sou · GUB351 · 2007-01-01 00:00:00 — Veckofinalprogrammet inleds med ett förinspelat inslag som textas, medan den avslutande omröstningen direktsänds och således sänds utan text. Det begränsade antalet program som sänds direkt och den höga kostnaden för direkttextning innebär att det enligt program- företagets uppfattning inte blir ekonomiskt försvarbart att texta direktsända program. Kanal tillhandahåller inte program på teckenspråk, syntolkning eller uppläst textremsa. C sänder betal-TV i åtta programtjänster, benämnda Canal+ och C , till tittare i , , och . Utbudet är framför allt inriktat på film och sport. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Utländska filmer textas på svenska, norska, finska och danska och textas även svenska filmer på svenska. Sportsänd- ningarna kommenteras på samtliga språk (svenska, norska, finska och danska), men textas inte. Canal+ och C sänds inte med teckenspråkstolkning, syn- tolkning eller uppläst textremsa. 8.5Fristående företag som tillhandahåller textning Det finns en handfull större företag i som tillhandahåller textning till bl. a. programföretag som sänder TV. Samtliga sådana företag som utredningen har varit i kontakt med utför textnings- arbetet genom att den text som skall visas i bild skrivs in via en dator med ett vanligt tangentbord. Inget av företagen har tillgång till något tal-till-text-system och inget av dem tillhandahåller direkt- textning. SDI Media ingick tidigare i , som äger bl.a. TV3, ZTV och Viasat, men ägs numera av en större amerikansk koncern. SDI Media bedriver verksamhet i , och . Företagets skandinaviska del, SDI Media , har sitt huvudkontor i . SDI Media utför både översättningstextning och svensktextning åt bl.a. Viasat. Arbetet utförs av ett sextiotal personer som arbetar på frilansbasis. Enligt uppgift från kontoret i har SDI Media kapacitet att utföra textning åt fler svenska programföretag och i större utsträckning än vad som är fallet . (Broadcast Text) är ett inter- nationellt företag med huvudkontor i . Det svenska kontoret textar förinspelade TV-program åt Kanal och i viss utsträckning även åt TV4. Arbetet utförs av ca 15 anställda textare och ett antal frilansare. Broadcast Text har uppgett till utredningen att man ställer sig positivt till krav på att fler TV-program skall textas och bedömer att ett ökat krav på textning skulle kunna innebära att priset för tjänsten sjunker. är ett svenskt företag som tillhandahåller både översättningstext och undertext på svenska. Språkcentrum textar och översätter nyhetssändningar åt programföretaget och vissa program åt TV4. Arbetet utförs huvudsakligen av frilansare. svensktextar och översättningstextar förinspelade program åt bland annat TV4. Företaget har ett tiotal anställda TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder textare och anlitar även textare på frilansbasis. Trots att antalet företag som tillhandahåller textning har ökat har Ord- kedjan kunnat behålla sina volymer. Företaget ser positivt på ökade krav på textning av TV-program och har kapacitet att öka sina volymer jämfört med . tillskrev dåvarande angående TV-programmens tillgänglighet för funktionshindrade. I skrivelsen anfördes att TV-programmen är otillgängliga för flera handikappgrupper genom att program som inte är textade är otillgängliga för döva och personer med hörsel- skador, att döva med teckenspråk som modersmål kan uppfatta även textade program som otillgängliga samt att utländska TV- program som textas är otillgängliga för synskadade och att även utvecklingsstörda och dyslektiker kan ha problem att följa dessa program. framförde vidare att villkoren om tillgänglighet i programföretagens sändningstillstånd är på- fallande allmänt hållna samt att en ny och starkare reglering måste införas i tillstånden. Han anförde att konkreta målsättningar måste anges exempelvis för hur många program som skall vara textade och teckentolkade samt att programföretagen måste åläggas att motverka hinder för tillgänglighet. tillskrev återigen , då i anledning av denna utrednings ursprung- liga direktiv om översyn av radio- och TV-lagen (Dir. 2000:43). I skrivelsen anförde att till- ståndsvillkoren när det gäller tillgänglighet för funktionshindrade är påfallande allmänt hållna och att det inte framgår vilka konkreta mål som skall uppfyllas. Vidare framförde han att de förbättringar som gjorts sedan skrivelsen av varit långt ifrån tillräckliga för att göra TV-programmen tillgängliga för personer med funktionshinder samt att en översyn av SVT:s sändningstill- stånd inte räcker för att nå upp till skäliga mål för tillgänglighet. yttrade sig över betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst – ett bered- ningsunderlag (SOU 2000:55). Betänkandet innehöll förslag till villkor och riktlinjer inför tillståndsperioden –. I remissyttrandet anförde bl.a. att TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder de regleringsmöjligheter som finns genom sändningstillstånden inte ensamma räcker till för att nå en målsättning om tillgänglighet för hela befolkningen och att de grundläggande kraven på tillgäng- lighet därför bör fastställas i radio- och TV-lagen. överlämnade rap- porten Diskriminering och tillgänglighet till Diskrimineringskom- mittén (N 2002:06). I rapporten anförs följande angående tillgäng- lighet till information i film, TV och video: Att informationen i film, TV och video är tillgänglig för personer med funktionshinder innebär bl.a. följande: Allt tal måste textas så att även personer som är döva eller hörsel- skadade ska kunna ta del av filmen eller TV-programmet. Annat ljud än tal bör återges i text med annan färg. Det är även viktigt att man använder en textteknik som gör att texten följer med om användaren spelar in eller kopierar filmen eller programmet. Översättning till svenskt teckenspråk om personer som är döva, dövblinda eller hörselskadade med teckenspråk som primär/funk- tionellt språk lätt ska kunna ta del av informationen. Syntolkning, dvs. att information som på filmen förmedlas enbart genom bild läses upp eller berättas. Det kan t.ex. vara ett program. En version bör göras med syntolkning så att även personer med synskada kan ta del av informationen. Handikappförbundens samarbetsorgan (Handikappförbunden), har framfört till utredningen att den svenska lagstiftningen måste inne- hålla krav på att alla TV-program textas, att en viss andel program tolkas till teckenspråk samt att en viss andel program syntolkas och görs tillgängliga med hjälp av uppläst textremsa. Enligt Handikapp- förbunden måste kraven omfatta såväl kommersiella programföre- tag som public service-företagen. Handikappförbunden har även förklarat att man anser att brukar- råd skall tillsättas för att tillse att de som använder tillgänglighets- funktionerna ges möjlighet att påverka vilka program som kommer att göras tillgängliga med en viss teknik i den mån kravet endast omfattar en viss andel av programutbudet. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Vidare har Handikappförbunden gjort gällande att det måste finnas en oberoende instans med uppgift att kontrollera att pro- gramföretagen följer de krav som ställs upp. Handikappförbunden föreslår att denna uppgift åläggs och TV, men att nämnden då bör ha en finansiering som är obero- ende av licensmedel eller andra avgifter. Slutligen har Handikappförbunden framställt önskemål om att kraven på tillgänglighet för personer med funktionshinder skall omfatta även interaktiva tjänster, såsom elektroniska program- guider, och att brukarorganisationer skall få möjlighet att med- verka i utvecklingen av ny teknik. () har såväl döva som hörselska- dade medlemmar. Förbundet har till utredningen framställt önske- mål om en lagreglering som innebär att samtliga TV-program skall textas, oavsett utsändningsteknik och oavsett vilket programföretag som ansvarar för sändningen. Som skäl för kravet på 100-procentig textning har HRF anfört att textning av TV-program har stor bety- delse för döva och hörselskadade personer. De allra flesta döva och hörselskadade kan enligt uppgift från HRF tillgodogöra sig skriven text. Det finns alltjämt ett antal personer, framför allt sådana som är döva från födseln, som endast behärskar teckenspråk, men denna grupp tenderar att minska i antal, eftersom alltfler av dem som föds döva lär sig att läsa skriven text. HRF har även framfört kritik mot kvaliteten på den textning som finns , och då framför allt direkttextningen, där ord missas, kastas om och stavas fel. Ett annat bekymmer som påpekats av HRF är att den dolda texten inte följer med vid kanalbyte, utan att textning i den nya programtjänsten kräver att tittaren på nytt knappar in den text-TV-sida som tillhandahåller den dolda text- ningen. Teckenspråkstolkning har, enligt HRF, inte samma betydelse för de döva och hörselskadade som textning, dels eftersom det är rela- tivt få personer som behärskar teckenspråk fullt ut, dels då de flesta av dem som behärskar teckenspråk också kan läsa skriven text och därmed tillgodogöra sig innehållet i de TV-program som är textade. HRF har framfört att förekomsten av bakgrundsljud i TV- sändningar utgör ett problem för hörselskadade TV-tittare, men att TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder programföretagen numera har börjat vidta åtgärder för att begränsa bakgrundsljudet och att lagstiftning sannolikt inte är nödvändig på området. () har till uppgift att tillvarata dövas sociala, ekonomiska, språkliga och kulturella intressen. För- bundets verksamhet präglas till stor del av döva personers behov av teckenspråk för att nå full delaktighet i samhället. En övervägande del av förbundets medlemmar har teckenspråk som sitt förstaspråk eller primära språk. SDR har till utredningen anfört att man ansluter sig till HRF:s krav på textning av TV-program, men att textningen inte är till- räcklig för att uppnå full tillgänglighet för dem som har tecken- språk som primärt språk. SDR har pekat på att det finns döva personer, framför allt barn, som inte behärskar skriven text över- huvudtaget och att det också finns de som visserligen kan läsa men som inte är så goda läsare att de hinner med TV-textningen. Vidare har SDR anfört att man har ett antal döva medlemmar med invand- rarbakgrund, som inte alls kan läsa svensk text men som behärskar svenskt teckenspråk. Förbundet har också påpekat att tecken- språket, till skillnad från textningen, kan förmedla känslouttryck till tittaren. Man anser därför att det bör ställas krav på tecken- språkstolkning i radio- och TV-lagen. SDR önskar i första hand teckenspråkstolkning av myndighets- meddelanden, varningsmeddelanden, nyhetsprogram, lokala och regionala program, samhällsprogram samt barnprogram. Förbundet har också påpekat vikten av att teckenspråkstolkningen håller god kvalitet. () har till utredningen anfört att man anser att lagstiftningen kring TV-programs tillgänglighet för per- soner med funktionshinder skall innebära krav på att alla program med textinformation och all undertext på utländska program skall vara tillgängliga med hjälp av uppläst textremsa samt att program- men skall syntolkas. SRF har vidare framhållit att programtablåerna TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder måste göras tillgängliga för synskadade, att tekniska lösningar måste vara lätta att installera och vara driftssäkra samt att tekniken för tillgänglighet inte får innebära merkostnader för den enskilde. SRF anser att kraven skall omfatta samtliga programtjänster. Liksom Handikappförbunden har SRF påtalat att det genom till- sättande av brukarråd eller på annat sätt bör tillses att de som an- vänder tillgänglighetstjänsterna får inflytande över vilka program som skall göras tillgängliga för dem. SRF har också, på samma sätt som Handikappförbunden, gjort gällande att en oberoende instans, förslagsvis , skall ha uppgiften att kontrollera huruvida programföretagen lever upp till kraven på tillgänglighet och att denna instans bör ha en finansiering oberoende av licens- medel samt att även interaktiva tjänster bör omfattas av kraven på tillgänglighet. SRF har vidare förklarat att förbundets medlemmar framför allt önskar att texten i nyhetsprogram, samhällsprogram och dokumen- tärer tillhandahålls som uppläst textremsa samt att uppläst text- remsa ofta inte är tillräckligt för att göra långfilmer tillgängliga för synskadade, utan att det också krävs att filmerna syntolkas. 8.8TV-programs tillgänglighet i omvärlden I regleras TV-sändningar i lov om radio- og fjernsynsvirk- somhed . Lagen innehåller inga generellt tillämpliga be- stämmelser om TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder. För sändningar i det digitala marknätet krävs till- stånd från Radio- og tv-naevnet och ett sådant tillstånd kan förenas med villkor för programverksamheten. Såvitt är känt för utred- ningen finns det inte några tillståndsvillkor som föreskriver krav på tillgänglighet för personer med funktionshinder. Public service-verksamheten för de danska public service- bolagen () och TV2 A/S (TV2) reg- leras i public service-kontrakt som ingås mellan respektive pro- gramföretag och kulturministern. I nuvarande kontrakt, som gäller från till och med , åläggs såväl DR som TV2 att sörja för att handikappades tillgång till ut- budet stärks genom utnyttjande av ny teknik för t.ex. textning eller TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder liknande av danska TV-program. Programföretagens insatser för personer med funktionshinder skall öka under gällande kontrakts- period och målet är att minst en nyhetssändning på kvällstid , om det är praktiskt möjligt och kan genomföras på ett kvali- tativt tillfredsställande sätt, skall vara textad före utgången av 2004, samt att alla partipresentationsprogram, partiledardebatter och TV- sändningar från valdagen (även direktsändningar) skall vara textade vid det första folketingsvalet /2005. Program- företagen skall också tillse att sändningar från evenemang av stort intresse för samhället textas eller teckenspråktolkas, om det är möj- ligt. Enligt public service-kontrakten skall det totala antalet timmar textade program öka och antalet förstasänd- ningar som textas hållas på minst samma nivå som gällde . TV2 skall enligt sitt public service-kontrakt också hålla antalet tecken- språktolkade sändningstimmar på samma nivå som före kontraktets tecknande 2003. avsatte , , DR och TV2 till utveckling av ett datorprogram som kan omvandla tal till skriven text, s.k. tal-till- text. Syftet med satsningen är att utveckla direkttextningen. Den norska lov om kringkasting kräver tillstånd för tråd- lösa sändningar som förmedlas av andra än public service-företaget rikskringkasting AS (NRK). Sändningstillstånden kan för- enas med villkor. innehas tillstånd att sända television i marknätet av programföretaget . Enligt tillståndet skall texta samt- liga sändningar mellan och 22.00 där det är tekniskt och praktiskt möjligt i förhållande till produktionstiden. Om det inte går att texta hela sändningen skall enstaka inslag om möjligt textas. I tillståndet föreskrivs vidare att TV2 skall utnyttja teknik som möjliggör automatisk simultantextning av direktsända nyhets- och samhällsprogram så snart sådan teknik är tillgänglig och kvalitets- mässigt tillfredsställande. skall texta repriser av direktsända samhällsprogram. Programverksamheten för NRK regleras i stadgar. I stadgarna anges att innehållet i NRK:s programutbud skall appellera till stora delar av befolkningen och tillvarata intressena hos minoriteter och TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Utbudet i TV skall göras tillgängligt för döva och hörselskadade genom att NRK skall ha som mål att texta alla program som sänds. NRK har en särskild teckenspråkstjänst, NRK1 Tegnspråk, där NRK1:s sändningar sänds ut på teckenspråk. Tolkningen sänds som en separat programtjänst i en egen frekvenskanal och tas emot genom att den som följer sändningen antingen har två TV-appa- rater uppställda vid sidan av varandra eller använder en TV-apparat med s.k. bild-i-bild-funktion som ger möjlighet att visa program- tjänsterna NRK1 och NRK1 Tegnspråk i bild . NRK1 Tegnspråk tolkar huvudsakligen barnprogram, nyheter och diskus- sionsprogram som sänds mellan och 21.30. I enstaka fall kan även extranyheter och partiledardebatter tolkas. NRK och TV2 har gemensamt tagit initiativ till ett samarbets- projekt för att utveckla en textningsmetod som bygger på tal- igenkänning (tal-till-text). Då arbetet bedömts som kostnads- krävande har programföretagen beviljats visst ekonomiskt stöd från . Den finska lagen om televisions- och radioverksamhet föreskriver skyldighet att söka koncession (dvs. tillstånd) för utövande av tele- visions- eller radioverksamhet med hjälp av radiovågor som ut- breder sig fritt. I anslutning till att koncession beviljas får konces- sionsmyndigheten meddela sådana bestämmelser om programverk- samheten som behövs för att säkerställa ett mångsidigt program- utbud och för att ta hänsyn till behoven hos särskilda grupper bland allmänheten. Det finska public service-företaget får utöva televisions- och radioverksamhet utan koncession på de frekvenser som har reserverats för bolaget. I lagen om före- skrivs att bolagets verksamhet som bedrivs i allmännyttigt syfte bl.a. skall tillhandahålla tjänster på teckenspråk, stödja tolerans och kulturell mångfald samt sörja för ett programutbud även för mino- riteter och specialgrupper. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Televisionsverksamheten i regleras genom lagarna Broadcasting Act 1990, Broadcasting Act 1996 och Communi- cations Act 2003. Broadcasting Act 1990 reglerar analoga TV-sändningar i marknätet, med undantag för sändningar som förmedlas av det statliga pro- gramföretaget . Lagen omfattar därmed de kommersiella programtjänsterna (nuvarande ITV), och (nuvarande Five). När lagen tillkom ställdes krav på att av sändningarna i skulle vara textade 1998 och att av sändningarna i skulle vara textade från programföretagets tillkomst. För båda dessa programtjänster gällde att andelen textade sändningar därefter skulle öka till det högsta antal timmar som den oberoende tillstånds- och tillsynsmyndigheten dent Television Commission (ITC) ansåg vara praktiskt möjligt. undantogs från kravet på textning, men accepterade frivilligt att arbeta mot att nå målet att texta av sina sändningar 1998. BBC förklarade sig, trots att man inte omfattades av lagen, villigt att anpassa sig till eller överträffa de mål som fastställts för och . trädde Broadcasting Act 1996 i kraft. I lagen, som reglerar digital marksänd television, ålades ITC att fastställa före- skrifter (en s.k. code) som reglerar i vilken utsträckning de TV- program som sänds i det digitala marknätet skall göras tillgängliga för personer som är döva, hörselskadade, blinda eller synskadade genom textning, syntolkning och teckenspråkstolkning. I lagen fastställdes att programföretagen skulle texta och syntolka av sina sändningar. ITC gavs dock befogenhet att undanta vissa programtyper från tillgänglig- hetskraven. Lagen medgav även att ITC föreskrev delmål för text- ning, syntolkning och teckenspråk, vilka programföretagen skulle uppnå före tioårsperiodens utgång. TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder ITC gavs rätt att införa sanktioner i form av böter eller åter- kallelse av sändningstillståndet mot de tillståndshavare som inte nådde upp till de krav som föreskrevs. De föreskrifter som ITC ut- färdade omfattade alla programtjänster som förmedlades i mark- nätet med digital utsändningsteknik med undantag för BBC:s sänd- ningar. BBC åtog sig dock på frivillig väg att erbjuda textning, syntolkning och teckenspråkstolkning för alla sina digitala programtjänster från respektive programtjänsts start. Programföretagens skyldighet att göra TV-programmen tillgäng- liga för personer med funktionshinder har utvidgats ytterligare ge- nom tillkomsten av Communications Act 2003. Genom denna lag överfördes ITC:s verksamhet till den nybildade myndigheten (Ofcom). Artiklarna 303–308 i Communications Act 2003, vilka reglerar televisionsverksamhet för döva, hörselskadade och synskadade per- soner, omfattar samtliga programföretag som har tillstånd att sända television i . Då det i krävs sändnings- tillstånd oavsett sändningsteknik, omfattar bestämmelserna såväl marksändningar som sändningar som förmedlas i kabelnät eller via satellit. BBC regleras liksom tidigare separat, men har självmant åtagit sig att följa Ofcoms föreskrifter såvitt avser public service-tjänster- na BBC1, BBC2, BBC3, BBC4, CBBC, Cbeebies, News 24 och Parliament. Enligt artikel 303 skall Ofcom fastställa och från tid till annan revidera föreskrifter som innefattar krav på att TV-program görs tillgängliga för döva, hörselskadade, blinda, synskadade och döv- blinda. Artikeln föreskriver att av sändningarna i de programtjänster som inte är undantagna från tillgänglighets- kraven (av de sändningar som förmedlas av , och ) skall textas, av sänd- ningarna syntolkas och av sändningarna presen- teras på eller översätts till teckenspråk . Som ett delmål kräver lagen att av sändningarna i de programtjänster som omfattas av föreskrifterna textas . Härutöver ges Ofcom rätt att ställa upp andra delmål innan tioårsperiodens utgång. Tio- respektive femårsperioderna räknas TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder från olika datum för olika programtjänster, beroende bl. a. på när sändningarna startade. Mot bakgrund av kraven i artikel 303 har Ofcom utarbetat före- skrifter där följande minimikrav ställs upp för textning, syntolk- ning och teckenspråk. BBC:s programtjänster, , och samt den walesiska programtjänsten S4C Digital omfattades sedan tidi- gare av krav på textning och syntolkning. För att anpassa regle- ringen till de tidigare kraven har dessa programtjänster av Ofcom ålagts följande minimikrav för textning. ITV (f.d. ) Five (f.d. ) TV-programmens tillgänglighet för personer med funktionshinder Artikel 303 ger Ofcom rätt att undanta eller att ställa upp mindre omfattande tillgänglighetskrav för vissa programtjänster. När undan- tag beslutas skall enligt lagen särskild hänsyn tas till vilket utbyte funktionshindrade personer skulle ha av den aktuella tillgänglighets- tjänsten, programtjänstens förväntade tittarantal, antalet personer som beräknas ha användning av tillgänglighetstjänsten, i vilken ut- sträckning de tittare som programtjänsten avser att nå är bosatta utanför , hur tekniskt svårt det är att tillhandahålla tillgänglighetstjänsten och kostnaden för att tillhandahålla tillgäng- lighetstjänsten i förhållande till övriga omständigheter. Mot bakgrund härav har Ofcom beslutat att tillgänglighetskraven skall gälla för TV- sändningar som förmedlas i programtjänster som i följd har haft genomsnittliga tittarsiffror överstigande av det totala antalet TV-tittare i (vilket motsvarar sändningar som följs av 10 000 eller fler brittiska tittare). Från till- gänglighetskraven undantas programtjänster som bara förmedlar annonser, elektroniska programguider, tjänster från programföretag som sänder med stöd av sändningstillstånd som meddelats i något annat land än samt programtjänster vars sändningar huvudsakligen riktas till TV-tittare utanför . Program- tjänster vars sändningar huvudsakligen utgörs av musik eller nyheter omfattas inte av kraven på syntolkning, då detta anses tekniskt omöjligt. Såväl musikkanaler som nyhetskanaler är dock ålagda att texta sina sändningar. Det ställs inga krav på att sångtexter skall över- sättas till engelska, utan Ofcom förutsätter att textningen sker på originalspråk. Antalet programtjänster som omfattas av tillgänglig- hetskraven uppgick till 70 stycken och till 76 stycken. Ofcom har valt att sänka tillgänglighetskraven för de program- företag som har begränsade ekonomiska möjligheter, genom att införa tre nivåer när det gäller kravet på textning.