sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — De au pairer och barnflickor jag pratade med var inte okritiska till sina arbets- villkor, eller till familjens beteenden och tog upp en rad problem med att jobba i någon annans hushåll; isolering, obetalt extra arbete, dåliga scheman och opersonlig eller nedlåtande behandling. Ett återkommande problem är att de pressas att jobba mer än de de är skyldiga till. Även känslan att inte bli betraktade som individer togs upp i intervjuerna. Osynlighet och nedlåtande behandling Även om osynlighet är en eftertraktad ur tjänsteköparnas synpunkt kan au pairer, barnflickor och städerskor känna sig ignorerade och uppfatta att de inte betraktas som individer. Som från Ser- bien/säger; Jag förväntar mig att de respekterar mig och min tid, och behandlar mig som någon som befinner sig på samma nivå i familjen. förutsätter au pair-systemets familje-lik- nande relationer. Sådana officiella riktlinjer gäller dock inte för stä- derskor, men därmed inte sagt att de accepterar att bli behandlade som osynliga andar. från , som har jobbat som städerska i , berättar om köpare som knappt tar notis om henne som person och som inte ser henne som en riktig människa: Det finns många människor som tycker att om jag städar som stä- derska, så är jag inte en riktig människa. Jag går alltså jag kommer och dammsuger och dom säger bara hej och sen hejdå och tack och ingenting mer. kommer jag till familjer som gör så. Men det finns mina familjer jag städat långt tid hos, är mycket trevliga. Dom tycker inte att jag är städerska, dom tycker jag främst är männi- ska. Förstår du, det är mycket viktigt. Jag känner att dom har respekt. Jag tycker dom är demokratiska. Det betyder ingenting för dom att jag är städerska. Det är viktigt att det betyder mycket för dom att jag är människa. har valt ut sina familjer med respekt och jämlikhet som ett viktigt kriterium. Kravet att bli behandlad som en människa återkommer även i intervjuer jag gjort med migranter som utför hushålls/omsorgstjänster i och (se Gavanas kom- mande). Det är inte ovanligt att köpare av hushållstjänster i såväl som i och tar sig rätten att ignorera de som utför dessa tjänster från , som är au pair i , betonar att hon förväntar sig att bli behandlad som en människa; Jag har lärt mig mycket i mitt land och jag har ett syfte med att vara här; jag kom för att träffa andra männsikor och för att bo i ett annat land och se hur det fungerar och för att lära mig ett annat språk och göra så många saker. Men jag kom inte hit för att jobba och inte få uppskattning för mitt arbete. Många au pairer/barnflickor var medvetna om att arbetsköpare för- sökte utnyttja dem på olika sätt. säger att arbetsköpare bara vill ha så billig arbetskraft som möjligt, och att det är därför de letar efter folk från fattigare länder än . Hon genomskådar dock detta och har sina egna mål i sikte: Jag kostar dem inte så mycket; jag kostar dem inte mer än en helgs shopping, så jag känner mig verkligen undervärderad, men jag tar det inte så allvarligt för jag har saker som är viktiga för mig; jag har mina skäl till varför jag är här och så fort jag kommer ett steg vidare kom- mer jag att lämna den här familjen. (...) De letar förstås efter någon som inte är så självständig... ja de letar faktiskt efter någon som är vil- lig att hjälpa dem och som vore så tacksam emot dem att de gör allt för dem. Somliga barnflickor och au pairer var kritiska mot att tvingas utföra dubbla uppgifter; städning och barnomsorg. från Ser- bien/sa att hon trodde att de som vill ha en aupair var ute efter flickor som älskar deras barn men även är beredda att städa hela deras hus så att de slipper betala en ytterligare person för städ- ning. Hon berättade om en annan au pair som varit tvungen att ägna till städning. Etnifiering och föreställningar om den andra De flesta hushållsarbetare jag intervjuade för denna studie kom antingen från EU-länder eller från . Däremot är få utom- europeiska au pairer och städerskor representerade i mitt empiriska underlag. Under intervjuarbetet blev det dock tydligt att föreställ- ningen om stackars fattiga öst-tjejer inte hade något stöd i mate- rialet. Ingen au pair uppgav att hon kom till med avsikt att stanna eller att hon tyckte att au pairing var ett bra sätt att tjäna pengar – snarare motsatsen. Därmed inte sagt att det i den bredare hushållstjänstsektorn, speciellt i den informella/oregistrerade/pap- perslösa, inte finns arbetstagare från östländer som verkligen är ekonomiskt utsatta. Au pairer som kom från östeuropeiska länder vittnade om för- utfattade meningar gentemot och nedlåtande attityder bland svenska arbetsköpare. Erfarenheter av att bli behandlade som andra sortens människor och fattighjon som enbart borde vara glada över att få privilegiet att städa svenskars hem och ta hand om deras barn delades av många intervjupersoner. jämför med , och menar att svenskar inte är bättre än engelsmän; de vill inte ha östlänningar i sitt land, men är de för fina för att städa sina egna toaletter. Det kan östlänningar duga till istället. tycker att hon i blir behandlad som om hon kom någonstans från djungeln i . När hon fick sin första månadslön på trodde hennas värdfamilj att hon skull skicka hem pengarna. De antog dessutom att aldrig upplevt västerländsk teknologi och kände sig manad att förklara för henne hur en tvättmaskin fungerar. misstänker att de tror att hon är primitiv och utblottad för att hon kommer från ett öst- land. Hon blev till exempel inte betrodd när hon berättade att hen- nes pappa hade köpt henne en bil i julklapp. De gillar känslan att de hjälper fattiga , så därför har de en polsk städerska och en au pair från , konstaterar . noterar även att hon förväntas visa tacksamhet men hon tycker att det är hon själv som förtjänar tacksamhet för de ansträngningar hon gör för dem snarare än tvärtom: Trots att de gillar mig och är snälla mot mig har jag fortfarande en känsla av att vara en tjänare . Så de tycker åh vi är så bra för att vi ger dig chansen att få bo i vårat vackra land och du måste vara tack- sam. Så jag gillar inte det här speciellt mycket. Jag förstår att för vissa människor kanske dethär är en chans men för mig är det bara ett av många andra sätt jag skulle kunna gå tillväga så jag är inte särskilt tack- sam. , au pair från , är kritisk mot de som medvetet söker upp au pairer från fattigare länder och sätter ut annonser som säger vi är en trevlig familj och vi skulle verkligen vilja ha fattiga flickor från andra länder som hjälp hos oss. Jag är ingen fattig flicka! säger , och även om jag inte hade ett bankkonto skulle jag inte se mig som en fattig flicka. Hon understryker att hon varken sparar pengarna eller skickar hem dem, och att hon inte kommer från en fattig familj. Enligt är alla de som efterfrå- gar hushållsarbetare och aupairer i ute efter någon som skulle jobba utan att protestera, och vara tacksamma för den lön de får. Hushållsarbetarnas förhandlingsmöjligheter är kopplade till en rad villkor: deras tillgång till medborgerliga rättigheter, migrations- lagar, arbetslivsrättigheter, sociala nätverk, facklig/politisk organi- sering, materiella/symboliska resurser, familjesituation, boende- situation, tillgång och efterfrågan på arbetskraft och arbetsmarkna- dens bekönade, etnifierade och rasifierade stratifiering; både i Sve- rige och i de länder de bott i tidigare. Följaktligen ingår hushållsar- betet och de relationer som skapas mellan de som utför och de som köper dessa tjänster i ett brett, skiftande och situationsbundet spektrum av maktförhållanden (och 2003:21, Ungerson 2002b:4–5, Özyegin 2002:57). Det grundläggande problemet för migranter som jobbar inom hushållstjänstsektorer i och övriga världen är avsaknad av medborgerliga rättigheter och social trygghet. Denna situation för- värras dessutom av rasifierade och etnifierade fördomar där vissa migranter betraktas som de andra, oavsett medborgarstatus. Natlja, au pair från , fick ett missfall under vistelsen i Sve- rige. Eftersom hon varken hade personnummer eller försäkring i var hennes enda tillgång till läkare avhängig värdfamiljens informella kontakter. Eftersom hushållsarbetare ofta i praktiken saknar rättigheter och instanser för sanktioner är det upp till arbetsköparen att utnyttja ojämlika rättigheter och resurser mellan dem själva och arbetstaga- till exempel väljer att utnyttja au pairer till att jobba långt utöver de uppgifter och antal timmar som rekommenderas, medan väljer att inte belasta sin ryska barnflicka med varken uppgifter utöver barnpassning eller arbetstider som överstiger de överenskomna. Det är oftast, även i , kvinnor som har ansvar över hus- hållstjänster. I vissa fall delar de som utför och de som köper dessa tjänster gemensamma positioner som mödrar, eller i termer av klassbakgrund och/eller utbildning. Vissa au pairer liknande klass- bakgrund som sina arbetsköpare, men även migrerande städerskor kan ha utbildningsnivåer och klassbakgrunder som liknar arbetskö- pares. Emellertid har de i den aktuella arbetsrelationen ojämlika, skiftande och kontextbundna positioner i termer av socioekono- misk situation, nationell bakgrund, etnicitet och symboliska och materiella resurser. I synnerhet när det gäller informella hushålls- tjänster är vardaglig förhandling mellan parterna avgörande för arbetstagarens villkor. Förhandlingspositionen är direkt kopplat till anställningsvillkoren och medborgerliga rättigheter. Papperslösa arbetare i oregistrerat arbete har formellt sett den svagaste positio- nen. Men även andra aspekter är viktiga för parternas förhandlings- positioner. Till exempel om hushållsarbetaren bor hemma hos sina arbetsgivare och även om relationen definieras som yrkesmässig eller familjemässig (2000, and 1994, Romero 2002). En annan aspekt är tillgång på individuella och soci- ala resurser. Au pairer med resurser och möjlighet att åka till sina föräldrahem är inte lika utsatta som t.ex. papperslösa migranter som saknar sociala nätverk och valbara alternativ. De hushållsarbetare jag pratade med berättade om olika för- handlingsstrategier. Somliga tog helt enkelt upp en diskussion om vad de ville ändra på kring sin arbetssituation. I vissa fall fungerade detta. uppgav att hon använde värdfamiljens barn som mot- vapen om hon ansåg att hon blev illa behandlad; de borde inse att om de är snälla emot mig är jag snällare emot deras barn. Det är också vanligt med passivt motstånd: hushållsarbetare utför tjäns- terna sämre och långsammare om de är missnöjda. Efter att ha fått ett blankt nej till att få betalt för att jobba övertid gav upp försöken att be om skälig extra ersättning. Hon säger att hon kän- ner sig billig av att fråga om pengar, men hon har låtit förstå att hon inte tänker jobba extra gratis Efter det att från början protesterade har familjen slutat att be henne jobba över gra- tis. Jag drog mina gränser för att jag är här för att göra något, och det skall gagna mig också naturligtvis (...), så jag tror att de vet vad de kan få och vad de inte kan få från mig, fastställer . Au pair-systemets otydlighet skapar utrymme för tolkningar. Detta gäller för övrigt inte bara i utan även i andra länder. Au pairer i både och undrar hur de skall tolka sin varken-eller-position; de är varken del av familjen eller anställda på en arbetsplats de lämnar när arbetstiden är slut (se Gavanas kommande). När är de i tjänst och när har de ledigt? säger att hon inte är här för pengarna förstås, men att det samti- dig är hennes jobb att vara en au pair och att hon därför förväntar sig vänligheten att få betalt för de timmar hon jobbar utöver arbetstiden. Hon tycker att hon får dubbla signaler; hon blir till- sagd att göra det ena och det andra för att hon får betalt för det, men ibland säger de att du är en sån del av vår familj och äter middag tillsammans med henne vid samma bord. Hushållsarbetare som jobbar på ett hushållstjänstföretag har en annorlunda situation Företaget har inspektörer som kommer till köparens hem och beräknar betalning per kvadratmeter och själva fastställer hur många timmar de anser att arbetstagaren skall jobba där. Om inte köparen håller undan innan arbetstagaren kommer kan köparen bestraffas genom att arbetstagaren kan vägra utföra hela det avtalade arbetet. När det gäller barnflickor, au pairer och städerskor på den informella/oregistrerade marknaden sker de flesta förhandlingar mellan individer, bakom stängda dörrar och det finns ingen instans för klagomål och sanktioner (förutom au pair- agenturer på annan ort som i bästa fall kan hitta en ny familj). På denna osynliga arbetsplats har de som köper tjänster många makt- resurser till hands. När det gäller au-pairer finns det familjer som vägrar betala för busskort och språkkurser och förhindrar därmed tillgång till sociala nätverk, kommunikation och rörlighet utanför arbetsplatsen. Ett av de vanligaste klagomålen bland au pairer och barnflickor är svårigheter att säga nej till obetald övertid. Dessutom tog au pairer och barnflickor upp problem kring sjukskrivningar och svårigheter att få slippa jobba när de var sjuka. Som framgår av mina intervjuer närmar sig de som utför och de som köper hushållstjänst denna marknad utifrån vitt skilda per- spektiv och agendor. Berättelserna bland de som efterfrågar dessa tjänster betecknas av moraliska betänkligheter inför hushållstjäns- ters hierarkiska aspekter. Dessa moralisk-etiska diskurser avspeglas i såväl motsägelsefulla praktiker som behovet av att osynliggöra och förfrämliga de andra: rättfärdigandet av konsumtionen av hushållstjänster söker stöd i en nationalistisk självbild där svensk- het står för kollektiv moralisk legitimitet. Hushållsarbetarnas berättelser tecknar däremot en bild av otydliga villkor, osynlighet, nedvärdering och utsatthet som är kopplade till såväl avsaknaden av medborgerliga rättigheter som till en bakgrund i länderna utan- för . Trots att många intervjupersoner framhåller att efterfrågan på hushållstjänster ökar även bland vanliga medelsvensson visar underlaget för denna studie att det är familjer med höga inkomster och prestigefyllda arbete som anlitar au pairer, städerskor och barnflickor. Det fanns en rad olika skäl till att dessa famil- jer/individer inköp av tjänster. Behov av kvalitetstid med familjen, brister i det allmänna välfärdssystemet, kravfyllda jobb och flexibi- litet men också viljan att slippa det tråkiga. Intressant nog värva- des dessa förklaringar med fundering om det moraliskt korrekta i att inte vilja ta hand om sig själv. Dessa reflexioner, som även omfattade en kritik av det som definierades som moraliskt accepta- belt, hade ofta nationen som utgångspunkt och svenskheten som norm. Det svenska likhetsidealet blir till en referensram för att tolka och förstå strategier och preferenser bakom konsumtionen av hushållstjänster. På detta sätt kan paternalism, rasism, etnisk särbe- handling och strukturell diskriminering samexistera med kon- struktioner av svenskt egalitetstänkande. Undersökningen visar att hushållsarbetarnas röster tillför viktig information om hushållsarbetets villkor och de ojämlika relationer som utvecklas mellan de som utför och de köper dessa tjänster. De intervjuade hushållsarbetarna hade svårt att vara tacksamma, osyn- liga, beroende av godtycklighet eller behandlade som fattiga, primitiva eller utsatta som behöver hjälp. Detta gällde i syn- nerhet för dem som kom från länder som betraktas utifrån etnifie- rade och rasifierade stereotyper i . De understryker att ett lands fattigdom inte nödvändigtvis betyder att alla från detta land är fattiga, desperata och underordnade. Pigdebatten fokuserar både på jämställdhet mellan män och kvinnor och jämlikhet mellan vissa sociala grupper. är på ett sätt unikt med sin moraliska diskurs där hushållstjänster i politiska och mediala sammanhang möter hårdnackat motstånd; i vilket annat land kan man sälja hushållstjänster med argument om det moraliska alternativet? Denna moraliska diskurs resulterar dock i den motsatta effekten än den avsedda; tystnader och tjänsteköpar- nas motsägelsefulla agerande är oskiljaktiga aspekter av samma fenomen. Det handlar om en mångbottnad tystnad som innefattar inte bara hushållsarbetarnas osynlighet utan även arbetsköparnas fria spelrum att förhandla om fördelaktiga villkor. Som en koordi- nator för ett socialt centrum för barnflickor och au pairer säger: Vi pratar ju inte om det, det här är människor som inte finns och arbetsplatser som inte finns. Och så fort arbetsplatsen kommer upp, ja då är det skandaler och annat där alla ska vara bovar och banditer. Andall, (2000) Gender, Migration and : The politics of black women in . Aldershot: Ashgate Publi- shing Company. Andall, (red.) (2003) Gender and Ethnicity in Contem- porary Europe. Andall, (2003) Introduction: The Space Between – Gender Politics and Immigration Politics in Europe. I: Andall, (red). Gender and Ethnicity in Contemporary Europe. Andall, (2003) Hierarchy and Independence: The Emergence of a Service Caste in Europe. I: Andall, (red). Gender and Ethnicity in Contemporary Europe. (1997) Servants & Slaves: Europes Domestic Wor- kers Race and Class, 39 (1): 37–49. , (1999) Overseas domestic workers in Union: invisible women in Momsen, (ed). Gender, Migration and . and : Routledge. , (2000) Doing the Dirty Work? The Global Poli- tics of Domestic Labor. , (2002) Just Another ? The Commodifica- tion of Domestic Labor in Ehrenreich, and Hochschild, (eds.). Global woman: , Maids, and Sex Workers in the New Economy. : Metropolitan Books. , and OConnell, (2003) Is Traf- ficking in Human Beings Demand Driven? A Multi Country Pilot . Report prepared for: Organi- zation for Migration. , (2003) Succe för hushållsavdrag. Bakan, and Stasiulis, (1995) Making the Match: and the Racialization of Women's Household Work, in Signs: in Culture and Society vol. 20, no. , and Jungar (2000) Adaptation or Diffusion of the Swedish Gender Model? In: Hantratis (ed) Gendered Policies in Europe. McMillan and Press. (1999) Equality and Backlash: Family, gender and social policy in , in , L. & , P. (eds.) Orga- nizational Change and . (2000) Välfärdsklyftor i ansökningsländerna. Väl- färdsstat eller familism? (Welfare Gaps in Appli- cant Nations. (2002) Ideology and choice between work and care: Swedish family policy for working parents, Critical Social Policy vol. 22, no. , (2002) Working and caring for children: family policies and balancing work and family in in , , , S. and . (eds.) Analyzing Families: Morality and rationality in policy and practice. and : Routledge. Brannen, (1998) Employment and family lives: equalities and inequalities in , , Emerek, R. and Mahon, E. (eds.) Women, Work and the Family in Europe. and : Routledge. Bryson, , Tracet Budd, , (2000) Womens Attitudes to Combining Paid Work and Family Life, The Womens Unit, Cabinet Office: . By, (2003) Allt fler familjer skaffar au pair. Dagens Nyhe- ter, . Cancedda, (2001) Employment in household services. : Office for Official Publications of Communities. , (2000) Disposable Domestics. Immigrant Women Workers in the Global Economy. , : South End Press. , and , L.H.M. (2000) Globalization and its intimate order: domestic workers in . In: Marchand, . and Runyan, (eds.) Gender and Global Restructuring. Sightings, Sites and Resistances. & : Routledge. Cousins, . och , Ning (2004) Working Time and Work and Family Conflict in the , and the UK, Work, vol. 18, no. Cox, (1999) The role of ethnicity in shaping the domestic employment sector of in Momsen, (ed). Gender, Migration and . and : Routledge. Cox, och , Rekha (2003) Playing Happy Families: rules and relationships in au pair employing households in Lon- don, . Gender, Place and Culture, vol. 10 (4): 333–344. , M. och , J. (2000) The Concept of social care and the analysis of contemporary welfare states in , vol. 52 (2): 281–298. , , Emerek, R. and Mahon, E. (eds.) (1998) Women, Work and the Family in Europe. and : Rout- ledge. , , Emerek, R. and Mahon, E. (1998) Introduction in , , Emerek, R. and Mahon, E. (eds.) Women, Work and the Family in Europe. and : Routledge. , (1998) Changing family forms and the allocation of caring in , , Emerek, R. and Mahon, E. (eds.) Women, Work and the Family in Europe. and : Routledge. Ehrenreich, and Hochschild, (2002) Global woman: , Maids, and Sex Workers in the New Economy. : Metropolitan Books. Ehrenreich, and Hochschild, (2002) Introduction in Ehrenreich, and Hochschild, (eds.) Global woman: , Maids, and Sex Workers in the New Economy. : Metropolitan Books. , (2004) a) Moralen viker för ekonomin. , (2004) b) Storstadsbor städar svart. Svenska Dag- bladet, . Ernsjöö och , (2004) Rent Hus: Slaget om den svenska dammråttan. Gavanas, (kommande). Europes Servant Problem; migrant domestic workers in , the U.K. Forthcoming in special issue on Domestic Work, of , edited by . Gavanas, och , (2003) neue Variante des Herr-Knecht-Verhältnisses? Überlegungen zum Zusammen- spiel , Familienarbeit und Migration (New /New Servants? The relations of gender, migra- tion and the commodification of care) i S. Leitner, I. Osner och M. Schratzenstaller (red.) hältnis im Umbruch. Was kommt nach dem Ernährermodell? Jahrbuch für und Nordamerika-Studien 2003. Opladen, Leske & Budrich. Gavanas, , , och , (2007) Gendered Citizenship: Global Care Chains and Migrant Domestic Work in the UK, and , Chapter in Gendering Citizenship in Western Europe: new challenges for citizenship research in a cross-national context, edited by . , (1992) From Servitude to Service Work: Historical Continuities in the Racial Division of Paid Repro- ductive Labor. Signs: in Culture and Society, Vol 18, No 1, p. 1–43. , N. and , M. (1994) Servicing the Middle : Class, Gender and Waged Labour in Contemporary , Routledge: . (2005) Pigor köps inte av tidsbrist. , (2003). Det var rena slavarbetet. Rika famil- jer i jättehärva – hyrde svart städhjälp, , 4, 2003, s. 6–7. (2005) Barnflickans lön: för heltid. Afton- bladet Kvinna, . (1999) LO har inte tagit ställning i pigdebatten. Nr 3, . (2002) and Gold in Ehrenreich, and Hochschild, (eds.) Global woman: , Maids, and Sex Workers in the New Economy. : Met- ropolitan Books. Hochschild, A. (2000) The . , (2003) Vems jämställdhet driver vi i ? Kofman, and , (1996) The Geography of Gender and Welfare in Europe in , and Monk, (eds.). Women of Union: The politics of work and daily life. and : Routledge. Kofman, and , (1998) Migrant Women and Exclusion in Europe. 5, p. 381–398. Kofman, (2000) Beyond a reductionist analysis of female migrants in global European cities, in Marchand, . and Runyan, (eds.) Gender and Global Restructuring. Sightings, Sites and Resistances. & : Rout- ledge. Kofman, , m.fl. (eds.) (2000) Gender and International Migration in Europe: employment, welfare and politics. and : Routledge. Kremer, (2002) Welfare States and the moral predicament of caring. A European comparison. Paper presented at the con- , Social Policies, , Tilburg 29–31 . , . and (2003) Multi-career Families, Work and Care in , , and the UK. Commission Framework Programme V for : . , (2005) Pigavdrag ger tusentals job och ren vinst för statskassan.Dagens Nyheter, . , (2002) At your service madam! The globalization of domestic service. , vol 70, p. 89–104. Mahon, Rianne (2002) Gender and Welfare State Restructuring: Through the of Child Care. In: , and Mahon, Rianne (eds.) Child Care Policy at the Crossroads. Gen- der and Welfare State Restructuring. and : Routledge. Mallik, och , (1998) Sluta tjata: därför är skatte- subventionerade pigjobb en dålig ide. Dagens ETC, . Meagher, (2002) Is it wrong to pay for housework? : a journal of feminist philosophy, 17:2, Spring 2002, s. 52–66. Mendez, (1998) Of Mops and Maids: Contra- dictions and Continuities in Bureaucratized Domestic Work. Social Problems, vol. 45, no. 1, s. 114–135. , (2003) Au pair som vittne. , 19 Feb- ruari. Momsen, (red.) (1999) Gender, Migration and . and : Routledge. Momsen, (1999) Maids on the Move in Momsen, (ed.)