sou · GUB342 · 2007-01-01 00:00:00 — Betänkande av inom scenkonstområdet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Korrektur och språkgranskning: Regeringen bemyndigade statsrådet att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till hur ett genus- och jämställdhetsperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet. Med stöd i bemyndigandet tillkallades såsom ordförande regissö- ren (nuvarande VD ) och såsom leda- möter koreografen och chefen för , violinisten och gästprofessorn vid Kungliga Musik- högskolan samt regissören och VD:n för och (nuvarande VD ). Som sekreterare förordnades pol.mag. förordnades följande personer som experter: departementssekreteraren , departe- mentssekreteraren , avdelningschefen , kanslirådet , konserthuschefen . Konserthuschefen entledigades på egen begäran från uppdraget som expert från och med den 20 sep- tember 2005. förordnades följande perso- ner som experter: handläggaren , departe- mentssekreteraren och fil.dr . entledigades kanslirådet på egen begäran från uppdraget som expert och samma datum förordnades jäm- ställdhetssakkunniga som expert. Vid regeringssammanträde beslutades om tilläggsdirektiv för inom scenkonst- området i vilket utredningstiden förlängdes till . Kommittén har anlitat ett antal konsulter. Regissören , psykologen , fil. frilansjournalisten och tonsättaren har bistått sekreterarna i delar av utredningsarbetet. Frilansjournalisten , utredaren och frilansskribenten har varit sekreterarna behjälpliga med redigering och sammanställning av kvalitativt och kvantitativt material under utredningens slutfas. Producenten har producerat kommitténs seminarier samt varit kontaktperson och ansvarig för produktionen av betän- kandet. Hon var, tillsammans med projektledaren , ansvarig för genomförandet av konferensen scenkonst- organisationer i . och har varit kommitténs assistenter. Kommittén överlämnar härmed Plats på scen – betänkande av inom scenkonstområdet. Kommitténs uppdrag är därmed slutfört. 1En kommitté för jämställdhet inom scenkonstområdet Tolkning av uppdraget ................................................. 1.1.2 Vad kännetecknar en branschtillsatt kommitté? 1.1.3 Ett självreflexivt och självkritiskt förhållningssätt ..... 1.1.4 Några utgångspunkter för vårt arbete ......................... 1.1.5 Huvuduppdraget: en obestridd och påverkande Frihet förutsätter styrning ........................................... 1.1.7 Konstnärlig frihet som argument mot förändring...... Verksamhetsanalys och organisationsutveckling ....... 1.1.9 Konstnärlig forskning och utveckling......................... 1.2.1 Kulturpolitikens frånvaro i svensk 1.2.2 Jämställdhetsmål i svensk kulturpolitik ...................... 1.2.3 Jämställdhetspolitik och kulturpolitik – möten 1.2.4 Kulturpolitiken på väg mot ett prioriterat område..... 1.2.5 Jämställdhetspolitikens relation till andra Avgränsningar av uppdraget.................................................... 1.4 Tolkning av centrala begrepp .................................................. 1.4.1 Kommitténs syn på kön, makt och jämställdhet ........ 1.5.1 Samarbetet med andra kommittéer.............................. En intersektionell ansats............................................... 1.5.4 Möten, seminarier och konferens ................................ 2Huvuduppgiften är att lämna förslag till hur ett genus- och jämställdhetsperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet...................... Nya mål för jämställdhet i scenkonsten.................................. 2.2.1 – sektorsansvar för Teater- och dansallianserna .......................................... Stöd till organisering ................................................................ Scenkonstnärlig utbildning på högskolenivå .......................... Genus- och jämställdhetsperspektiv i 2.4.2 Pedagogisk förnyelse ur genus- och Konstnärlig forskning och utvecklingsarbete......................... Nationellt uppdrag för genusperspektiv i scenkonst ............. 3Att analysera den rådande könsmaktordningen inom Där resurserna finns, där finns männen.................................. Män som dansar är inga riktiga män .................................... Manligt ledarskap inom scenkonstområdet............................ Könsmärkta arbetsuppgifter och tematiker............................ 3.5Informella nätverk och icke-transparanta Motstånd och maktlöshet eller strategi för förändring ......... 3.6.1 Ansvaret ligger någon annanstans? Struktur eller person?................................................... 3.6.3 Initiativ till förändring kommer från fel håll? 3.6.4 Svårt att prioritera mellan perspektiven?............... Essä: Kön i scenkonstens organisationer Essä: Danskonst och jämställdhet Essä: Jämställdhet och genus på konstmusikområdet – reflektioner och slutsatser kring mäns dominans Hur dessa strukturer kan förändras............................. Första principen: kulturpolitisk styrning ............................. 4.1.1 Mål nummer ett – jämn fördelning av makt och 4.1.2 Mål nummer två – ekonomisk jämställdhet.............. 4.1.3 Mål nummer tre – om sexualitet och kroppslig Mål och återrapportering ........................................... Andra principen: att jämställdhetsintegrera......................... Tredje principen: organisering på scenkonstområdet.......... 4.3.3 Kulturområdet i utredningen 4.3.5 Kulturen och scenkonsten som en del av Organisering inom teaterområdet ............................. Organisering på dansområdet .................................... Organisering på konstmusikområdet ........................ 4.4 Förändring i praktiken, utifrån tre principer........................ Jämställdhetsintegrera repertoarer: kvantitativa 4.5 Tidigare studier....................................................................... 4.6Slutsatser: Samförstånd eller konflikt, morot eller piska?...242 Essä: Dom ger tanken kropp – representantationer av kön i Essä: Jämställdhetsarbete med konservativa rebeller Essä: Halva scenen och hela friheten – att Åtgärder som vidtagits och framtida möjligheter........... De nationella och regionala scenkonstinstitutionerna......... 5.1.1 Mål för de nationella scenkonstinstitutionerna ........ uppfyllelse av mål såvitt avser jämställdhet utifrån 5.1.3 Sammanfattande bedömning av de nationella institutionernas uppfyllelse av målen......................... uppfyllelse av mål såvitt avser jämställdhet utifrån 5.1.5 Sammanfattande bedömning av de regionala institutionernas uppfyllelse av målen......................... 5.2.1 mål och uppdrag.................................... 5.2.2 arbete med jämställdhet ............... Sektorsansvar för jämställdhetsintegrering ............... 5.2.4 , de fria grupperna och 5.2.5Bedömning av jämställdhetsperspektiv i arbetet med de fria 5.2.6 Centrumbildningar som en möjlig plats för 5.3.1 mål och uppdrag ...................... 5.3.2 arbete med jämställdhet i 5.3.5 arbete med att bevaka Samverkan som strategi ......................................................... 6Bristande jämställdhet kännetecknar också vissa Omfattning av kommitténs kartläggning............................. Möte med de scenkonstnärliga utbildningarna .................... Lagar, ramverk och berörda myndigheter ............................ Högskolelagen och högskoleförordningen............... JämO: Jämställdhetslagen och Arbetet med jämställdhet och likabehandling vid universitet och högskolor...................................................... Organisation av arbetet .............................................. 6.4.2 Högskolornas och universitetens styrande organ .... 6.4.3 Jämställdhetsarbetet beroende av eldsjälar................ Universitet och högskolor som arbetsgivare........................ 6.5.1 Samtalstema: Befordran och befordringsreformen .. 6.6Rekrytering av studenter: likabehandling och breddad Samtalstema: Antagningsprocessen ........................... Samtalstema: Rekryteringsstrategier beroende på mans- eller kvinnodominans ...................................... 6.7Undervisningen i de grundläggande högskoleutbildningarna: jämställdhetsintegrering och Jämställdhetsintegrering av den grundläggande Genusperspektiv i den grundläggande 6.8Strukturer i de grundläggande högskoleutbildningarna: Kanon, mästare-lärling och den självständiga studenten Samtalstema: Kanon.................................................... Samtalstema: Mästare-lärlingrelationen..................... 6.8.3Samtalstema: Den självständiga studenten – en drömbild? 6.9Faktorer som främjar respektive hindrar pedagogisk och konstnärlig förnyelse i de grundläggande Samtalstema: Studenternas engagemang ................... 6.9.3 Samtalstema: Relationen mellan yrkesliv och Konstnärligt forsknings- och utvecklingsarbete och Övrig scenkonstnärlig utbildning ......................................... Slutsatser, sammanfattande reflektioner............................... Verka på samma villkor ............................................. Uppdrag, anställningar och företagande............................... Studier om scenkonstnärers arbetsvillkor............................. Studier om andra frilansgrupper............................................ Sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön........ Några generella definitioner....................................... 7.4.3 Några definitioner specifika för scenkonsten........... 7.4.4 Hur vanligt är sexuella trakasserier?.......................... Hinder mot anmälan................................................... Starkt könssegregerade arbetsplatser ........................ 7.4.7 Scenkonstaktören och hans/hennes publik .............. 7.4.8 Scenkonstaktören som student och pedagog............ 7.5.3 Dansens ställning i 7.5.5 SYMF – ................... 7.5.6 Arbetsmarknadens parter och lagstiftningen............ 7.6.4 : stärka individen på arbetsmarknaden ..... 7.7.6 Nya mål för jämställdhet inom Utgångspunkten är att både kvinnors och mäns erfarenheter, kunskaper och värderingar skall speglas och tas tillvara ......................................................... Essä: Teaterns skiftande kvaliteter Essä: Är kvalitet ett (köns)neutralt begrepp? Essä: Att lägga framtiden tillrätta: Om de bildade männen Essä: Teatern är en man som blir kramig på fyllan Essä: Kvinnan i teatern – Ett modernt genombrott som har låtit vänta på sig Essä: Om teaterns heteronormativitet Essä: Straight Acting på Essä: Vill ni se mansteater? Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv.................................................... Bilaga 3 Remissvar till regeringen: Förslag till förordningen om ändring i högskoleförordningen (1993:100)........... Bilaga 4 Seminarier/möten/konferenser som Kommittén för jämställdhet inom scenkonstområdet genomfört under 2005 och 2006 ....................................................... Bilaga 5 Statistisk kartläggning av jämställdheten i institutionernas organisation och repertoar .................. Bilaga 6 Branschens guide till jämställdhetsarbete i Bilaga 7 Teaterhögskolorna: Att gestalta kön....................... Bilaga 8 Musikhögskolorna: Vem äger lärandet ................... Bilaga 9 Arbetsgång för hållbar jämställdhetsintegrering. En översikt över JämStöds utbildningar och metoder.... Som nybliven kulturminister blev jag förvånad över att scenkonstom- rådet låg så långt efter när det gäller jämställdhet och har en sådan övervikt av manliga chefer. Kulturen har för mig alltid varit en plats för nyskapande och föregångstänkande. Så skriver utbildnings- och kulturminister i Svensk Scenkonsts krönika . Ministern är inte ensam om att anse att scenkonsten ligger efter. På många andra områden i samhället har man kommit mycket längre, både när det gäller att analysera organisationer ur genus- och jämställdhetsperspektiv och att driva praktiskt jämställdhetsarbete. Till skillnad från utbildnings- och kulturministern är vi, när vi nu lägger fram detta betänkande, inte längre förvånade över att det står illa till med jämställdheten inom scenkonstområdet. Jämställdhets- frågor har inte varit kulturpolitiskt prioriterade. Efterhand har vi kommit att inse att utformningen av den svenska jämställdhets- politiken och kulturpolitiken är en nyckel till att förstå varför kul- turområdet inte är en plats för nyskapande jämställdhets- arbete och föregångstänkande genusanalyser. En av de första formuleringarna i våra direktiv, en formulering som kommer att återkomma med viss regelbundenhet genom analyserna i Plats på scen lyder: Huvuduppgiften är att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet.2 Kommittén har tolkat detta uppdrag utifrån tre principer för ett jämställdhetspolitiskt 1 Månadens krönika publiceras på Svensk Scenkonsts hemsida . 2 Dir. 2004:39. Tre principer som sedan har blivit vägledande i vårt arbete. Den första principen rör kulturpolitikens roll visavi institutioner på scenkonstområdet. Vi som står bakom Plats på scen menar att konstnärlig frihet och oberoende, kan kombineras med ett större krav på förändring och ansvarstagande i jämställdhetspolitisk inriktning från regeringens sida. Om aktörer i ledande position på kulturområdet ska kunna ta ett ansvar för att jämställdhets- perspektiv genomsyrar den organisation eller institution som de ansvarar för, måste kraven på ansvarstagande ställas tydligt från uppdragsgivaren, vilket i fallet med nationella institutioner är regeringen. De generella jämställdhetspolitiska målen på kulturom- rådet måste analyseras och brytas ner till verktyg som kan fungera i ett konkret arbete, så att såväl kvinnor som män verkligen kan ta plats på scen. I detta betänkande föreslår vi nya mål för jämställd- hetspolitiken på scenkonstområdet. Den andra principen rör mainstreaming eller jämställdhetsinte- grering.3 Det vill säga att jämställdhetsperspektiv ska genomsyra alla delar av en organisation och att ledningen har det övergripande ansvaret för att så sker. Med denna princip sprids alltså ansvaret för hur makten fördelas till alla parter inom en institution eller organi- sation, men styrningen av verksamheten måste ske på ett sätt så att de som ska genomdriva förändringar får mandat att göra detta. Vi ser jämställdhetsintegrering som en möjlig och prioriterad arbets- metod för reell förändring. Arbetar man utifrån jämställdhetsinte- grering blir också jämställdhets- och genusperspektiv obestridda och påverkande krafter. Den tredje principen handlar om organisering. Ett jämställdhets- arbete inom scenkonstområdet ska också stödja enskilda aktörer och mindre grupper (av utövare, arrangörer och/eller publik) inom och utanför institutionerna som arbetar ur olika sorters genus- och jämställdhetsperspektiv. Särorganisering och ett tryck på konst-, musik-, teater- och dansscenerna som kommer från sidan och/eller underifrån har en påverkande kraft på scenkonstområdet och bör därför stödjas med jämställdhetspolitiska medel. 3 För en redogörelse för framväxten och innebörden av gender mainstreaming/jämställdhetsintegrering som strategi både nationellt och internationellt, se Ändrad ordning strategisk utveckling för jämställdhet, Ds 2001:64. Med utgångspunkt i ovanstående analys föreslår kommittén föl- jande: Tre övergripande jämställdhetsmål för regeringens politik på scenkonstområdet som kommittén utformat utifrån de föreslagna jämställdhetspolitiska målen (prop. 2005/06:155) och de befintliga kulturpolitiska målen (prop. 1996/97:3): –Män och kvinnor ska ha samma rätt och möjlighet till delta- gande i, inflytande över och delaktighet i scenkonsten. –Kvinnor och män som är verksamma inom scenkonsten ska ha samma möjligheter och villkor ifråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. –Kvinnor och män som är verksamma i scenkonsten ska ha samma möjlighet till kroppslig integritet. Arbetet med att jämställdhetsintegrera scenkonstområdet intensifieras. Samtliga nationella och regionala scenkonstinstitu– tioner, berörda myndigheter samt teater- och dansallianserna ska ha jämställdhetsperspektiv i hela verksamheten: i allt besluts– fattande, på alla nivåer och i alla steg. får i uppdrag att vara sektorsansvarig myndighet för jämställdhetsintegrering av scenkonstområdet. Detta innebär ansvar för rapportering och analys av regionala och nationella institutioners organisationer, repertoarer och publikarbete samt ansvar för en strategisk stödenhet som stimulerar och stöttar jäm- ställdhetsintegrering av berörda organisationer och institutioner inom scenkonstområdet. Enheten ska knytas till forsknings- kommunikation om jämställdhetsarbete inom scenkonsten. Kommittén föreslår uppföljningsbara jämställdhetsmål för de nationella institutionernas organisation, repertoar och publik- arbete, vilket vi utvecklar nedan. Organisation: kvantitativa och kvalitativa jämställdhetsmål. Representation på organisationens olika nivåer och områden ska vara jämställd mellan kvinnor och män. I likhet med reglerings- breven till universitet och högskolor bör de nationella scenkonstin- stitutionernas uppdrag innehålla krav på att återrapportera åtgärder för hur nyrekrytering och intern rörlighet i personalen ska jämna ut obalans mellan kvinnor och män på olika nivåer i organisationen. Även resultat av insatserna ska återrapporteras. Fördelningen av en institutions resurser i form av pengar, utrymme och tid ska jämställdhetssäkras. Resultaten ska åter- rapporteras. Organisationskulturen ska erbjuda män och kvinnor likvärdiga villkor och integritet. Institutionerna ska återrapportera hur man arbetar kvalitativt för att villkoren för män och kvinnor på olika nivåer i organisationen ska bli likvärdiga samt hur villkoren ser ut . Initialt bör institutionerna få i uppdrag att fokusera på arbetet mot sexuella trakasserier och trakasserier på grund av kön. Repertoar: kvantitativt jämställdhetsmål. Jämställdhetsintegrering av de nationella scenkonstinstitutionernas repertoarer föreslås ske genom en kod för jämställdhet inom scenkonstområdet: alla produktioner inom en institution vägs samman . Ettdera könet ska vara representerat till inom respektive konstnärlig kategori på och bakom scenerna. Detta redovisas enligt principen följ eller förklara. Konkret innebär Jämställdhetskod för scenkonsten följande: Alla produktioner vägs samman, och ettdera könet ska vara representerat till inom respektive konstnärlig kategori på och bakom scenerna (dramatiker, ton- sättare, koreograf, regissör, dirigent, scenograf, skådespelare, dan- sare, musiker etcetera). Representationen omfattar nu levande såväl som döda konstnärer, det vill säga både den samtida scenkonsten som det kulturarv som institutionerna bevarar och brukar. De sammanlagda resurser (utöver lönekostnader) som institutionen haft för konstnärlig produktion ska ha för- valtats till av upphovsmän av ettdera könet. Resursfördelningen bygger på samma princip som filmavtalet, prop. 2005/06. Principen följ eller förklara (comply or explain) hämtar vi från Svensk kod för bolagsstyrning. Den koden4 är avsedd att utgöra ett led i självreglering inom det svenska näringslivet. För scenkonstområdet innebär principen följ eller förklara att en institution kan avvika från kodens 40-procentsregel. Att avvika från 40-procentsregeln behöver inte betyda att en institution miss- 4 Koden bygger på det förslag som kommittén Kodgruppen lämnade , ordförande var . Se skriften för bolagsstyrning, Närings- departementet 2004. lyckats med att arbeta med jämställdhetsintegrering. Det avgörande är vilka motiv som finns för avvikelsen, och de målsättningar och strategier inför kommande treårsperiod som institutionen kan redovisa. I detta betänkande används begreppet statistisk jämställdhet och med det avser vi en fördelning där ettdera könet är representerat eller förfogar över resurser till . I de flesta fall är en 50–50 procents fördelning av resurser och representation önsk- värd. Men inom vissa delar av scenkonsten rör det sig om ett ringa antal personer. I dessa fall kan fördelningen 50–bli en alltför strikt målsättning. Till saken hör även att inom delar av scenkonstområdet är fördelningen mellan kvinnor och män sådan att 50–50 procents fördelning framstår som ett alltför avläg- set statistiskt jämställdhetsmål. Mottagare av redovisning enligt kodens princip är alltså regeringen, som i sin styrning av institutionerna har att förvalta de förklaringar som avges. En lika viktig mottagare är medborgarna, som genom principen får möjlighet till information och insyn. Syftet med tillämpningsmodellen är att den bidrar till själv- reglering. Med principen följ eller förklara kan dessutom ambi- tionsnivån läggas högre än om reglerna skulle vara tvingande. Vid tvingande regler måste kraven läggas på en nivå som är rimlig att begära av varje scenkonstinstitution , ett slags minsta gemensamma nämnare som passar alla. Genom principen följ eller förklara kan kraven i stället läggas på en statistiskt jäm- ställd nivå, även om det för den enskilda institutionen kan finnas skäl att avvika från 40-procentsregeln. Publikarbete: kvalitativt jämställdhetsmål. Institutionernas utåtriktade verksamhet i form av föreställningar, konserter och andra publika aktiviteter ska bedrivas så att kvinnor och män, pojkar och flickor får del av denna på likvärdiga villkor. För att arbeta mot ett sådant mål, bedömer kommittén att det är nödvändigt att i olika former föra dialog med de medborgare som berörs av verksamheten. Institutionerna bör inte åläggas procen- tuella mål för antal personer av respektive kön i publiken. Högskolor som bedriver scenkonstnärlig utbildning bör få tydli- gare uppdrag i regleringsbreven: genus- och jämställdhetsperspek- tiv ska integreras i undervisningen och högskolorna bör prioritera utbildning för fast och tillfälligt anställd undervisande personal. I sådan utbildning ska genus- och jämställdhetsperspektiv utgöra en viktig del. Kommittén har dessutom valt att inkomma med ett remissvar till regeringen där vi föreslår tillägg i examensbeskrivningar för konst- närliga examina. Studenterna skall enligt kommittén för examen visa ett kritiskt förhållningssätt till kulturarvet och till samtida och historiska kvalitetsbegrepp samt visa förståelse för konstens och konst- närers roller och villkor i nutida och historiska samhällen. Ett nationellt uppdrag för genusperspektiv i scenkonsten bör inrättas. Det kan delas ut i treårsperioder till scenkonstinstitutioner runt om i och ha som syfte att utveckla det konstnärliga arbetet ur olika genusperspektiv. Institutioner som samverkar med universitet och högskolor bör prioriteras. Jämställdhetsorganisering inom scenkonstområdet bör stödjas av den nya jämställdhetsmyndigheten. Huvuduppgiften för kommittén har varit att lämna förslag till hur ett jämställdhets- och genusperspektiv kan bli en obestridd och påverkande kraft inom scenkonstområdet. I uppdraget ingick att analysera den rådande könsmaktordningen inom scenkonstområ- det, liksom inom konstnärliga högskoleutbildningar, och att lämna förslag till hur dessa strukturer kan förändras. Kommittén skulle arbeta utåtriktat och i förhållande till såväl offentliga som privata aktörer inom scenkonstområdet. Det kunde till exempel ske genom seminarier eller hearings. Kommittén skulle ta ställning till behovet av framtida utbildningsmöjligheter för att stärka kunskapen om jämställdhets- och genusfrågor hos berörda institutioner och grupper.