sou · GUB391 · 2007-01-01 00:00:00 — I några fall krävs en relativt låg omvård- nadsnivå, men fortsatt rättspsykiatrisk vård p.g.a. risken för återfall Kommunerna saknar kompetens och lagliga förutsättningar för att ta hand om dessa patienter. Patienter blir kvar i sluten vård fast man av medicinska skäl och ur säkerhetssynvinkel inte skulle behöva det. Från flera håll framförs önskemålet om inrättande av boendeliknande enheter inom ram med jämförelseviss låg personaltäthet, men med möjligheter att snabbt sätta in adekvata åtgärder vid behov. (I finns sådana enheter under begreppet Long stay units). Differentierade vårdnivåer/vårddygnskostnader inom de större rättspsykiatriska klinikerna skulle kunna tillskapas där landsting och kommuner i varje enskilt fall kommer överens om kost- nadsfördelningen är ett förslag som framförs från några enheter. Som det nu är upptar dessa patienter platser på alltför hög vårdnivå till onödigt stora kostnader och med en otillfredsställande miljö för patienten. Några kliniker hoppas på möjligheten av att Öppen vård med särskilda villkor ska kunna öppna för lämpliga särlösningar i vissa fall. En annan kategori svårskötta patienter är de, visserligen fåtaliga, som ständigt kräver hög personaltäthet och tillsyn på grund av sin aggressivitet. De tröttar ut personalen och skickas i vissa fall runt mellan olika enheter. Något förslag till lösning på detta problem lämnas inte. Övriga synpunkter som rör organisatoriska, finansiella och ansvars- mässiga förhållanden! Gärna även uppgifter om kostnaderna för den rättspsykiatriska vården, t.ex. från bokslut (egen och köpt vård). Flertalet svar som lämnats under denna punkt har vävts in ovan. Härutöver har angivits att högre status för Psykiatri och Rättspsy- kiatri måste eftersträvas. En väg till detta är att lönenivåer och anställningsvillkor utformas så att det blir tillräckligt attraktivt att arbeta inom dessa områden. Svåra rekryteringsproblem finns på flera håll främst när det gäller läkare. Satsning krävs även på forskning inom området både för verksamheten utveckling och för att kunna rekrytera personal med kompetens och intresse för verksamheten. En av klinikerna poängterar de problem som finns inom krimi- nalvården där inte alltid personer med neuropsykiatriska problem, utvecklingsstörning och ADHD t.ex., kan tas om hand på ett rim- ligt sätt och där psykiatrin på grund av platsbrist inte kan svara för de insatser som skulle vara befogade enligt normaliseringsprinci- pen. Ett annat uppmärksammat problem utgör de asylsökande som överförs till rättspsykiatrin och där språk- och tolksvårigheter och kulturskillnader kan vara svåra att bemästra. Från sex av de svarande klinikerna har den totala kostnaden för rättspsykiatriska vård angivits. Skillnaderna är betydande och anges till alltifrån 135 till per invånare och år. En del av skillnaderna förklaras av skillnader i antal rätts- psykiatriska patienter, en del möjligen också i varierande innehåll i de angivna uppgifterna. I de angivna kostnaderna ingår såväl den egna slutna och öppna vården som den köpta vården vid behand- lingshem och utomlänsvård. Ett landsting som debiterar 4300 kro- nor per vårddag tar även ut detta belopp för de första 14 permis- sionsdagarna och därefter om patienten bor i eget boende och om han/hon vistas på behandlings- hem.