sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är svårt att i aktuell forskning få klara besked om så är fallet. Frågan om hur stor rörligheten bör vara varierar beroende på ekonomiska och institutionella förhål- landen enligt ett kapitel i antologin , rörlighet och tillväxt (Arbetskraftens rörlighet och arbetsmarknadens institutioner i –2005, 2006). Ur individens synvinkel måste de fram- tida vinsterna med en flyttning eller ett arbetsbyte överstiga de tillfälliga ekonomiska och/eller sociala kostnaderna och för före- tagen måste arbetskraften vara så rörlig att ny personal utan problem kan rekryteras, men inte så rörlig att hela personalstyrkan ständigt förnyas och viktig kompetens försvinner ur företaget. Ur den offentliga sektorns perspektiv bör arbetskraftens rörlighet vara tillräckligt stor för att förhindra regionala obalanser, men inte så Ökad rörlighet snabbare etablering omfattande att stora grupper inte har inkomsttrygghet eller drabbas av ohälsa. I samma antologi skriver , och (Anställningsskydd, småföretag och tillväxt) att problemet när det gäller LAS och reglerna om tidsbegränsad anställning, uppsägning på grund av personliga skäl och turord- ningsreglerna enligt deras mening främst är att småföretagen har svårt att tillämpa dem och att kunskapen om dem är bristfällig. och tar i sitt kapitel i samma antologi (Dags att avskaffa guldklockorna? Om rörlighet och sjukfrånvaron på svenska arbetsmarknaden) upp anställdas obenägenhet att byta arbete. Rörligheten är, enligt dem betydligt lägre i än i . Skillnaden är särskilt stor bland offentliganställda och lågutbildade. Anställda i känner mindre trygghet än anställda i och vågar inte byta arbete även om man inte trivs på jobbet. Det leder i flera fall till långtidssjukskrivningar. och anser det viktigt att bibehålla tryggheten för de anställda men uppmuntra rörlighet som främjar hälsan. Vanliga orsaker till att man uppfattar att man inte kan byta arbetsplats är att det är ont om intressanta arbeten och att man saknar rätt utbildning. Att det är arbetsrätt och turordningsregler som förkla- rar låg rörlighet och sjukfrånvaro är inte säkerställt men kan tänkas bidra. 9.5Finansiering av individuell kompetensutveckling Att gå från trygghet i den egna anställningen till trygghet för individen i sina möjligheter att utvecklas och byta arbete är avgö- rande för om rörligheten ska kunna öka på arbetsmarknaden. Om rörligheten ökar, skapas fler lediga jobb och därmed fler möjlig- heter för nytillträdande att komma in på arbetsmarknaden. Att ge individer möjlighet att utvecklas och växa och ta ett eget ansvar för sin arbetssituation ger ett rikare liv men har också betydelse för tillväxt och sysselsättning. Det finns ett stort behov av mer generellt och individuellt inriktad kompetensutveckling, som inte är relaterad till individens nuvarande arbetsuppgifter utan tar utgångspunkt i individens egna behov och önskningar. Människor behöver få möjligheter att förnya och förbättra sin allmänna kompetens för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden eller för att komma ifråga för nya arbetsuppgifter hos sin arbets- Ökad rörlighet snabbare etablering På så sätt växer individens makt över sin egen utveckling och skapar trygghet vid förändringar. Det stimulerar rörligheten inom arbetsplatser och mellan arbetsplatser. För att skapa ökad trygghet för individen behövs system som finansierar den individuella kompetensutvecklingen. Ett system där individen själv tar ett ansvar för sin utveckling men där också staten stödjer individer att själva spara till sin kompetensutveckling föreslogs i IKS Individuellt kompetenssparande (SOU 2000:119). Stora delar av det förslaget äger fortfarande giltighet men behöver anpassas till dagen situation för att kunna införas. Ett sådant system skulle stimulera anställda att själva ta kontroll över sin arbetssituation, stärka individerna på arbetsmarknaden och skapa ökade möjligheter att kunna arbeta högre upp i åldrarna. Ett sådant system gynnar också de nytillträdande på arbetsmarknaden. Academic Work (2006). Pressmed- delande , , Academic Work. , K., Bruun, N., , J. (2006). Anställningsskydd, småföretag och tillväxt i Rauhut, D., Falkenhall, B. Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt. , (). , T.M., Svarer, M. (2006). Flexicurity – den danska arbets- marknadsmodellen i Svenska strukturproblem kontra dansk dyna- mik. (2006), Arbetsmarknadspolitiska program. Årsrapport (Ure 2006:1), , Arbetsmarknadssty- relsen (AMS). (2006), Arbetsmarknadsutsikterna för (Ura 2006:2), , Arbetsmarknadssty- relsen (AMS). (2003). Ålder och ekonomisk omvandling. tillväxthistoria i ett demografiskt perspektiv, 1890–1995. Bethoui, A. (2006) Unequal oppurtunities: the impact of social capital and recruitment methods on immigrants and their children in the Swedish labour market. of Social and Welfare Studies, . Broomé, P. (2006). Ungdomens arbetsmarknad – om kompe- , utbudet och efterfrågan i generationsväxlingen i SOU (2006:102). Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Forskarrapporter till Nationell koordinator för unga till arbete. Broomé, P., , R.(2003). Generationsväxlingen och de sju dödssynderna. (2006). Resultat–SFS. Dir (2003:10). Dir (2004:162). Direktiv till Kompetensstegen. Kommittén Kompe- tensstegen S 2004:10. Ds (2004:53). Ett barntillägg till studerande. , Utbild- nings- och . (2006). EU Labour Force Survey - Principal results 2005 i Statistics in focus number 13/2006. Population and social conditions. , A., , O. (2006). (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga? IFAU rapport 2006:5. Frycklund, J.,Fölster, S. (2006). Många ungas vardag: vänta –på – jobb. Företagarna (2006). En rikstäckande under- sökning om småföretagarnas uppfattningar och förväntningar om konjunkturen. , C.,, N. (2005). structure of the workforce and firm performance, no 1816, (2006). Kvalificerad arbetspraktik med samhällsvetenskaplig inriktning, 20p. Slutrapport från ett pilotpro- jekt vid Samhällsvetenskapliga fakulteten ht 2005. , B., , Q., , O. (2006). Utbildning nu eller senare? Inkomsteffekter av uppskjuten högskoleutbildning. IFAU rapport 2006:10. , politisk utvärdering. (IFAU). (2005). Akademisk frihet i praktiken. En rapport om tillståndet i den högre utbildningen. Bilaga 1 – En statistisk analys av akademiska ideal bland studenter i den svenska högskolan . (2005). Övergången till universitet och högskolor minskar i Statistik & Analys . , Högskole- verket. (2006). Angående uppföljning av tidigare studenter. Brev till Regeringen, Utbildnings- och , , Reg.nr 69-570-06. (2006). Etableringen på arbetsmarknaden – exami- nerade 2002/03. 2006:40 R. , (). (2006). Universitet & högskolor. Rapport 2006:26 R. , Högsko- leverket (HSV). (2006). Lag (1992:394). (2006). Myten om lönebildningens förlorare. (2006). Generationsväxlingens problem och möjligheter i SOU (2006:102) Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Forskarrapporter till Nationell koordinator för unga till arbete. , , , B.(2000). 40-talisternas uttåg – en ESO- rapport om 2000-talets demografiska utmaningar. , (). LO (2006). Tryggare på andra sidan sundet? - Om flexicurity I . , i (LO). (2006). Mer Dansk Design. (2006). Arbetskraftens rörlighet och arbetsmarknadens institutioner i –2005. i Rauhut, D. och Falkenhall, B (red.). Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt. , (). , K., Wennemo, I. (2005). Vad blev resultatet av 1990- talets utbildningspolitiska satsningar? i Agell, J. och , J. (red.). Den tredje arbetslinjen: bortom den svenska modellen och marknadsliberalismen. Nekby, L., Özcan, G. (2006). Utbildning och arbetsmarknaden – är den svenska utbildningen lika för alla? Expertbilaga till Rapport 2005. (2006) 2006. (2006). Education at a glance: Indicators – 2006 Edition. (2006). Employment outlook – boosting jobs and incomes. Social issues/Migration/Health, vol. 2006, no. Proposition (2006/07:1). Utgiftsom- råde 13 Arbetsmarknad. , H., Gartell, M. (2006, 2002?). Arbetsmarknaden för högsko- leutbildade: inkomstutveckling och geografisk rörlighet . Regeringens skrivelse (2005/06:23) handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning. (2006). Arbetsförmedlingen och de kommunala ungdomsprogrammen. Rosholm, M., Svarer, M., , B. (2004). Afdeling for Nationaløkonomi, Institut for Økonomi, . , B., Boräng, F. (2006). Dags att dra in guldklockorna? Om rörlighet och sjukfrånvaron på den svenska arbetsmark- naden. i Rauhut, D. och Falkenhall, B (red.). Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt. , (). (2006). Råd och Dåd för studenterna? En intervjustudie om arbetslivsinriktade och studierådgivande verksamheter vid 18 läro- säten i . (2002). En utvärdering av gymnaise- utbildning. (2005) Väl förberedd? Arbetsledare och lärare på hög- skolor bedömer gymnasieutbildades färdigheter. (2005). Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. (2006). Barn, elever och personal – Riksnivå. officiella statistik om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. (2006). Resultat från insamling av ämnesproven i årskurs 5 – 2006. Ämnesprov i svenska och svenska som andra- språk, engelska och matematik för skolår 5 . En redovisning av enkäter och elevresultat. (2006). Förskola, skola, vuxenutbildning. SOU (2000:119). Individuellt kompetenssparande IKS. Slut- betänkande av Utredningen om individuellt kompetensspa- rande. SOU (2004:19). SOU (2004:29). Tre vägar till den öppna högskolan. SOU (2005:48). Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. SOU (2006:102). Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Forskarrapporter till Nationell koordinator för unga till arbete. SOU (2006:31). Delbetänkande från Nationell koor- dinator för unga till arbete. SOU (2006:77). Ungdomar, stress och psykisk ohälsa: analyser och förslag till åtgärder. Slutbetänkande av Utredningen om ungdo- mars psykiska hälsa. Spånt, R. (2006). Ungdomar och äldre – konkurrenter eller part- ners på svensk arbetsmarknad? i SOU (2006:102). Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Forskarrapporter till Nationell koordinator för unga till arbete. (2003). Rapport i komvux. Enkätundersökning bland nybörjare i komvux . Statistiska meddelanden UF 35 . (2005). Universitet och högskolor. Genom- strömning och resultat i högskolan grundutbildning /04. Statistiska meddelanden UF 20 . (2006). Fokus på näringsliv och arbets- marknad . Befolkning och välfärd 2006 nr 2. (2006). Tema: Utbildning. Etablering på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Befolkning och välfärd 2006 nr 1. (2006). Trender och prognoser 2005. (2006). Övergången till högre utbildning. Gymnasieungdomars studieintresse /06. Statistiska meddelanden UF 36 . (2001). Rekrytera och behålla – en utmaning. (2006). Företagens kompetensbehov – en utma- ning för . En undersökning av svenska företags kompetens- behov. (2006). Tryggare kan ingen vara? En studie om ungdomars arbete, trygghet och framtid i och . Kommuner och Landsting (2005). Hälso- och sjukvården till . Om sjukvårdens samlade resursbehov på . TCO (2006). Rörlighet och nya jobb på den svenska arbetsmark- naden –2003. TCO (). Den danska modellen bygger på trygg- het. Verket för förvaltningsutveckling, VERVA (2006). Kompetensför- sörjningen i statsförvaltningen. Analys av redovisningar av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen 2005. Nationell koordinator för snabbare etablering på arbetsmarknaden för Beslut vid regeringssammanträde . En nationell koordinator skall utreda hur ungdomar med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning skall kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Koordinatorn skall, i samråd med arbetsmarknadens parter, särskilt undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för arbets- marknadens parter att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomarna. Koordinatorn skall vidare i samråd med arbetsmarknadens parter kartlägga de metoder och insatser som finns genom till exempel olika former av introduktionsprogram för att underlätta ungdo- mars etablering på arbetsmarknaden, analysera vilken betydelse sådana metoder och insatser har för ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten är konjunkturkänslig, vilket innebär att ungdomar vid en högkonjunktur får arbete relativt sett snabbare än andra grupper medan de vid en lågkonjunktur ofta förlorar sitt arbete snabbare än andra grupper. Utbildning påverkar i hög grad möjligheterna till arbete så väl på kort som på lång sikt. har ett stort antal ungdomar med bland annat högskoleexamen inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap svårt att få inträde på arbetsmarknaden inom de yrken som motsvarar deras utbildning. Många ungdomar har också funnit att deras utbildning föråldrats de stått utan arbete, och att de därför även konkurrerar med dem som har en mer aktuell utbildning. Forskning visar också att arbetslöshet direkt efter avslutad gymnasieutbildning leder till långvariga negativa effekter hos den arbetslöse. Arbetsmarknadsläget för ungdomar har försäm- rats, och arbetslösheten bland unga är dubbelt så hög jämfört med den övriga befolkningen. Vidare har etablerings- åldern, dvs. åldern då man har en fast förankring på arbets- marknaden, för ungdomar kontinuerligt blivit högre. var etableringsåldern för kvinnor och för män jämfört med , då den var för kvinnor och för män. En stor grupp unga befinner sig också långvarigt utanför skola och arbete. Dessa ungdomar har betydande svårigheter att etablera sig i arbetslivet. Det råder även en geografisk variation i arbetslösheten och det finns områden där ungdomsarbetslösheten är mer påtaglig än på andra ställen. Att ta steget ut i vuxenlivet innebär för ungdomar bland annat att få möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, att kunna försörja sig själv och att leva ett självständigt liv. Detta ökar självkänslan och drivkraften att vilja göra något hos individen. Motsatt kan långvarig inaktivitet leda till en ond cirkel av bristande motivation och hopp om framtiden, vilket i sin tur kan leda till försämrade möjligheter att få ett arbete. Det finns således ett behov av att öka ungdomars arbetsdeltagande. Den demografiska utvecklingen i landet med en åldrande befolkning, färre personer i arbetsför ålder samt ett lågt arbets- kraftsdeltagande i vissa åldrar, kan få långsiktigt negativa konsekvenser för samhället och leda till svårigheter att upprätthålla välfärdssystemen . Inom kommer pensionsavgångarna att stiga i många branscher. Den förestående generationsväxlingen och det förväntade behovet av ett ökat arbetskraftsutbud är också ett skäl för att öka ungdomars arbets- deltagande. har haft en huvudsakligen skolförlagd gymnasial yrkesutbildning. En viss förändring av den gymnasiala yrkesutbildningen påbörjades dock i samband med gymnasie- reformen . Då blev arbetsplatsförlagda inslag (APU) en obligatorisk del av utbildningen på de yrkesinriktade programmen och en möjlighet till lärlingsutbildning infördes på de individuella programmen. Ett annat exempel där teori och praktik varvas inom gymnasieskolan är försöksverksamheten med lärande i arbetslivet, (). Regeringen har i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) bland annat understrukit vikten av att alla elever ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet, som knyter an till den utbildning eleven har valt. Elever som väljer yrkesinriktade utbildningar skall, liksom , få minst 15 veckors utbildning förlagd till en arbetsplats, men arbetsplatsförlagd utbildning skall även kunna erbjudas på övriga program. Vidare föreslås att en modern lärlingsutbildning bör införas i gymnasie- skolan. har beslutat om propositionens förslag som träder i kraft , 2007. har fått i uppdrag av regeringen att utreda frågan om en ny lärlingsutbildning och föreslå utformning och regelverk för en sådan lärlingsutbildning. skall redovisa uppdraget till regeringen . Inom vissa delar av arbetslivet finns en utvecklad tradition med s.k. färdigutbildning på arbetsplatsen för att under- lätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Innehåll och villkoren för utbildningen fastställs i kollektivavtal. Till exempel finns det inom byggbranschen introduktionsavtal som innebär att arbetstagaren får utbildning och praktiska kunskaper på arbets- platsen. Flera branscher har också utvecklat traineeprogram. Erfarenheterna bör kunna överföras till andra branscher och arbetsmarknadssektorer, särskilt sådana som starkt kommer att beröras av generationsväxlingen . Regeringen tillsatte en yrkesutbildningsdelegation (U2004:7). Syftet med delegationens arbete är att bidra till en höjning av kvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Det skall bl.a. ske genom insatser som underlättar och effektivi- serar övergången mellan utbildning och arbetsliv. Uppdragets inriktning och omfattning En nationell koordinator skall utreda hur ungdomar med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning skall kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. gymnasial utbildning avses i detta sammanhang att gymnasie- utbildningen är avslutad och att slutbetyg har utfärdats. Koordinatorn skall, i samråd med arbetsmarknadens parter, undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för parterna att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbets- marknaden för ungdomar. Det är av särskild vikt att koordinatorn analyserar branschen vård och omsorg, då det inom detta område förutses finnas ett stort behov av arbetskraft . Koordinatorn skall också kartlägga och analysera nuvarande metoder och insatser, såsom olika former av introduktionsprogram för att underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden efter avslutad utbildning, och se över möjligheterna att utveckla nya sådana metoder. Metoderna bör vara fördelaktiga för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Koordinatorn bör även vid behov inhämta internationella erfarenheter inom området. I uppdraget ingår att sprida analyser av framgångsrika metoder och insatser. Koordinatorns arbete skall vara utåtriktat och fånga upp relevanta parters åsikter. Koordinatorn bör även bereda ungdomarna själva en möjlighet att vara delaktiga i utredningens arbete. Koordinatorn är fri att arbeta med referens- och arbetsgrupper. Koordinatorn skall bedriva sitt arbete i nära samarbete med de statliga myndigheter som berörs av utredarens arbete, bl.a. , , , , och . Koordinatorn skall samråda med Yrkesutbildningsdelegationen (U2004:7), Utredningen om entreprenader i gymnasieskolan m.m. (U2004:1) och Valideringsdelegationen. Koordinatorn skall även samråda med med anledning av regeringens uppdrag i deras regleringsbrev att utvärdera de arbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar. Koordinatorn skall vidare vid behov inhämta relevanta kunskaper och erfarenheter från utredningen om att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer utan arbete som är beroende av försörjningsstöd (S2005:01). Koordinatorn skall också beakta det arbete som förs inom ramen för diskrimineringskommittén En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning (2002:11) samt relevanta erfarenheter från storstäder- nas lokala utvecklingsavtal. Den nationella koordinatorn skall lämna en delredovisning av uppdraget samt slutredovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) Det är lätt hänt att studenternas koppling till arbetslivet glöms bort om man talar om den i form av en liten del av det tredje uppdraget för högre utbildning. Men faktum är att då samverkan förs på tal handlar det oftast om hur forskning och spjutspetskompetens ska komma samhället till del. I mindre utsträckning talas det om samverkan utifrån studentens eller kompetensförsörjningens perspektiv. Till viss del är det som kommer att beskrivas här ett bevis på att något nytt kan vara på gång. Samverkansuppdraget är inte heller en perifer uppgift. Som skrev i Högskolan samverkar (2004). Det är inte längre relevant att tala om en tredje uppgift. Samverkan är ett förhållningssätt som är väl integrerat i forskning och utbildning. I har det inneburit en enorm utveck- ling vad gäller frågan om studenters kopplingar till det omgivande samhället. Inte så att forsknings- eller utbildningsfrågor har hamnat i skymundan på något vis. Snarare har man lyft fram ett område som främjar dem båda. Med fokus på karriärplanering och studenternas förberedelse för arbetsmarknaden vill den här texten ge en introduktion till det omfattande arbete som pågår i . Majoriteten av informationen som förmedlas här kommer från rapporter, hemsidor och andra skriftliga källor. Det finns hänvis- ningar på många ställen för den som vill läsa vidare. Allra sist i bilagan återfinns en tabell som beskriver några viktiga steg i den policyförändring som skett. Några av dem kommer också att tas upp mer utförligt i texten. Andra personer känner till det svenska högskolesystemet bättre än jag. Men eftersom jag själv befinner mig i etableringsfasen efter genomgångna studier kan jag inte låta bli att som avslutning göra några personliga reflektioner. Så brukar den engelska termen employability översättas. Termen är central i den pågående förändring som kommer att beskrivas här. Texten koncentrerar sig på förändringar inom engelska universitet och högskolor men det som beskrivs ligger också bakom delar av Bolognaprocessen och berör därmed indirekt stora delar av högskoleväsendet i . Det är viktigt att hålla i minnet den engelska termens associationer till förmåga snarare än egenskap. I synnerhet eftersom fokus ofta ligger just på att få studenter att träna, och bli medveten om i vilken utsträckning det går att träna, sin anställningsbarhet. Det är inte alls fråga om att lägga allt ansvar på studenterna själva, tvärtom. blir begreppet helt enkelt en utgångspunkt för samtal mellan olika aktörer som behöver koordinera sina insatser. Studentens förmåga blir i det sammanhanget en fråga om att kunna undersöka sina möjligheter inom arbetslivet på ett bra sätt. Vikten av att få till stånd nämnda samtal har också betonats för att begreppet inte ska få en för snäv innebörd då det vägleder arbetet. I den engelska litteraturen på temat finns många olika definitioner. Alla tar dock tydligt avstånd från att det enbart skulle handla om sannolikheten att få ett jobb. Arriving at a precise definition is not important. Different stakeholders, , will have different perspectives. What is helpful is to provide opportunities for these different stakeholders to discuss with each other what employability means to them. Briefings on Employability 6, ESECT, s.4. Careers education, hädanefter översatt som karriärvetenskapTPF1FPT, är teorigrunden för det mesta av det som nämns. Från de samman- hang där termen förekommer tolkar jag det som att begreppet har åtminstone tre funktioner: Det är något man kan lära ut. Det refererar till kunskap som kan komplettera de metoder som används för att utveckla individens anställningsbarhet. 1TP PT Egen översättning . Det är ett ämne ungefär som statsvetenskap, där det finns olika teorier och inom vilket det bedrivs forskning. Med andra ord är teoribildningar och forskning något som vänder sig i första hand till karriärvägledare, men kunskapsinnehållet i ämnet är i högsta grad användbart för alla. Återigen är det dock viktigt att tänka på nyansskillnader i översättningen. Den engelska termen career ger nämligen inte samma uppåtsträvande associatio- ner som motsvarande svenska term. Enligt det i dominerande synsättet så innehåller ämnet fyra obligatoriska delar som står i dynamisk relation till varandra, se DOTS-modellen i figuren nedan. Individen har mer eller mindre tillgång till och förmåga att handskas med de fyra delarna: självkännedom, möjligheter, beslut och övergångsfasen mellan olika stadier. Tanken med att fokusera karriärvetenskap är att information och undervisning kan underlätta individens förmåga att ta ansvar för sin egen karriär. Källa: AGCAS. Några ord om finansiella resurser Högskolesektorn i sin helhet beräknas ha en årlig omsättning på .