sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — Se vad som händer, se bilderna nerifrån Kosovo och jag vet vad jag talar om. Så hoppas jag att vihar en arrangemang i , att vi kan fördela bördorna lite mera jämnt över de europeiska länderna, det är det jag vill uppnå. (Reporter och i Om svar anhålles 3/9 1998) Bildt motiverade mycket tydligt längre fram i intervjun att inte hade råd, i varje fall inte utan att svenska kommuner fick an- tingen spara eller höja skatten: – Vi kan inte bära hela världens bördor på våra skuldror. Jag vet ju, det vet vi alla, att när vi hamnar i de här situationerna där det kommer en flyktingvåg från andra länder... och det kan vara krig, vi måste göra det, inte tu tal om den saken – så slår det direkt in i kommunala budget i . Och förr eller senare så får han då spara på sophämtningen eller spara på skolan eller nånting sånt om han inte vill höja skatten. Och staten hjälpte till i viss utsträckning men staten kan inte hjälpa till fullt ut. När vi då dessutom haft en situation på arbetsmarkanden som vi har just nu där dom tvingas gå på bidrag och alldeles för länge utan jobb så blir det dyrt. Därför så tror jag att vi måste samverka mellan länderna om detta. Och vi kan inte föra en politik som är alltför mycket avvikande från andra länder. I informationsblad Flyktingpolitiken uttrycktes mot- svarande, det vill säga att hade tagit ett mycket stort ansvar för flyktingar från den egna kontinenten, att ska ge flyk- tingar skydd och och att ska arbeta för en gemensam och generösare europeisk flyktingpolitik, samt att alla länder i EU bör dela bördan av flyktingströmmarna. Det sades dock också att har en skyldighet att hjälpa dem som flyr, det vill säga en antydan om ett rättighetsperspektiv. Rättighetsperspektivet fanns uttalat i det centrala materialet enbart av och vänster- partiet: 4 var en lokal moderatpolitiker som intervjuats i ett inslag i programmet. 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna Flyktingars rätt till ska garanteras och flyktingpolitiken ska un- derställas kravet om barnens bästa, enligt . (Valmanifest 98, mp) hade i sin valplattform en formulering om rätt till asyl och förespråkade en human flyktingpolitik. Man talade också om att människor skickades tillbaka till tortyr, familjer splitt- rades och barn utvisades i strid med de konventioner som undertecknat, med andra ord ett tydligt rättighetsperspektiv. Även i valhandboken vi valet återfanns liknade formuleringar. Perspektiv på diskriminering och rasism Att diskriminering och rasism förekom nämndes alltså i några sammanhang i det centrala materialet. och nämnde i partiledarintervjun respektive slutdebatten fö- refintligheten av främlingsfientlighet och rasism. och talade i partiledarintervjun re- spektive slutdebatten om det oacceptabla i att människor i förvägrades en anställningsintervju för att de hade utländska efter- namn. nämnde främlingsfientlighet i sitt Val- manifest – för ett tryggare och friare . I de tre debattartiklarna från om sätt att driva sin personvals- kampanj antyddes att det finns invandrarfientliga krafter (DN 11/8 1998) och sades att det finns diskriminering (DN 15/8 1998) samt rasister och främlingsfientliga (DN 28/8 1998). I övrigt kom diskrimineringsfrågan upp i det mer perifera materia- let. Men orsakerna till diskriminering eller rasism diskuterades inte. Den enda något mer utvecklade analysen av diskriminering före- kom i Så här tycker vi – en argumentationssamling för valarbetare: En viktig beståndsdel i att minska arbetslösheten och diskrimineringen av invandrare är näringspolitiken. Vi kan ta till vara de resurser och kunskaper som finns hos invandrade grupper genom att stimulera egenföretagande. I ett längre perspektiv leder det också till att diskri- mineringen av invandrare minskar då den svenska omgivningen får re- spekt genom att man visar att man ger samhället nytt företagande. Den förklaring som antyddes här var att en orsak till diskrimine- ring är att den svenska omgivningen inte betraktar invandrare med respekt så länge de är arbetslösa eller inte visar sin samhälls- 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna Detta är inte något fullfjädrat blaming the victim-reso- nemang men tenderar flytta fokus från den diskriminerande parten till den som drabbas. Det var få gånger i detta material som vi svenskar explicit relateras till invandrare eller flyktingar. Att vi ger och tar emot förekom: – jag var ju med när vi fattade beslutet om bosnienflyktingar, 80 000 personer som vi gav en fristad5 (i Till svars 3/9 1998) Nyttoperspektivet har jag funnit uttryckt en gång i en mening där vi relaterades till dem: Vi kan ta till vara de resurser och kunskaper som finns hos invandrade grupper genom att stimulera egenföretagande. (Så här tycker vi – en argumentationssamling för valarbetare, mp) Vi detta år hade också invandrare och flyktingar, och dessutom kanske för många: – Men vad vill du säga till dom som menar att vi har för många flyktingar och invandrare i ? (Reporter i Till svars 3/9 1998) – Dom här problemen har ju skapat motsättningar också mellan svenskar och invandrare. Det är många som tycker att vi har för många invandrare och flyktingar i . (Reporter i Till svars 10/9 1998) Diskriminering i valrörelsen ? Detta år förekom ju tre valrelaterade inlägg på av poli- tiker som refererade till sig själva som invandrare.6 I övrigt var även detta valår de som deltog centralt på den arena som TV ska- pade – partiledarna och de reportrar som ställde frågor till dem, samt några lokala politiker i vissa partier – personer som otvetydigt 5 Att vi syftar på svenskarna här är dock inte säkert; möjligen betyder vi här regeringen. 6 , , , , och . 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna kategoriserades som svenskar. Undantaget här var ett reportage där den lokale s-politikern ställde frågor till . Han presenterades i reportaget som invandrad från . Dock är det inte säkert att han ens efter detta automatiskt kategoriserades som invandrare av flertalet tittare: om signaler för den kategoriseringen tänks vara ett osvenskt namn, att tala svenska med brytning och att vara mörkare än ett genomsnitt av befolkning, uppfyllde Reepalu bara det första kriteriet. Ytterligare en av de lokala partimedlemmarna hade Mäki som mellannamn, som en liten påminnelse om att andra språk än det svenska existerar i landet. I detta års omgång av partiledarutfrågningarna hade TV i stället för väljare som ställde frågor in i kameran valt att använda sig av internetfrågor. Frågor från 29 personer namngivna med för- och efternamn (plus ytterligare några som bara presenterat sig med för- namn) förekom. Av dessa namn var det knappast något som skulle placerat frågeställaren i invandrarkategorin för tittarna. Några generaliserande uttalanden om invandrare eller flyktingar som grupp fanns inte i det genomgångna materialet, följaktligen heller inga nedvärderande sådana. Men med vad associerades in- vandrare och flyktingar? Det som diskuterads var bland annat ra- sism, diskriminering, aspekter av flyktingpolitiken, arbetslöshet, segregation, religionsfrihet för muslimer, svenskundervisning, sko- lor i utsatta områden, rösträtt för invandrare och integrations- politik. Jag har inte funnit att detta skapat nedvärderande associationer i materialet. associerade dock flyktingar med höga kostnader på ett annat sätt än övriga partier, vilket fram- går av Bildt-citaten i avsnittet om perspektiv på flyktingpolitiken. Ett speciellt tema jag vill lyfta fram i materialet är dock att antal eller andel flyktingar och invandrare i eller i vissa mindre geografiska områden i den rådande diskursen kunde betraktas som ett problem i sig, även efter Ny Demokratis frånfälle. Ett tecken på detta var då TVs reporter (citerade ovan) hävdade att många ansåg att vi har för många invandrare och flyktingar och bad partiledarna förhålla sig till detta. Att det fanns de som ansåg detta finns goda belägg för, även om det förstås inte är lika lätt att belägga att dessa var många, vilket hävdades 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna vid det ena tillfället. Båda partiledarna tog också avstånd från påstå- endet om att flyktingarna och invandrarna var för många. Det kan ändå diskuteras i vilken utsträckning det att reportern förde in denna fråga på den centrala valagendan fungerade som ett sätt att legitimera åsikten i sig. Frågan är inte identisk med den om hur kommande flyktingpolitik ska se ut, en fråga som ju rör potentiella personer, utan handlar om att en del av den svenska befolkningen kan betraktas som överflödig eller oönskad, natur- ligtvis en nedvärderande attityd. I samma anda frågade också TVs reportrar vad man skulle göra för att undvika att få bostadsområden eller förorter där det i stort sett bara bodde invandrare (Till svars 27/8 1998) eller bostadsområden där det bor väldigt många invand- rare och flyktingar (Till svars 3/9 1998). I båda fallen svarade par- tiledarna (respektive Bildt) att det inte i sig var ett problem att det bodde många flyktingar eller invandrare i ett område utan att det var eventuella sociala problem i dessa områden som var det som oroade. Det är möjligt att reporterns förgivettagna utgångspunkt var att det var sociala problem eller många arbetslösa på samma ställe som var det problematiska och inte själva invandrartätheten. Men att båda partiledarna kände sig föranledda att påpeka vad som var och vad som inte var problemet i sammanhanget tyder på att diskursen vid tiden möjliggjorde båda tolkningarna. Flyktingar som vattenmassor var en fast etablerad metafor. I informationsblad Flyktingpolitiken talades både om stora flyktingströmmar och bördan av flyktingströmmarna; det senare uttryckets blandmetafor tyder på att flyktingström blivit ett så etablerat uttryck att det närmast var att betrakta som en död metafor, det vill säga att dess metaforiska innebörd inte längre stod klar för språkanvändarna. Ordet flyktingvåg förekom också i TV-materialet. Förutom att det inte fanns lika mycket material och följaktligen inte lika många resonemang om invandrare och flyktingar detta valår som det föregående, liknade detta valårs retorik retoriken de andra valåren. Det anlades inte något nyttoperspektiv på flykting- politiken och varken invandrare eller flyktingar diskuterades som om de vore ting. Invandrare som resurs för var dock ett tema som förekom någon enstaka gång även detta valår: 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna kan dra nytta av företagstraditioner från andra länder och av invandrare som bygger broar till sina hemländer. (Gör det möjligt för !, valmanifest m) Förslag som pekar mot negativ särbehandling I denna valrörelse framfördes inga krav på en mot asylsökande mer restriktiv flyktingpolitik, vilket ju var naturligt efter den genomförda förändringen i flyktingpolitiken. Endast förefaller ha velat framhålla de förändringar man varit med om att driva fram i sitt valmaterial, medan andra partier inte slog på trum- man för dem. Under rubriken den borgerliga reger- ingen berättade man att möjligheten att utvisa utlänningar som begått brott i utökats och att vård och medicin på flyk- tingförläggningarna hade avgiftsbelagts, det vill säga ett försvar för försämringar för grupper i som inte var svenska medbor- gare. Repatriering var inte ett tema i denna valrörelse. Inflytandet av Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik I detta kapitel gäller rubrikens tema eventuellt kvarstående infly- tande på flykting- och invandringsfrågorna av Ny Demokratis reto- rik under deras aktiva år. Ett sådant hade för det första kunna ta sig uttryck i att Ny Demokrati-förslag som ännu inte vunnit genklang 1994 hade gjort det 1998. Inga av de förslag som Ny Demokrati framfört, som inte gällde flyktingpolitiken och som inte redan hade vunnit genklang i de övriga partiernas valretorik 1994, hade gjort det 1998. För det andra hade ett inflytande kunnat ta sig uttryck i att det inslag av nedvärdering av flyktingar eller invandrade personer som Ny Demokrati stod för i valrörelsen hade tagits upp av andra partier i den påföljande valrörelsen. Men så var inte fallet. I denna valrörelse stod frågor som knöts till flyktingar eller in- vandrare inte i fokus. Flyktingpolitiken var inte längre ett debatt- ämne detta valår, både beroende på att beslut om en omläggning av flyktingpolitiken var fattat och att Ny Demokrati inte 1998: Problemet med de arbetslösa invandrarna längre var med. Frågor som hade börjat uppmärksammas var den höga arbetslösheten bland invandrade och segregerade bostads- områden. Kategoriseringen förefaller ha gått till på samma sätt som tidi- gare. Jag fann det specifikt distanserande då reporter och partile- dare i en partiledarutfrågning diskuterade på ett mycket oprecist sätt kring en invandrar- och flyktingfråga. Det närmast automatiska upprepandet av generositetsperspekti- vet på flyktingpolitiken var försvunnet i detta val, även om man kunde urskilja spår i vissa partiers material. Rättighetsperspektivet fanns också uttryckt. Diskriminering och rasism nämndes men inget specifikt per- spektiv på dessa fenomen går att utläsa. Även detta valår framställdes vi svenskar i subjektspositioner som mottagare och givare samt de som kan dra nytta av de invand- rade. Något nyttoperspektiv på flyktingpolitiken anlades dock inte, det vill säga ingen hävdade att antalet flyktingar som fick uppe- hållstillstånd skulle stå i proportion till behovet av arbetskraft i . Invandrare och flyktingar kunde också framställas som något vi kunde tänkas ha för många av. Från den del av valarenan som TV-utfrågningarna utgjorde var den invandrade delen av befolkningen nästan helt exkluderad. Inga nedvärderande generaliseringar om invandrare eller flyk- tingar förekom detta valår, men i något sammanhang förknippades flyktingar med höga kostnader och nerskärningar i ser- vice. Ett tema som kom upp var att det fanns de i som ansåg att det fanns för många invandrare och flyk- tingar i landet respektive att det var ett problem att de fanns en hög andel sådana personer i vissa bostadsområden. Jag fann ingen objektifiering och inte heller några förslag till ne- gativ särbehandling detta valår. Det är svårt att se att Ny Demokratis retorik skulle ligga kvar i valrörelsen . Inget parti drev detta val de frågor som hade med invandrare eller flyktingar att göra som viktiga valfrågor. Mode- raterna gick dock gärna ut med de förändringar i flyktingpolitiken som man varit med om att genomföra. 6Val 2002: Integrationsproblem i fokus Vid valet hade socialdemokraterna förlorat mandat i ett nytt rekorddåligt val, men gjort ett mycket bra val. Folk- partiet och gick bakåt. Trots att även gjorde det i särklass bästa valet i sin korta riksdagshistoria och mo- deraterna gick framåt ett par mandat, räckte det inte för ett reger- ingsskifte. styrde alltså ännu en socialdemokratisk minoritetsregering. I detta val dominerade ingen enskild fråga tydligt i det analyserade materialet. Skatter och skola var viktiga debattämnen, liksom lång- tidssjukskrivningar, arbetslöshet bland invandrare och arbets- kraftsinvandring. Enligt en undersökning av Rapport, och till tredje september var den enskilda sakfråga som fick mest uppmärksamhet vad som benämndes integration. Under denna rubrik sorterade frågor om segregation, språktester, arbetskraftsinvandring, rasistiska uttalan- den med mera, det vill säga sådana frågor som explicit knöts till in- vandring eller personer som benämndes invandrare (2002). Även flera personer som deltog i valdebatten pekade på att dessa frågor fått stort utrymme, som till exempel som kallade integrationsfrågorna för ett av valets stora debattämnen (30/8 2002). Också i mitt material, som alltså utgörs av en blandning av parti- och medieproducerat material, framträder dessa frågor som vikti- gare än under de fyra föregående valrörelserna. De frågor i det centrala materialet som uppgavs särskilt beröra flyktingar och in- vandrare var detta år dessutom jämförelsevis många. Förutom ar- betskraftsinvandring och vilka regler som skulle gälla för sådan, samt redan invandrades arbetslöshet berördes förtyck av unga in- 2002: Integrationsproblem i fokus vandrarflickor eller -kvinnor, krav för medborgarskap, om det kunde vara rätt att hjälpa flyktingar gömma sig i , svenskun- dervisning och dåliga svenskkunskaper hos invandrare, flykting- och asylpolitik, skolfrågor och dåliga skolresultat för barn med ut- ländsk bakgrund, Schengen, validering av invandrade personers ex- amina, inkomstskillnader mellan invandrade och infödda, lågt val- deltagande bland invandrade, vilka traditioner som alla ska ha rätt att välja om man vill följa, samt diskriminering och främlingsfient- lighet. av tio timmars TV-utfrågning och –debatt ägnades åt flykting- och invandringsrelaterade frågor, vilket är större andel av tiden än i någon av de föregående fyra valrörelserna. Alla partiers valmanifest eller –plattformar tog detta år upp frågor som explicit kopplades till invandrare eller flyktingar. Också på framstod invandrings- eller invandrarrelaterade frågor som ovanligt viktiga. Sådana nämns i åtta artiklar författade av partiföreträdare, varav tre hade de så kallade integrationspolitiska frågorna som huvudtema. Både folk- partiet och presenterade sina integrationspolitiska program som viktiga inslag i valrörelsen. Sammanfattningsvis var vad som övergripande benämndes integ- rationsfrågor, i huvudsak frågan om hur arbetslösa invandrade per- soner skulle kunna få jobb och frågan om språktest för medborgar- skap, samt frågan om arbetskraftsinvandring, centrala i valet. Att de blev till viktiga teman berodde dels på att partierna, i första hand , lyfte fram dem i valrörelsen. hade föreslagit att skulle bli mer tillgängligt för arbetskraftsin- vandring. , och och hade tagit upp detta krav i valrörelsen. Socialdemokraterna konfronterade försla- get med resonemanget att man först måste se till att de många ar- betslösa invandrare som redan bodde i liksom andra långtidsarbetslösa skulle få jobb. På så sätt kopplades frågan om arbetskraftsinvandring till den om proportionellt sett hög arbets- löshet bland invandrade i . Förutom producerade , , miljö- partiet och vänstern rapporter om det som benämndes integration och socialdemokraterna hade ett speciellt valblad på temat. tog fram ett material som bemötte folkparti- ets integrationspolitiska program. Att dessa frågor hamnade i fokus berodde också på att TV lyfte fram dem. TV valde detta år att vara mer styrande i debatterna än 2002: Integrationsproblem i fokus I såväl Duellen mellan statsministern och ledaren för det största oppositionspartiet som slutdebatten förde reportrarna in de frågor som skulle diskuteras, medan man i tidigare valrörelser läm- nat ämnena i debatten fria. Både i dessa debatter och i partiledarut- frågningarna valde man att lyfta in de nämnda frågorna. Frågan om rasism och diskriminering fokuserades speciellt i slutet av valrörel- sen efter det att SVT-programmet med dolda mikrofoner spelat in några valarbetares rasistiska eller starkt fördomsfulla uttalanden om invandrare i . Att de så kal- lade integrationspolitiska frågorna befann sig i mediernas intresse- fokus stämmer ju också med ovan refererade medieundersökning. Ordet flykting förekom i vissa resonemang men inte särskilt ofta eftersom flyktingpolitiken inte tog stort utrymme i diskussionen. Den kategori som benämndes invandrare var däremot ofta refere- rad till. Liksom tidigare framkom i flera sammanhang att invand- rare inte var svenskar: Det finns ingen risk för att en sådan möjlighet skulle medföra att fö- retag hellre importerar arbetskraft än ger jobbet till arbetslösa invand- rare eller svenskar med samma kompetens. (, m, 22/8 2002) – Vad säger du till dom invandrare och svenskar som bor i områden där det redan nu är väldigt stora problem och som säger att låt oss reda upp dom här segregationsproblemen och arbetslöshetsproblemen, låt oss reda upp det först innan vi tar emot fler flyktingar? (Reporter i Utfrågningen 27/8 2002) Även undergrupper av invandrare urskiljdes: – för om vi tar invandrarelever, låt oss säga att duktiga invand- rarelever då får gå i skola här inne i innerstan, då blir kanske dom förebilder för andra invandrarungdomar. (i Utfrågningen 5/9 2002) Men det gjordes också medvetna försök till inklusion: Det är viktigt att invandrarna jobbar bland andra svenskar (, c) 2002: Integrationsproblem i fokus Hos flera av partierna märktes en viss återhållsamhet med ordet invandrare. Andra uttryck användes, såsom person med ut- ländsk bakgrund, människa med utländsk bakgrund, männi- skor med mångkulturell bakgrund, nya svenskar, människor från andra länder och de som kommer hit. I synnerhet miljö- partiet hade gått in för att ersätta termen invandrare med person med utländsk bakgrund eller andra uttryck. I ingen del av det ge- nomgångna materialet från användes invandrare och språkröret använde inte heller ordet i de analyserade TV-programmen. Men partierna hade olika strategier i detta sam- manhang. I material och uttalanden användes ordet invandrare mycket frekvent. Sättet att tala om en bestämd grupp och att avgränsa den med ett substantiv eller fast uttryck var genomgående även i denna valrö- relse, vare sig man använde ordet invandrare, som i citaten ovan, eller undvek det. De skillnader som beskrevs mellan infödda och invandrade var i första hand de invandrades högre arbetslöshet, som var ett viktigt och återkommande tema i debatten. Ingenstans har jag dock funnit explicit uttalat att detta skulle ha att göra med de invandrades avvi- kande kultur eller beteende på arbetsmarknaden. Men det förekom också andra påståenden om olikhet i social si- tuation där förklaringen som gavs var skillnad i beteende mellan de invandrade och de infödda. I ett sammanhang pekades på avvikande villkor för invandrade kvinnor på grund av annorlunda normer: Kvinnor med utländsk bakgrund blir diskriminerande dels för att de är kvinnor, dels för att de klassmässigt ofta tillhör arbetarklassen och dels p.g.a. etnicitet. De vuxna kvinnorna förväntas ofta i familjen leva efter hemlandets normer och förmedla detta till sina söner och döttrar sam- tidigt som de på sina arbetsplatser möter andra normer. Många unga flickor har en svår uppväxt, om normerna skiljer sig för mycket mellan hemmet och samhället i övrigt. (Integrationspolitisk plattform för ) I nedanstående meningsutbyte förknippades hedersmord i repor- terns fråga med bristande integration och av den svarande partile- daren med att man kan för lite om svenska regler och traditioner. Det är alltså fråga om skillnadgörande: 2002: Integrationsproblem i fokus –Du sa ju i det här korta svaren att du trodde att mordet på var ett hedersmord. Det här gäller ju hundratals, ja kanske fler unga flickor som lever i . Hur ska dom och deras familjer kunna in- tegreras med det övriga samhället? –Ja, jag, en sak: jobb, jobb, jobb. Alltså, om man kommer till ett nytt samhälle, då måste man känna att man är behövd. Och dom som kommer till oss, dom har ju kunskaper, dom har utbildning, dom har erfarenheter som vårt samhälle skulle må väl av. Och skulle vi ta till vara på det, ja då skulle man ju integreras på ett bättre sätt. Och tror jag också man lär sig svenska regler och traditioner och annat på ett bättre sätt. (Ur Utfrågningen 22/8 2002) I programskrift Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik framhölls skillnader mellan in- födda och utrikesfödda vad gällde arbetslöshet, andel fängelse- dömda och skolresultat. I några sammanhang uppfattar jag att man gjort mer än resonemanget så att säga krävde för att lyfta fram olikhet mellan invandrare eller invandrares barn och svenskar. I följande resonemang konstaterade att det inte var den svenska eller utländska bakgrunden i sig som var den viktiga fak- torn utan social situation men höll ändå fast vid skiljelinjen mel- lan elever med invandrade föräldrar och deras helsvenska kam- rater: Elever med utländsk bakgrund nådde i genomsnitt sämre betyg än ele- ver med svensk bakgrund.