får lika stort inflytande och utrymme i verksamheten. Som ett resultat av arbetet med att motverka traditionella könsmönster uppger personalen att medvetenheten kring dessa frågor har ökat och personalens förhållningssätt, till exempel vid gruppindelningar, aktiviteter och vid inköp av material till förskolan har förändrats. Enligt personalen tar flickorna större utrymme nu än tidigare.14 I andra rapporter går det inte ens att hitta orden jämställdhet eller könsroll. För att förbättra inspektionens kvalitet och kvalitetssäkra likvärdigheten i förskolornas verksamhet anser delegationen att det är av yttersta vikt att anlägger ett jämställdhetsperspektiv genomsyra sin inspektionsverksamhet. Detta skulle till exempel kunna ske genom att integrerade jämställdhet i de olika delområdena.15 Rent konkret skulle det till exempel kunna betyda att de bedömningspunkter som finns i bedömningsunderlag omformuleras och får en bättre koppling till de mål som förskolan har att arbeta med inom områdena jämställdhet och demokrati. Istället för bedömningspunkten Verksamheten stimulerar en allsidig utveckling hos barnen kunde det förslagsvis stå Verksamheten stimulerar en allsidig utveckling så att både flickor och pojkar prövar och utvecklar förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Det är också viktigt att arbetet med jämställdhet också redovisas eftersom man på så sätt visar att det är ett viktigt område. fungerar det så att om arbetat med en viss fråga varken avviker i stor negativ eller positiv riktning från hur det är tänkt att utföras, tas denna fråga överhuvudtaget inte upp i inspektionsrapporten. Delegationen kan inte ställa sig bakom ett sådant arbetssätt. Jämställdhetsarbete är en del i det demokratiska uppdraget som är ett av förskolans två huvuduppdrag och bör därför redovisas. 14 Dnr 53-2005:1527. 15 Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv integreras i alla politik och verksamhetsområden och i alla led av beslutsfattande, planering och utförande av verksamheter inom dessa områden. Denna strategi antogs av den och av FN på kvinnokonferensen i . Strategin har också antagits av EU 1996 och är det arbetssätt som ska användas tillsammans med särskilda åtgärder för underrepresenterat kön. SOU 2006:75 Organisation och styrdokument 185 6.3.3 Jämställdhetsarbetet på förskolor med enskild huvudman bedömning och förslag: Delegationen föreslår att: får i uppdrag att sammanställa det arbete och de erfarenheter som finns när det gäller kommunernas tillsynsansvar av förskolor med enskild huvudman. Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att ta fram ett material med lärande exempel på hur arbetet med kommunernas tillsyn av förskolor med enskild huvudman kan gå till. Även när det gäller förskolorna med enskild huvudman finns det frågetecken. Här är det som sagt kommunerna som ansvarar för tillsynen och som ansvarar för tillsynen av kommunernas tillsyn. Verket har inte någon sammanställning över hur landets kommuner sköter detta uppdrag, men de samtal delegation har haft i ärendet med representanter från , Kommuner och landsting (SKL) och kommuntjänstemän tyder på tre saker. För det första skiljer sig omfattningen av tillsynsarbetet mycket mellan olika kommuner. För det andra sker merparten av kvalitetsundersökningarna och tillsynen i samband med själva etableringen av förskolan. För det tredje handlar den löpande tillsynen oftast om sådant som går lätt att mäta, till exempel barngruppernas storlek, antal anställda och personalens utbildningsnivå. Delegationen har inte hittat några exempel där en kommun har granskat det arbete förskolor med enskild huvudman gör kring värdegrund eller det demokratiska uppdraget. Det går med andra ord inte att säga eller ens gissa hur jämställdhetsarbetet ser ut på många av landets enskilda förskolor. Vi har i våra möten med representanter för olika förskolor mött förskolor med enskild huvudman som arbetar både framgångsrikt och målmedvetet med jämställdhet. Det finns inga uppgifter om att dessa förskolor är mer eller mindre ambitiösa eller framgångsrika i sitt jämställdhetsarbete, jämfört med kommunalt drivna förskolor. Men med sin passivitet i den fortlöpande tillsynen riskerar kommunerna att missa om en förskola med enskild huvudman inte arbetar tillräckligt aktivt med värdegrundsfrågor. Med tanke på att det är kommunerna som ska genomföra denna tillsyn är det olyckligt. Organisation och styrdokument SOU 2006:75 186 En ytterligare frågeställning som väcks kring förskolor med enskild huvudman när det gäller just jämställdhet är de erfarenheter delegationen har gjort när det gäller framgångsfaktorer för ett aktivt och framgångsrikt jämställdhetsarbete. Vi har vid ett flertal tillfällen sett att det är absolut nödvändigt med kraft och intresse både uppifrån och nedifrån i organisationen för att få igång ett förändringsarbete. Det kan också ofta behövas kunskap och inspiration utifrån för att få igång tänkandet kring jämställdhetsfrågorna och det egna förhållningssättet. Och om personalen på en förskola med enskild huvudman inte har fått igång ett medvetet jämställdhetstänkande och som så många andra inte ens är medvetna om det, vem ska i så fall driva frågan? Även om delegationen har förstått att det finns många kommuner som bjuder in personal från dessa förskolor till kommunala föreläsningar och temadagar finns det fortfarande många som väljer att inte göra det. De slutsatser vi drar är att förskolornas medverkan kan påverkas av politikers och tjänstemäns inställning till förskolor med enskild huvudman som företeelse. Delegationen är därför bekymrad över dagens situation eftersom erfarenheter visar att kunskap ofta överförs via nätverk och möten med andra pedagoger. Risken finns då, som vi i delegationen ser det, att många förskolor med enskild huvudman aldrig får del av andras kunskaper och erfarenheter. Är personalen på förskolan själva omedvetna om att de inte arbetar tillräckligt aktivt när det gäller jämställdhet är det svårt för dem själva att upptäcka det. Och eftersom det kanske inte finns någon som kommer utifrån och påpekar detta så kan det ojämställda förhållningssättet fortsätta. Självfallet är det uppsökande och förebyggande arbetet att föredra istället för att komma i efterhand och påpeka missförhållanden. Det är också viktigt att komma ihåg att även om förskolorna med enskild huvudman inte är skyldiga att följa läroplanen gäller den tidigare beskrivna lagen mot diskriminering även för dem. Vi tror att den kan få fart på arbetet med jämställdhet och andra värdegrundfrågor. Delegationen är som framgått inte nöjd med hur kommunerna sköter sitt tillsynsansvar av förskolorna med enskild huvudman. är det viktigt att komma ihåg att kontroller och tillsyn med inriktning på kvalitativa frågor är ett svårt arbete. Därför tycker vi det är viktigt att den kunskap och de erfarenheter som finns på området samlas och sprids till så många som möjligt. SOU 2006:75 Organisation och styrdokument 187 Därför föreslår delegationen att får i uppgift att sammanställa det arbete och de erfarenheter som gjorts hos kommunerna när det gäller tillsynen av förskolor med enskild huvudman. föreslår delegationen att Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att utforma ett material som lyfter fram bland annat lärande exempel och på så sätt hjälper till att höja kunskapsnivån hos landets kommuner. Vi bedömer att det kommunala tillsynsarbetet kommer att bli extra viktigt i samband med att det har blivit fri etableringsrätt för förskolor med enskild huvudman. Mycket talar för att antalet sådana förskolor kommer att öka, inte minst i kommuner där det tidigare inte funnits någon förskola med enskild huvudman. 189 7 Personal i förskolan de som delegationen arbetat har vi mött många förskollärare och barnskötare som arbetar på förskolor runt om i landet. Utan sin personal hade den svenska förskolan inte varit vad den är – unik och med hög legitimitet såväl utanför som innanför gränser. Enligt Svenskt Kvalitetsindex är förskolan den samhällsinstitution som användarna är mest nöjda med. Är det något som vi i delegationen imponerats av när vi åkt ut och träffat barnskötare, förskollärare och skolledare runt om på landets förskolor så är det den stora entusiasm och vilja att lära nytt och utvecklas som finns hos många av dem som arbetar i förskolan. Vi som har arbetat med jämställdhet tidigare vet att det är ett arbete som ofta väcker mycket motstånd. Bland förskolans personal har vi dock mött förvånansvärt lite av detta. Intresset och viljan finns på många förskolor, men många saknar fortfarande ordentligt med kunskap för att kunna omsätta den här viljan i praktiskt handling i det vardagliga pedagogiska arbetet i förskolan. Som vi konstaterade i vårt delbetänkande ser vi bristen på kunskap i genus- och jämställdhetsfrågor som den mest avgörande faktorn som måste åtgärdas för att jämställdhetsarbetet i förskolan ska kunna ta fart och utvecklas på . Då räcker det inte med att genus- och jämställdhetsfrågor behandlas i de utbildningar som leder till arbete i förskolan. Även redan befintlig personal måste få kompetensutveckling på området. En annan viktig förutsättning för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är att personalförsörjningen fungerar som den ska, det vill säga att förskolan lyckas rekrytera och behålla sin personal. Barngrupperna får inte heller vara för stora. Personal i förskolan 2006:75 190 7.1 Personalförsörjning för förskolan hela förskolans utbyggnad har förskollärare och barnskötare utgjort ungefär hälften vardera av förskolans personal. fanns det 67 328 anställda i förskolan omräknat till årsarbete. Av dessa hade högskoleutbildning (förskollärar-, fritidspedagog- eller lärarutbildning) medan andelen med barnskötarutbildning eller annan utbildning för arbete med barn uppgick till . saknade helt utbildning för arbete med barn.1 har kommunerna fått öronmärkt till att anställa mer personal och två miljarder under 2006 och 2007.2 Den här satsningen kombinerat med många barn i förskoleålder medför ett ökat behov av att rekrytera personal till förskolan. Om kravet på 6000 fler anställda ska kunna uppfyllas kommer det behöva rekryteras såväl barnskötare som förskollärare. har antalet studenter som utbildar sig för att arbeta som förskollärare minskat drastiskt, inte minst sedan den nya lärarutbildningen startade . I den nya lärarutbildningen integreras alla tidigare lärarutbildningar i ett och samma program. Utbildningen består av ett allmänt utbildningsområde som är gemensamt för alla blivande lärare oavsett vilket verksamhetsområde de utbildar sig mot, samt inriktningar och specialiseringar mot olika ämnes- och verksamhetsområden.3 En av intentionerna med lärarutbildningsreformen var att den nya lärarutbildningen skulle ge studenterna formell kompetens att arbeta inom flera olika verksamhetsområden. Detta har lärosätena tolkat på olika sätt. Några har tolkat det som att det inte ska finnas någon särskild examen mot förskolan utan en examen mot de tidigare åldrarna som innefattar såväl förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet som . De lärosätena har utvecklat inriktningar som ger studenterna en bred examen och kompetens att arbeta inom samtliga av dessa verksamhetsområden. Andra har utvecklat inriktningar med särskild profilering mot förskolan, det är främst sådana lärosäten som har en stark tradition av att utbilda förskollärare.4 1 (2005), rapport 265, sid. 25. 2 Prop.2005/06:1, Utgiftsområde 16, sid. 74. 1999/2000:135. 4 (2005), Rapport 2005:17R, sid. 121-124. SOU 2006:75 Personal i förskolan 191 minskade antalet examinerade studenter med inriktning mot förskolans verksamhet från 1580 till 1270.5 Av de studenterna hade dock en stor andel en bred examen mot de tidigare åldrarna där förskolan/förskolklassen ingår.6 Det var betydligt färre som hade en inriktning enbart mot förskolan. Av alla de lärarstudenter som under /05 tog en smal examen hade en inriktning mot förskolan och av dem som hade en bred examen mot de tidigare åldrarna anger de flesta att de i första hand vill arbeta i grundskolan.7 Regeringen och bedömer att det kommer bli brist på förskollärare om inte den här trenden vänder. För att motverka det har regeringen satt upp särskilda delmål för examina med inriktning mot förskola/förskoleklass för perioden –2008. Regeringen har också gett i uppdrag till de lärosäten som bedriver utbildning mot de tidigare åldrarna att utforma inriktningar som har en tydlig profilering mot förskolan eller på annat sätt se till att ett tillräckligt stort antal studenter utbildar sig mot förskolans verksamhet.8 Vidare har Myndigheten för skolutveckling fått i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan i syfte att stimulera rekryteringen av personal.9 Det ska dessutom bli enklare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare än vad det har varit. Därför har , och fått till uppgift att utarbeta modeller för validering och tillgodoräknande av de kunskaper och yrkeserfarenheter som barnskötare har skaffat sig i sitt yrke så att de som vill ska kunna vidareutbilda sig till förskollärare under en kortare utbildningstid än normalt. 7.1.1 Förskolans status Vad är det då som gör att antalet studenter som utbildar sig för att arbeta i förskolan har gått ned och att många, både kvinnor och män på lärarutbildningen, väljer framför förskolan? Ett vanligt argument är att det ger både högre lön och status att 5 Ibid, s.id. 6 Prop.2005/06:1, Utgiftsområde 16, sid. 132. 7 Statistik & Analys () Nybörjare och examina i lärarutbildningen /05. 8 Prop.2004/05:1, Utgiftsområde 16, sid. 42 samt regleringsbrev för respektive lärosäte. 9 Prop.2005/06:1 Utgiftsområde 16, sid. 71. Personal i förskolan 2006:75 192 arbeta som grundskollärare än som förskollärare. Trots att det inte finns någon samhällsverksamhet som brukarna är så nöjda med som förskolan, har förskolan låg status som yrkesverksamhet. Detta beror på många olika saker och visar sig på flera olika sätt. En mått på en verksamhets status är lönen för dem som arbetar inom fältet. Förskollärare är inget högavlönat yrke jämfört med andra yrkesområden som kräver motsvarande utbildningslängd. Förskolans låga status kan också kopplas till dess historia. sågs förskolan mest som en familjepolitisk angelägenhet och en verksamhet för barnpassning. Förskolan var kopplad till föräldrars förvärvsarbete och studier medan arbetslösa och föräldralediga inte hade tillgång till förskolan.10 Som vi beskriver i kapitel 1, har de kvinnor som arbetat inom fältet fått kämpa för att professionalisera yrkesområdet och bekämpa föreställningar om att det kvinnor kan inom detta område, det kan de av naturen, det är inget som förvärvas genom utbildning.11 Detta har dock successivt förändrats, och sedan förskolan blev en del av det allmänna utbildningssystemet har verksamhetens pedagogiska uppdrag förtydligats och kraven på kvalitet och måluppfyllelse har skärpts. Det har i sin tur bidragit till att ytterligare förtydliga kunskapskraven för dem som arbetar inom fältet. Sedan förskolan fick sin egen läroplan 1998 har den dessutom närmat sig den princip som gäller för skolan – den ska vara avgiftsfri, tillgänglig och likvärdig för alla.12 Trots detta, och trots att förskolan varit en del av utbildningssystemet och haft en läroplan , tycks bilden av förskolan som barnpassningsverksamhet leva kvar i mångas ögon. En annan faktor som vi menar kan bidra till förskolans relativt låga status är att verksamheten riktar sig till de allra yngsta barnen. Mycket tyder nämligen på att statusen på en pedagogisk verksamhet har ett nära samband med åldern på barnen/eleverna – ju äldre barn/elever desto högre status. Det är delegationens uppfattning att många inte förstår hur viktigt förskolans pedagogiska uppdrag är som det första steget i barns utveckling och lärande och att det är i förskolan som många barns- identitets och kunskapsutveckling faktiskt grundläggs. Vi menar också att förskolans låga status i hög grad hänger ihop med att förskolan är stämplad som en yrkesverksamhet för kvinnor, både i den bemärkelsen att det framför allt är kvinnor som 10 Prop.2004/05:11 11 Jämför Kapitel 1. 12 Prop.2004/05:11 SOU 2006:75 Personal i förskolan 193 arbetar i förskolan men även genom att själva innehållet i verksamheten och arbetsuppgifterna räknas som typiskt kvinnliga. Mäns arbetsområden har alltid värderats högre än kvinnors och lönestatistiken visar att kvinnor tjänar mindre än män, inte enbart i kvinnodominerade yrken, utan även inom yrken där kvinnor och män har samma utbildning och genomför samma arbetsuppgifter.13 Forskare som undersökt löneskillnader mellan yrken har dessutom funnit att det finns fog för att andelen kvinnor i ett yrke har en självständigt lönenedpressande effekt.14 Men även om förskolan fortfarande har förhållandevis låg status som yrkesverksamhet, så pekar det mesta på att verksamhetens status faktiskt har höjts sedan förskolan fick sin egen läroplan och blev en del av det allmänna utbildningssystemet. Enligt i brytningstid upplever både personalen ute i verksamheten och chefer att läroplanen bidragit till att höja verksamhetens legitimitet och status.15 Det är också det intryck vi i delegationen har fått i mötet med personalen på olika förskolor. Om man jämför löneutvecklingen för förskollärare och lärare i lägre åldrar så går det också se att löneskillnaderna mellan dessa båda lärarkategorier har minskat något de senaste åren.16 Ingångslönen för förskollärare har dessutom ökat kraftigt i flera kommuner sedan utbildningen av förskollärare blev en del av en samlad lärarutbildning. Visserligen har lärare i fortfarande i regel högre ingångslön än förskollärare i de flesta kommuner, men alltfler kommuner har börjat tillämpa samma ingångslön för förskollärare och lärare i . Skillnaden i ingångslön är dessutom ofta större mellan olika kommuner än mellan de dessa lärarkategorierna. En del förklaringar kan vara att få väljer förskolan vilket kan driva upp lönen. 7.1.2 Varför väljer många lärarstudenter bort förskolan? Hur kommer det sig då att antalet studenter som utbildar sig för att arbeta i förskolan har gått ned som förskolans status faktiskt har höjts? Det är delegationens bedömning att en viktig del 13 Se till exempel SOU 2004:43. 14 (1999), sid. 284. 15 Se till exempel (2004), rapport 239, sid. 34. 16 Tabell, Sysselsatta inom primär sektor efter näringsgren, anställningsform och kön. Personal i förskolan 2006:75 194 av förklaringen ligger i utformningen av och innehållet i den nya lärarutbildningen. En av intentionerna med lärarutbildningsreformen var som sagt att utbildningen ska ge studenterna formell kompetens att arbeta som lärare inom flera olika skolformer. utbildade sig förskollärare inom det barn- och ungdomspedagogiska programmet. finns ingen separat förskollärarutbildning, utan utbildningen för arbete som lärare i förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet och är mer eller mindre integrerade i en och samma utbildning. Det innebär att studenterna på ett helt annat sätt än tidigare kan jämföra de olika verksamheternas lön, status och arbetsförhållanden. Vi har mött flera lärarutbildare som vittnar om studenter som hade för avsikt att arbeta som lärare i förskolan när de påbörjade utbildningen, men som efterhand skiftat inriktning mot då de insett att det i princip är samma utbildning som arbetet i i regel medför högre lön och status. Det finns även exempel på det motsatta förhållandet, men det verkar vara mindre vanligt.