sou · GUB367 · 2007-01-01 00:00:00 — Verksamhetsområde Kostnader Intäkter Differens Hamnservice Cafeteria inkl. telefonkort och Internetaccess 3 473 1 460 -2 013 Fartygsbesök och transporter på utlandsstationerna , distribution av boklådor och dagstidningar 1 798 50 -1 748 Motion Motionsaktiviteter på HKF:s utländska stationer 596 0 -596 Tillgång till motionsmöjligheter för icke sjöfolk på svenska sjömansklubbar 930 110 -820 Sjömansbibliotek Kostnad för inköp av dagstidningar 350 0 -350 Öppethållande för hemmavarande sjömän och övriga 0 0 0 Media Tidskriften innehåll om sjömanskultur 375 20 -355 Köpfilm 109 80 -29 SAX-presset, inkl. press 346 170 -176 SUMMA 7 977 1 890 -6 087 Den gemensamma OH-kostnaden har fördelats på samma sätt som vid tidigare redovisade beräkningar. I kapitel 3 (avsnitt 3.2.5) anges att det finns konventionsnära arbetsuppgifter inom verksamhetsområdet och administration. Exempel på detta är tillsyn så att anläggningarnas serviceutbud motsvarar efterfrågan hos sjömän samt att bilda välfärdsstyrelser som skall upprätthålla en kontrollfunktion för konventionens efterlevnad i landet. Eftersom vi bedömer kostnaden för denna verksamhet vara under 100 tkr, har vi för enkelhetens skull valt att i tabellerna ovan inte redovisa denna separat. Tidskriften har i kapitel 3 delats upp i en konventionsnära del och en del som betecknas som övrig verksamhet. Vi bedömer att mindre än hälften av innehållet utgörs av information som kan härledas till konventionen, exempelvis turneringsresultat och film SOU 2006:67 HKF:s kostnader och intäkter 53 utbud (se vidare avsnitt 3.2.4). Halva kostnaden för att producera, trycka och distribuera Utkik har därför tilldelats konventionsnära verksamhet och halva kostnaden övrig verksamhet. Utredningen har bortsett från kostnader för Sjömansbibliotekets öppethållande för icke sjöfolk, dvs. sjömanspensionärer, anställda på rederier och andra sjöfartsorganisationer och hamnverksamhet, sjömän under ledighet, studerande vid maritima utbildningar samt sjömäns närmaste anhöriga. Kostnaden är svår att mäta eftersom det inte finns någon statistik över boklån för sjöfolk respektive icke sjöfolk. Dock torde de tillkommande kostnaderna vara små. Låntagarna skriver själva upp sitt lån i en pärm och antalet besökare är litet. Sammanfattningsvis beräknar vi kostnaden för den konventionsnära till ca och kostnaden för övrig verksamhet till ca . Intäkterna beräknas uppgå till nära för den konventionsnära verksamheten och till nära för övrig verksamhet. Självfinansieringsgraden är därmed för den konventionsnära och för övrig verksamhet. 55 5 Utredningens förslag Kapitlet innehåller utredningens förslag till självfinansieringsgrad för Sjömansservice i . Förslagets konsekvenser för storleken på bidraget från farledsavgifterna till denna verksamhet uppmärksammas liksom hur och av vem avgifterna till Sjömansservice skall betalas. Utredningens förslag: Självfinansieringsgraden för den konventionsnära verksamheten skall vara . Självfinansieringsgraden för övrig verksamhet skall vara . Den ökade graden av självfinansiering bör införas successivt upp till den föreslagna nivån. Som en konsekvens av utredningens förslag kan bidraget från farledsavgifterna successivt sänkas från nuvarande 19,5 till . 5.1 Redan övergången till innebär en högre självfinansieringsgrad Utredningen har i uppgift att föreslå en ökad självfinansieringsgrad för verksamheten vid Sjömansservice i . Målet för den konventionsnära verksamheten skall vara att ta ut direkta avgifter som innebär en ökad grad av självfinansiering. Målet för övrig verksamhet skall vara att ta ut avgifter så att full kostnadstäckning nås. HKF:s nuvarande självfinansieringsgrad för ett genomsnittsår är enligt våra beräkningar. Den konventionsnära verksamhetens självfinansieringsgrad är och självfinansieringsgraden för övrig verksamhet är . Då verksamheten inordnas i beräknas självfinansieringsgraden öka till ca Utredningens förslag SOU 2006:67 56 genom den besparing som kan göras i och med inordnandet. Uppdelat i konventionsnära och övrig verksamhet beräknas självfinansieringsgraden bli . 5.2 Utredningen föreslår olika självfinansieringsgrad för konventionsnära och övrig verksamhet Konventionsnära verksamhet För att nå målet om en ökad självfinansieringsgrad för den konventionsnära verksamheten krävs att den höjs från till en högre självfinansieringsgrad. Vid ett antagande om en självfinansieringsgrad på t.ex. skulle intäkterna behöva öka från nära till vid oförändrad kostnadsnivå (avsnitt 4.4). En stor del av den konventionsnära verksamheten såsom fartygsbesök, sjömansklubbar, Sjömansbiblioteket och motionsmöjligheter är emellertid av den karaktären att det är svårt att ta ut direkta avgifter av redare och fartygs ägare. Det innebär att andra tjänster som t.ex. hyrfilm och arrangemang av internationella idrottsturneringar behöver bidra med en högre självfinansieringsgrad för att kompensera detta. Även om det är svårt att ta ut direkta avgifter för fartygsbesöken, Sjömansbiblioteket, sjömansklubbar och motionsmöjligheter så kan dessa verksamheter bidra till en ökad självfinansieringsgrad genom att de bedrivs mera kostnadseffektivt. Vår uppskattning av möjliga besparingar och intäktsökningar inom den konventionsnära verksamheten innebär att det är möjligt att sänka kostnaderna från 14 till 13-13,och att öka intäkterna från nära 5 till . Det innebär en möjlig självfinansieringsgrad på mellan . Detta tyder alltså på att ett krav på 50 procents självfinansiering är svårt att uppfylla. Vi bedömer däremot som en rimlig nivå. Se vidare avsnitt 5.3. Övrig verksamhet För att nå målet om full kostnadstäckning för övrig verksamhet krävs enligt våra beräkningar att intäkterna från direkta avgifter behöver öka från 2 till ca givet oförändrade kostnader (se avsnitt 4.4). SOU 2006:67 Utredningens förslag 57 De tjänster som vi bedömer ha möjligheter att bidra med ökade intäkter är främst cafeteriaförsäljningen, tillgång till motionsmöjligheter för icke sjöfolk vid sjömansklubbar i och tidskriften . Kostnaderna kan sänkas vid t.ex. utlandsstationerna för att därigenom bidra till en ökad grad av självfinansiering. Vår uppskattning av möjliga besparingar och intäktsökningar är att kostnaderna kan minskas från 8 till ca och att intäkterna kan ökas från ca 2 till 3,. Detta innebär en möjlig finansieringsgrad på mellan . Vi bedömer därför att en rimlig nivå är 50 procents självfinansieringsgrad. Vi menar således att det inte är möjligt att nå full kostnadstäckning för övrig verksamhet. Se vidare avsnitt 5.4. Utredningens förslag i sammanfattning Figuren nedan visar utredningens förslag. Den beräknade kostnaden för Sjömansservice i är . Vid oförändrade kostnader krävs intäkter på från den konventionsnära verksamheten för att nå den föreslagna nivån om 40 procents självfinansieringsgrad. På motsvarande sätt krävs intäkter på för att nå 50 procents självfinansieringsgrad inom övrig verksamhet. Bidraget från farledsavgifterna kan då sänkas från nuvarande till . Figur 5.1 Utredningens förslag Bidrag från farledsavgifterna Självfinansiering övrig verksamhet 50 %= Självfinansiering konventionsnära verksamhet 40 %= Sjömansservice i Utredningens förslag SOU 2006:67 58 Både när det gäller konventionsnära och övrig verksamhet så innebär vårt förslag att intäkterna behöver öka givet en viss kostnadsnivå. Om dessa ökade intäkter enbart tas ut på vissa tjänster där det finns stor betalningsvilja så kan andra tjänster bibehålla sin avgift eller inte belastas med direkt avgift alls. Kostnaderna för dessa senare tjänster kan som täckas av bidrag från farledsavgifterna. I följande två avsnitt presenteras våra kommentarer till olika tjänster inom konventionsnära respektive övrig verksamhet. Där ger vi exempel på möjligheter att påverka kostnader och/eller intäkter för att öka självfinansieringsgraden. 5.3 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar – konventionsnära verksamhet Kostnaden för den konventionsnära verksamheten i Sjömansservice i blir enligt utredningens beräkningar ca . Det direkta avgiftsuttaget blir nära . Självfinansieringsgraden för den konventionsnära verksamheten blir sålunda . När det gäller fartygsbesök, transporter av sjömän, sjömansklubbsverksamhet samt distribution av boklådor och dagstidningar inom så uppskattar vi att kostnaderna kan minskas med . Detta kan bl. a. åstadkommas genom att fartygsbesättningar i större utsträckning än vad som är fallet i förväg anmäler om de vill ha besök, transporter, bokbyten eller annan service. Webbplatsen Seatime kan t.ex. utvecklas ytterligare och bli en användbar informationskanal för Hamnservice i samband med fartygsbesöken. Detta skulle underlätta planeringen av verksamheten vid sjömansklubbarna. Vi uppskattar att även intäkterna därigenom skulle kunna öka genom att HKF:s motionsmöjligheter, speciellt vid Rosenhill i , då kan utnyttjas mot betalning av utomstående i större utsträckning än vad som är fallet . Vi uppskattar vidare att det finns möjligheter att genom en fördjupad behovsanalys styra Sjömansbibliotekets utbud så att det i ännu högre utsträckning motsvarar efterfrågan. Det borde vara möjligt att sänka kostnaderna. Som en jämförelse kan nämnas att bruttokostnaden per utlånad bok på ett svenskt folkbibliotek var . 1 Bruttokostnaden per utlånad bok från Sjö1 Källa: SCB och . SOU 2006:67 Utredningens förslag 59 mansbiblioteket var ca exklusive distributionskostnad. Hyrfilm är en mycket uppskattad verksamhet. Vi menar att det finns möjlighet att öka det samlade avgiftsuttaget ytterligare genom att utöka antalet abonnenter bland HKF:s sekundära målgrupper. Genom effektivare faktureringsrutiner är det även möjligt att nå besparingar. Tidskriften har en upplaga på ca 3 600 exemplar per nummer. Den nuvarande prenumerationsavgiften på betalas dock av ett fåtal prenumeranter. En ökning av antalet betalande prenumeranter bör vara möjlig. Sammanfattningsvis uppskattar vi bl.a. utifrån ovan redovisade exempel att kostnaderna kan sänkas med 0,och att intäkterna kan öka med upp till en dryg miljon kronor. 5.4 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar – övrig verksamhet Kostnaden för övrig verksamhet vid Sjömansservice i blir enligt utredningens beräkningar ca . Avgiftsuttaget beräknas till ca 2 miljoner. Graden av självfinansiering blir sålunda . Vi uppskattar att kostnaderna för cafeteriaverksamheten kan sänkas utan att minska servicegraden. Det är t.ex. möjligt att göra besparingar genom effektivare betalningshantering. Vi tror att en besparing på är realistisk. Därtill kommer möjligheter att hitta alternativa sätt att upprätthålla servicenivån med mindre bemanning. Vidare bör det vara möjligt att justera priserna så att de överensstämmer med nivån på liknande cafeteriaverksamhet. Vid fartygsbesök och transporter samt motionsaktiviteter på utlandsstationerna uppskattar vi att kostnaderna kan sänkas med . När det gäller tillgång till motionsmöjligheter för icke sjöfolk på svenska sjömansklubbar så anser vi det möjligt att öka intäkterna. En självfinansieringsgrad på t.ex. skulle innebära ett genomsnittspris på för ett årskort med möjlighet att differentiera mellan olika grupper. är intäkterna per kort . (Sjömanspensionärer, rederianställda, studenter vid maritima utbildningar m.fl. betalar för ett årskort. Anhöriga till sjöanställda betalar .) Utredningens förslag SOU 2006:67 60 Vi uppskattar att kostnaden för inköp av dagstidningar bör vara möjlig att helt finansiera med direkta avgifter. Intäkterna för verksamheterna Köpfilm och SAX-presset kan öka. Sammanfattningsvis uppskattar vi, bl. a utifrån ovan redovisade exempel att kostnaderna kan sänkas med och att intäkterna kan ökas med 1,. 5.5 Konsekvenser av utredningens förslag på bidraget från farledsavgifterna Den beräknade kostnaden för Sjömansservice i blir . Med en självfinansieringsgrad på för konventionsnära respektive övrig verksamhet och oförändrade kostnader har intäkterna från den konventionsnära verksamheten beräknats till och från övrig verksamhet 4 miljoner. Tillsammans med bidraget från farledsavgifterna skall detta täcka kostnaderna för Sjömansservice i . Som en konsekvens av utredningens förslag kan bidraget från farledsavgifterna sänkas successivt från . Storleken på bidraget från farledsavgifterna bör anpassas till den faktiska kostnads- och intäktsnivån vid 40 respektive 50 procents självfinansiering av verksamheten. Eftersom detta inte kan fastställas på förhand så går det inte att exakt avgöra hur stort bidraget från farledsavgifterna blir. Detta kan endast fastställas allt eftersom verksamhetens kostnader och intäkter blir kända. Om det finns behov av att i förväg fastställa storleken på bidraget från farledsavgifterna så kan dock enligt utredningens bedömning beloppet användas som en utgångspunkt för att eventuellt justeras i efterhand. Bedömningen har gjorts utifrån räkneexempel med olika antaganden om hur självfinansieringsgraden nås. Efter treårsperioden kan det vara lämpligt att göra en ny bedömning när det gäller storleken på bidraget från farledsavgifterna. Vi utgår från att farledsavgifterna som betalas in till av fartygsägare och redare sänks med motsvarande belopp som bidraget till verksamheten reduceras med. SOU 2006:67 Utredningens förslag 61 5.6 Hur skall avgifterna betalas och av vem? Vårt förslag anger inte hur prissättningen av olika tjänster skall ske. Personer som inte är yrkesverksamma sjömän kommer dock sannolikt att få betala en större avgift än för att kunna utnyttja HKF:s motionsanläggningar. Den enskilde sjömannen kommer sannolikt att få betala mer för vissa varor och tjänster på sjömansklubben. I övrigt menar vi att den enskilde sjömannen inte kommer att behöva betala ökade avgifter. Utredningen vill peka på att förslaget till självfinansiering av den konventionsnära verksamheten innebär att intäkterna behöver öka med 0,7-0,givet oförändrad kostnadsnivå. Då kan bidragen från farledsavgifterna även fortsättningsvis finansiera fartygsbesök med transporter, tillgänglighet till sjömansklubbar, motionsmöjligheter i samt Sjömansbiblioteket. Om kostnadsnivån sänks med till inom den konventionsnära verksamheten så behöver intäkterna endast öka med ca för att nå 40 procents självfinansieringsgrad. På motsvarande sätt innebär vårt förslag till ökad självfinansiering av övrig verksamhet att intäkterna behöver öka med givet samma kostnadsnivå. Om detta uppnås är det möjligt att bekosta t.ex. verksamheten vid utlandsstationerna med bidrag från farledsavgifterna. Vid sänkta kostnader för övrig verksamhet med till så behöver intäkterna öka med för att nå 50 procents självfinansieringsgrad. Vårt förslag innebär att direkta avgifter för tjänster kommer att tas ut på samma sätt som . Det gäller t.ex. betalning i cafeteria, årskort för tillgång till motionslokaler för icke sjömän, hyresavgift för motionslokaler eller avgifter för idrottsturneringar. Resterande direkta avgifter tas ut genom särskilda avtal eller prenumerationsavgifter på liknande sätt som görs mellan HKF och fartygsägare eller redare. I övrigt täcks kostnaderna för verksamheten av bidraget från farledsavgifterna. Utredningens förslag SOU 2006:67 62 5.7 Självfinansieringsgraden skall vara för hela verksamheten Vi uppfattar utredningens direktiv så att det är angeläget att skilja mellan den konventionsnära och övrig verksamhet när det gäller en ökad självfinansieringsgrad. Vårt förslag har därför denna uppdelning som utgångspunkt. Vi vill ändå presentera följande modell som ett möjligt alternativ när det gäller att nå en ökad grad av självfinansiering av Sjömansservice i . Den alternativa modellen utgår ifrån att en viss grad av självfinansiering skall gälla för hela verksamheten, oavsett om den är konventionsnära eller ej. Bidraget från farledsavgifterna anpassas även i detta fall till avgiftsuttaget. Med krav på en viss grad av självfinansiering för den totala verksamheten kan ett ökat avgiftsuttag på tjänster med stor betalningsvilja användas för att täcka kostnader för tjänster där det är svårt att ta ut avgifter. En särskild självfinansieringsgrad behöver således inte nås inom konventionsnära respektive övrig verksamhet. Kravet på självfinansiering kan därmed ställas något högre för den totala verksamheten jämfört med utredningens förslag (avsnitt 5.2). Figur: 5.2 Alternativ modell – 45 procents självfinansieringsgrad för hela verksamheten Figuren ovan visar den alternativa modellen. Den beräknade kostnaden för Sjömansservice i är . Vid oförändrade kostnader krävs intäkter på för att nå den föreslagna nivån om 45 procents självfinansieringsgrad. Bidraget från farledsavgifterna kan därmed sänkas till . Självfinansieringsgraden för HKF-verksamheten ett genomsnittsår är enligt våra beräkningar . Då verksamheten inordnats i beräknas självfinansieringsgraden öka till . Den alternativa modellen innebär att självfinansieBidrag från farledsavgifterna Självfinansiering övrig verksamhet 45 %= Sjömansservice i SOU 2006:67 Utredningens förslag 63 ringsgraden skall öka från denna nivå för den sammantagna verksamheten. Givet oförändrade kostnader motsvarar detta en ökning av intäkterna från nära 7 till vilket är ca mer än i vårt förslag. Bidraget från farledsavgifterna kan i den alternativa lösningen sänkas successivt . Även här utgår vi ifrån att farledsavgifterna som betalas in till av fartygsägare och redare sänks med motsvarande belopp som bidraget till verksamheten reduceras med. 65 6 Utredningens fortsatta arbete Kapitlet innehåller en redovisning av arbetet med att förbereda avvecklingen av HKF samt en plan för det fortsatta arbetet med en budget för avvecklingsarbetet . 6.1 Förberedelser för avveckling av HKF Förberedelserna för avveckling av HKF som myndighet har pågått under fas 1. Vi har haft omfattande kontakter med HKF:s ledning och även med ledningen för . Enligt utredningens direktiv skall HKF:s centrala verksamhet som bedrivs i föras över till i . I övrigt skall verksamheten bedrivas där den är lokaliserad. Den personal som berörs mest av att HKF upphör som myndighet är därmed de som arbetar vid HKF:s centrala kansli i . Vi har vid möten med de anställda inledningsvis informerat om utredningens uppdrag och det regelverk som finns när en myndighet skall läggas ned och verksamheten föras över till en myndighet på annan ort. Vid ett särskilt informationstillfälle har en representant från informerat om trygghetsavtalet (TA) och verksamhet. Personalen vid kansliet har också träffat ledning för ömsesidigt informationsutbyte om respektive myndighets verksamhet. har lämnat anställningserbjudande till alla anställda vid som är berörda. Vidare har utredningen tillsammans med ansvariga inom HKF gått igenom gällande avtal som HKF slutit med andra parter. De avtal som behövs för den fortsatta verksamheten har lämnats över till för fortsatt hantering. Bland dessa ingår t.ex. arrendeavtal som HKF slutit med , Utredningens fortsatta arbete SOU 2006:67 66 respektive angående markområden. På dessa områden har HKF uppfört byggnader där sjömansklubbarna finns. Överföring av dessa byggnader på ofri grund kommer att ske . Som framgår av tidplanen (bilaga 7) så planeras avvecklingsarbetet att slutföras fram till . De avtal och kontrakt som inte behövs efter respektive (det datum då avvecklingen av verksamheten planeras bli slutförd) har efterhand börjat sägas upp av HKF. Vi har tagit kontakt med myndigheter som kommer att utgöra resurser i det kommande avvecklingsarbetet, t.ex. (), och . Vi har också informerat berörda centrala arbetstagarorganisationer om utredningens arbete och kommit överens om formerna för fortsatt informationsutbyte. 6.2 Plan för det fortsatta avvecklingsarbetet Vi har upprättat en tidplan för det fortsatta arbetet med avveckling av HKF och överföring av dess verksamhet till (bilaga 7). Den beskriver bl.a. att utredningen har gett HKF och i uppdrag att bilda en ledningsgrupp och fyra gemensamma arbetsgrupper som skall identifiera och planlägga nödvändiga åtgärder för avvecklingen av HKF och överföringen av verksamheten till . Ledningsgruppen skall upprätta en avvecklings/överföringsplan. Arbetsgrupperna skall på operativ nivå planlägga åtgärder inom områdena ekonomiadministration, personaladministration, fastighetsfrågor och arkivfrågor. Ledningsgruppen skall rapportera löpande och till . Enligt regleringsbrevet skall HKF lämna en plan för åtgärder när det gäller avvecklingen och överföringen av verksamheten . SOU 2006:67 Utredningens fortsatta arbete 67 6.3 Budget 2007 för avveckling av HKF Utredningen lämnar i det följande ett förslag på budget för avvecklingsverksamheten från , 2007. I budgeten ingår att lokalen som rymmer det centrala kansliet hyrs fram t.o.m. . Kostnader för hyra och andra omkostnader framgår av budgeten nedan. De totala kostnaderna för uppsagd personal beräknas uppgå till drygt 1 300 tkr. Inga lönekostnader för avvecklingsarbetet fram till har budgeterats förutom vad gäller ledningsfunktionen. Denna kostnad ingår i kostnaderna för uppsagd personal. I budgeten förutsätts således att avvecklingsarbetet i huvudsak utförs av den uppsagda personalen fram till . Inga lokalkostnader har budgeterats för tiden efter . Personalvård för uppsagd personal ingår med 20 tkr i kostnadsposten Övrigt. Likaså ingår resekostnader för uppsagd personal med 13 tkr i budgeten. Sammanlagt uppgår de budgeterade kostnaderna för avveckling av HKF från , 2007 till nära 1 900 tkr. Eventuell kostnad för pensionsersättning ingår ej i budgeten. Tabell 6.1: Avvecklingsbudget för HKF 2007 (tkr) Kostnadsslag Kontorshyra 143 Diverse omkostnader lokalen 26 ADB-tjänster 50 Tryckning ÅR, revisionsarvoden, styrelsen 68 Konsultkostnad 20 Datakommunikation, resor, porto, tele 60 Övrigt 170 Kostnader uppsagd personal 1 317 TOTALT 1 854 69 Kommittédirektiv Avveckling av Dir. 2006:24 Beslut vid regeringssammanträde . Sammanfattning av uppdraget Utredaren skall förbereda avvecklingen av Handelsflottans kultur och fritidsråd (HKF) så att myndigheten kan läggas ned . Arbetet skall ske i samarbete med HKF. Utredaren skall överföra HKF:s fastigheter till . Utredaren skall också avveckla bl.a. lokaler och utrustning, som inte skall övertas av . Utredaren skall också komma med förslag på en ökad avgiftsfinansiering av verksamheten. Bakgrund Regeringen beslutade om kommittédirektiv till en särskild utredare (dir. 2004:5) att med utgångspunkt från kraven i nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn föreslå hur bör organisera välfärdsverksamheten utifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav som konventionen ställer. Utredningen, som antog namnet , har i betänkandet Välfärdsverksamhet för Sjömän (SOU 2005:11) bl.a. föreslagit att den välfärdsverksamhet HKF bedriver bör inordnas i . Utredningen har vidare föreslagit att en fristående organisationskommitté bör tillsättas för att förbereda att HKF inordnas i . har också föreslagit att organisationskommittén på detaljnivå analyserar hur de administrativa samordningsvinsterna bör realiseras och vilka personal- och kostnadsmässiga effekter som i övrigt uppstår. Regeringen har i budgetpropositionen (2005/06:1 utgiftsområde 22 sid. 84 ff) föreslagit att HKF avskaffas som självständig myndighet och att verksamheten inordnas i . Regeringen 1 SOU 2006:67 70 har föreslagit att överföringen av HKF:s verksamhet skall ske . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 22, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81). Uppdraget Utgångspunkter för uppdragets utförande HKF har enligt sin instruktion förordningen (1996:281) uppgiften att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. är besättningar på svenska fartyg i internationell trafik och utländskt sjöfolk som besöker svenska hamnar. HKF betjänar också sjöfolk i svensk kustfart. HKF:s verksamhet omfattar (verksamhetsgrenarna) administration, medier, bibliotek, motion och hamnservice.