sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Även om själva utbildningen är kostnadsfri för huvudmännen kommer det att medföra andra kostnader, såsom vikarier, litteratur, resor, inläsningstid et cetera för den pedagog som får möjlighet att delta. Om regeringen delar delegationens bedömning att det är viktigt med denna utbildningssatsning menar vi att regeringen också ska överväga om inte också denna kostnad ska subventioneras med statliga medel. Delegationen har som förslag att ska genomföra en informationskampanj för att uppmana fler kommuner att starta den nya barnskötarutbildningen. Detta menar vi inte behöver innebära öka kostnader för kommunerna, då man arbetar med olika barnskötarutbildningar. Den nya kursplanen är tvärtom en hjälp för kommunerna i att framställa en utbildning som är mer likvärdig över hela landet. Den kostnad som kan uppstå för huvudmännen är vikarier för personal som är under utbildning. En kostnad som vi menar redan är befintlig då huvudmannen är mån om kvalitén inom förskolan. Lärosäten som bedriver lärarutbildning Kostnaderna beräknas till . Vårt förslag om att utforma en grund- och en fördjupningskurs om 10 poäng vardera i genuspedagogik för blivande lärare och redan verksamma pedagoger innebär att delegationen har tagit ställning för att det är väsentligt att regeringen tillsätter medel för en fortsatt satsning på genuspedagoger. Utifrån tidigare satsning menar delegationen att kostnaden för denna satsning beräknas innebära SOU 2006:75 Konsekvenser av förslagen . Vi har då gjort en beräkning på att ambitionen för detta bör ligga på att ska det finnas en genuspedagog per 25 anställda inom kommunernas förskoleverksamhet. Förslaget att se över hur genusteori och jämställdhetsfrågor behandlas i utbildningens olika delar samt hur den verksamhetsförlagda av utbildningen hanterar jämställdhetsrelaterade frågor kan väl utföras inom ramen för befintlig budget. Att redovisa hur genusteori och jämställdhetsfrågor behandlas i utbildningens olika delar i sina årsredovisningar behöver inte kosta några extra pengar utan ryms inom ramen för befintlig budget. Kostnaderna beräknas till . En uppföljning av lärarutbildningen där särskilt beaktar hur lärosätena förbereder blivande lärare att förmedla och förankra värdegrund och jämställdhet menar vi är väldigt viktig just . Vi menar dock att dessa kostnader bör tas inom ramen för befintlig budget. Forskning I den forskningspolitiska debatten har det vid ett flertal tillfällen förts fram krav på mer resurser till det utbildningsvetenskapliga vetenskapsområdet. Delegationen menar att detta är ett mycket viktigt krav. I Utbildnings- och proposition Forskning för ett bättre liv anslogs till den utbildningsvetenskapliga forskningen att fördelas av . Delegationen vill understryka vikten av att den pedagogiska genusforskningen prioriteras när dessa pengar fördelas, eftersom behovet av mer och fördjupad forskning är så stort. Övriga konsekvenser Delegationen har föreslagit att ska få i uppdrag att upprätta ett nationellt förskoleregister. Vi bedömer att det för SCB skulle kunna göras inom befintliga budgetramar. Konsekvenser av förslagen SOU 2006:75 284 också att det för kommuner och administrativ personal inom förskoleområdet skulle kunna bli lite mer arbete för att svara på enkäter och dylikt men kan inte se på vilket sätt detta skulle bli en så stor uppgift att det skulle behöva avsättas mer resurser. Hela vårt betänkande har betydelse för den lokala demokratin och därmed det kommunala självstyret, enligt 1 kapitlet 1 § i kommunallagen på så sätt att det är kommunerna som har huvudansvaret för förskolorna, oavsett i vilken regi de drivs. Det kommunala självstyret kan i själva verket sägas handla om en princip för relationen mellan staten och den kommunala nivån. Graden av självstyrelse utgörs ytterst av formerna för samverkan. När det gäller innehållet i förskolornas verksamhet har dock kommunerna skyldighet att följa skollagen och därmed också förordningen Lpfö 98. Vi menar därför att hela betänkandet genomsyras av en diskussion om förhållandet mellan det kommunala ansvaret för verksamheten och det statliga ansvaret att följa upp kvaliteten i denna verksamhet. Vi lämnar inga förslag som rubbar balansen mellan statens och kommunernas roller. Vi menar att de förslag vi lämnar snarare stärker den kommunala självbestämmelsen genom att klarlägga vad som är statens respektive kommunernas ansvar. Vi har i detta betänkande inte inriktat något speciellt avsnitt som behandlar integrationsfrågan då vi ser det som en självklarhet att alla förskolor ska arbeta enligt läroplanen och den utveckling på genusområdet som betänkandet avser. Men i framförallt kapitel 5 har vi diskuterat genusmedvetenhetens betydelse för alla de områden som inryms inom den antagna lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, vilket i och för sig kan ses som en positiv konsekvens av ett genusmedvetet arbete. I det avsnitt som avhandlar metoder och sätt att arbeta med jämställdhet i förskolan har vi också särskilt berört jämställdhetsarbetet i förskolor med barn från familjer med olika ursprung. Delegationen ska också ange konsekvenser för om betänkandet har betydelse för brottsligheten i landet, eller för det brottsförebyggande arbetet. Att arbeta med att genomföra jämställdhet i förskolorna ger i allra största grad konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet. Enligt olika statistik vet vi att 95–av allt våld i världen utförs av män.1 Att arbeta med att 1 SCB ( 2004), SIDA (2004). SOU 2006:75 Konsekvenser av förslagen 285 ändra på traditionella könsmaktsmönster innebär också att arbeta för att motverka våldet i samhället och därmed också brottsligheten. Vi har i vårt arbete utgått från de förutsättningar som förskolor med både kommunala och enskilda huvudmän har, och vi kan inte se att våra förslag skulle ha några speciella konsekvenser för småföretagandet. Förslaget att också enskilt drivna förskolor ska följa läroplanen kommer enligt oss att innebära en förstärkt kvalitet i dessa förskolor, något som borde främja småföretagandet inom sektorn. 287 Referenslista Kapitel 1 , (2005). The care of children: a cross-national comparison of parents expectations and experiences. , (1974). Samhällsmodern: kvinnouppfattning . , (1976). , (2005). 8 essäer om det nutida . , (2003). Familj och modernitet. I (red.) Nätverksfamiljen (sid. 1-39). : Natur & Kultur. Donzelot, (1997). The policing of families. , Britten (2000). Småbarnsskolan: vad hände och varför? En sekellång historia med fokus på förändring av pedagogisk verksamhet . , (1990). The three worlds of Welfare capitalism . , (1999). , , (2000). Något som liknar en oblodig revolution... Jämställdhetens politisering . Frånberg, (2006). Lärarstudenters uppfattning om värdegrunden i lärarutbildningen. för lärarutbildning och forskning, 1, (sid. 125-170). , (1995). Människans fostran redigerad av . Referenslista SOU 2006:75 288 , Ute; Knijn, , (Eds.) (2005). Working Mothers in Europe. A comparison of Policies and Practices . Hatje, (1994). Den jyske historiker. Nr 67, (sid. 81-103, 150). Hatje, (1999). Från treklang till triangeldrama. Barnträdgården som ett kvinnligt samhällsprojekt under 1880-1940 talen. : Historiska media. Havung, (2006). Du som är kvinna – du kan väl ta det här med genus- om jämställdhet och genus I Den nya lärarutbildningen. för lärarutbildning och forskning, 1, (sid. 71-208). , (1988). The dimensions of citizenship in the advanced state. , (1994). Kvinnorna i välfärdsstaten. I Per Thullberg & (red.) Den svenska modellen (sid. 180-192). , (1998). Med kluven tunga. LO och genusordningen . , (2001). : om det stabilas föränderliga former. Hochschild, (1997). The time bind. When work becomes home, and home becomes work. : Metropolitan Books. , (1996). Låt barnen komma till oss: Förskollärarna och kampen om småbarnsinstitutionerna . , (1990). Förskolebarnet: en konstruktion för gemenskapen och den individuella frigörelsen: en nutidshistorisk studie om makt och kunskap i bilden av barnet i statliga utredningar om förskolan. , , (1993). Förskolans utveckling – fakta och funderingar. , (1992). Metodikämnet i förskollärarutbildningen . : Acta Universitatis Gothoburgensis. , (2002). Göra pappa med barn. Den svenska pappapolitiken 1960-1995. , (1945). I (red.). En handbok (sid. 139-148). Letablier, , (2005). Caring of children: The logics of Public Action I Ute ; SOU 2006:75 Referenslista 289 Knijn & (Eds. ), Working Mothers in Europe. A comparison of Policies and Practices (page. , (2004). Att hantera olikhet. Konstruktionen av dagisbarnet. Paper vid i , 2004. Läroplan för förskolan (Lpfö 98). , , Rianne (2002). Child care policy at the crossroads. Gender and welfare state restructuring. Morgenstern, (1867). Barndomens Paradis: praktisk och utförlig och lärarinnor i småbarnsskolorna. , (1996). Barnomsorg i EU:s medlemsländer. I mellan arbete och familjeliv (sid. 35-43). : , Ds 1996:66. , , (1934). , (1935). Stadsbarn – en bok om deras fostran i storbarnkammaren. , (1936). , m.fl. (1938). Kvinnan, familjen och samhället. , (1982). Förskolan segar sig fram. I , ; ; ; , , 80-talets viktigaste skola (sid. 9-18). , (1996). Möte med pojkar och flickor: bekräftande interaktionsmönster på förskola i ett genusperspektiv. Pedagogiskpsykologiska problem, nr 631. , (2000). Möten som formar: interaktionsmönster på förskola mellan pedagoger och de yngsta barnen i ett genusperspektiv . , (2005). Child care and feminism in West and in the 1960s and the 1970s. 15(1) (sid. 47-63). Odelfors, (1996). Att göra sig hörd och sedd: Om villkoren för flickors och pojkars kommunikation på daghem. Referenslista SOU 2006:75 290 Plantin, (2003). Faderskap i retorik och praktik. Om nya fäder i gamla strukturer. I (red. ), Nätverksfamiljen (sid. 143-159). : Natur & Kultur. Plantin, (2004). Familj och föräldraskap i förändring: om mäns föräldraskap i det senmoderna samhället. I Finnur Magnússon & (red. ), Mångfald och förändring i socialt arbete (sid. 201-217). , (1892). eller om uppfostran. , (2000). Gender and citizenship. : University Press. , Per (2005) Bidrag till familjers ekonomiska historia: inflytande över konsumtionen inom svenska hushåll under 1900talet. : Studies in Economic History, 44. (2004) Förskola i brytningstid : rapport:239. (2005). Förskolverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. Daghem och förskolor. Betänkande om barnstugor och barntillsyn avgivet av kommitté för den halvöppna barnavården. : kommitté för den halvöppna barnavården. Betänkande avgivet av barnstugeutredning . : Allmänna Förlaget. Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. , (2004). Den empatiska staten: jämställdhetens inverkan på daghem och polis 1950-2000. , (1991). När arbetet var lönen. En kvinnohistorisk studie av barnträdgårdsledarinnan som folkuppfostrare . Studia Psychologica et pedagogica, Nr 99. , (1994). "För barnets skull". En studie av förskolan som ett kvinnligt professionaliseringsprojekt. PedagogiskPsykologiska Problem, Nr 593. , (2002). Pedagogiskt arbete och kön. , (2004). Fantastiska fröknar: studier av lärarinnegestalter i svensk skönlitteratur. SOU 2006:75 Referenslista 291 Vallberg, (1992). Kön, jämställdhet, jämlikhet och hierarki i relation till pedagogisk kvalitet i förskola. PedagogiskPsykologiska problem, 569. Vallberg, , (1998). Könsdidaktiska mönster i förskolepedagogiska texter. Vallberg, , (2002). De yngre barnens läroplanshistoria . , , (2001). Kön och kunskap. , , , (2002) Rummet vidgas: kvinnors väg ut i offentligheten 1880-1940. Kapitel 2 , (2000). Kön och familj . I (red.) Sekelskiften och kön (sid. 39-56). , m.fl. (2004) A new deal for children? Reforming education and care in , and . , (1985). Dir. 2003:12 Jämställdhetsdelegationen för förskolan . Daumerie, (2004).Befolkningsfrågor. En arena för den genuspolitiska debatten. I (red.) Framtiden i samtiden. Könsrelationer i förändring (sid.46-65). for Childcare (1988). Childcare and equal opportunity. for Childcare (1996). Reconciling employment and caring for children: what information is needed for en effective policy? (Statistical Office of Communities) (2002). Feasibility study on the availability of comparable child care statistics in the Europeans Union. Referenslista SOU 2006:75 292 (Statistical Office of Communities) (2004). Development of methodology for the collection of harmonised statistics on childcare. (Statistical Office of Communities) (2006). Statistics in focus. Population and social conditions, nr 1 2006. Knijn, , (eds.) (2005). Working Mothers in Europe. A comparison of Policies and Practices. , , , , (red.) (2005). Lissabonstrategin i halvtid. , (2001). : om det stabilas föränderliga former. Knijn, ; , , Ute (2005). Care packages: by Working mothers. In Ute ; (eds.) Working Mothers in Europe. A comparison of Policies and Practices (page. 97- 121). Mahon, Rianne ( 2004). Hur kommer framtidens Sociala att se ut? I (red.) Framtiden i samtiden. Könsrelationer i förändring (sid. 140-171). , , Rianne (2002). Child care policy at the crossroads. Gender and welfare state restructuring. Mulinari , , (2004)Syster, du är annorlunda. I (red.) Framtiden i samtiden. Könsrelationer i förändring i och omvärlden. , , K (2005). Child care and feminism in West and in the 1960s and the 1970s. 15(1) (sid.47-63). , (1996) Vilse i damdjungeln – En debattbok om pojkar i barnomsorgen : Tiedlund. (), 2001. (), 2005. Economic, Environmental and Social Statistics. SOU 2006:75 Referenslista 293 Sleebos, , E.(2003). Low fertility Rates in Countries. Facts and Policy Responses. Social, employment and migration working papers. Att lära och leda. En lärarutbildning för samverkan och utveckling. Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Kapitel 3 , och , (1999). De stora orden – gör vi det vi tror vi gör? I antologin på lika villkor. , (2003). Hur flickor och pojkar gör kön. Familjedaghemmen Polarna (2005) Rapport , (2004). Pedagogiska miljöer och barns subjektsskapande. , och , (2005). Del 1 I , (red) (2005). och stark eller ligga lågt: skönlitteratur och genus i skola och förskola. : Natur & Kultur. , (2000). Möten som formar. : Högskolan, lärarutbildningen. , och , (2002). Det massiva barnrummet – teoretiska och empiriska studier av leksaker. Odelfors, (1998). Förskolan i ett könsperspektiv. Rydström, (2004). Sveket mot våra barn – en kritiserande analys av det heteronormativa utbudet av barnböcker. B-uppsats, Kvinnovetenskapligt forum, . , (2005). Det hotande och lockande feminina – om pojkar, femininitet och genuspedagogik I , (red) (2005): Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. Referenslista SOU 2006:75 294 , och , (2003). Forskning och analys. Svaleryd, (2003). Kapitel 4 , (red) (2001). Kunskap bryter könsmönster: aktionsforskning är verktyget: rapport från projektet vyer i . Dagbarnvårdarna i (2005) Det lilla tänket Flising, , , och , (1996). Föräldrakontakt – en bok om att skapa, behålla och utveckla ett gott föräldrasamarbete. Förskolan (2005) Projektrapport Förskolan (2005) Rapport projekt , och , (2005). Det osynliga regnbågsbarnet på förskolan. , och , (2001). Jämställdhetspedagogik på Drottninghögsskolan. , och , (2001). Elfte steget – ett pilotprojekt, ANSÖKAN OM PROJEKTSTÖD. JämO (2002). mot könsmobbning i skolan. : (JämO). , och , (2005). Om läsning och könsmönster i förskolan. I: , (red) (2005). och stark eller ligga lågt: skönlitteratur och genus i skola och förskola. : Natur och kultur. , och , (2004). Att våga hoppa jämfota: rapport från ett jämställdhetspedagogiskt projekt. : (JämO). , är framtiden, I tidningen nr 17, 2003. Myndigheten för skolutveckling (2003). Hur är det ställt? : Erfarenheter av jämställdhetsarbete i grundskolor och gymnasieskolor. SOU 2006:75 Referenslista 295 , (2006). Modiga prinsessor och Ömsinta killar Opublicerat manus SOU 2006:42 Plats på scen : . Svaleryd, (2005). Genuspedagogik ett sätt att förändra verksamheten. I: (red) (2005). Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. Jämställdhetsprojekt på Tittmyrans och Björntomtens förskolor i kommun, 1996-1999. Beskrivning av länsprojektet – vidgade könsroller för pojkar och flickor i förskolan 1996-1999. Älvsbacka förskola (2005) JämFör Ett projekt om jämställdhet i förskolan 2004 - 2005 Rapport Kapitel 5 , (2004). Könsmedveten pedagogik för universitets- och högskolelärare: en introduktion och bibliografi. , (2003). Om genus : Daidalos. , (2005). och den pedagogiska filosofin i Reggio (red.) Boken om pedagogerna : Liber, femte upplagan. Edemo, och , (2004). Någonstans går gränsen: en lärarhandledning om kön, sexualitet och normer i unga människors liv. , (2005). Den goda människan och värdegrunden – Demokratins värden och det integrera(n)de medborgarskapet : . , (1983). Fostran till foglighet – Om kvinnans villkor i värld. Från , (red.) Kön, makt och medborgarskap – Kvinnan i politiskt tänkande från till : Gleeerups (upplaga 1:5). Havung, (2000). Anpassning till rådande ordning – En studie av manliga förskollärare i förskoleverksamhet : , . Referenslista SOU 2006:75 296 , (1988). Genussystemet – reflektioner kring kvinnors sociala underordning Artikel i tidningen 1988:3. , (2001). – om det stabilas föränderliga former : Liber. , och , (2005). Det osynliga regnbågsbarnet på förskolan. , (2004). Könets kemi – en bok om manligt och kvinnligt, biologi & beteende, hormoner och jämställdhet: om könsskillnader, hormoner och allt som förenar oss : för förskolan (Lpfö98) : Utbildnings och . Marnissa, (2002). Shahrazad reser västerut : . Myndigheten för skolutveckling (2006). Tyst i klassen – Om lärares arbete kring sexuell läggning : Myndigheten för skolutveckling , (2005). Det hotande och lockande feminina – om pojkar, femininitet och genuspedagogik I , (red.) Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. , (2003). , (2004). Om att förändra män: utvärdering av projektet , eller? SOU 1992:94 betänkande Skola för bildning : . SOU 2001:10 Barn i homosexuella familjer : . SOU 2004:41 Bortom vi och dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2004:115 Den könade förskolan – om betydelse av kön och genus i förskolans pedagogiska arbete : . SOU 2005:66 Makten att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitikens nya mål : . Zackari, , (2000). – om samtal för demokrati och skolan : . SOU 2006:75 Referenslista 297 Martin-Korpi, (2006). Förskolan i politiken – om intentioner och beslut bakom den svenska förskolans framväxt : Utbildnings- och . , (2005). Värdegrunden - finns den? : upplaga 1:6. Thuren, (2003). Genusforskning-Frågor, villkor och utmaningar : . Walkerdine, (1998). Counting girls out; girls and mathematics : . , (2003). Flickor, pojkar och pedagoger : UR. , (1998). Debatten om begreppen – genus i Kvinnovetenskaplig tidskrift 1980 – 1998 Artikel i . Kapitel 6 FN:s konvention om barnets rättigheter (1998). Läroplanen för förskolan (Lpfö98) (1998). : Utbildnings och . Regeringsformen 1974 Regeringens proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. : Utbildnings- och . Regeringens proposition 2005/06:38 Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. : Utbildnings- och . SFS 2005:609 Förordning om ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. : Utbildnings och . (2005): Allmänna råd för kvalitet i förskolan. (SKOLFS 2005:10). Kapitel 7 , (2005). Nyutbildade saknar kunskap om små barn. I , nr 7/2005. Cox, (2005). Jämställt vägval: studie- och yrkesvägledning med genusperspektiv. Referenslista SOU 2006:75 298 Havung, (2005). Möjligen är det så att man är lite exklusiv – mannen i kvinnornas förskola. I , (red) (2005). Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. , Bo (2003). Män i förskola och fritidshem. Slutrapport från jämställdhetsprojekt för att öka andelen män inom förskola och fritidshem, , 2002-2003. (2005). Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor. Del 1 Reformuppföljning och kvalitetsbedömning. (2006). Projekt – Fler män till läraryrket. Slutrapport, , Dnr LiU 923/03-40. Rapporten finns publicerad vid . , (1999). : Könssegregeringens konsekvenser för kvinnors och mäns löner. Pincus, (1997). Manligt motstånd och ambivalens till jämställdhetsreformer. : Kvinnovetenskapligt forum. (2004). Förskola i brytningstid. (2005). Beskrivande data om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning . (2005). Barn, elever och personal – officiell statistik för förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning avseende , rapport 260, del 2. SOU 2004:43 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. SOU 2004:115 Den könade förskolan. SOU 2001:45 Karriärvägledning.se.nu : . (2005). Enkätundersökning bland icke yrkesverksamma förskollärare. Regeringens budgetproposition , Prop. 2005/06:1, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringens budgetproposition , Prop.2004/05:1, Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringens proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. : Utbildnings- och . Regeringens proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. : Utbildnings- och . SOU 2006:75 Referenslista 299 Regeringens skrivelse 2001/2002:188 Utbildning för kunskap och jämlikhet. : Utbildnings- och . , (2005). Integration av lärarutbildningar på olika villkor. I tidningen , nr 9/2005. , Värdegrundscentrum (2005). Utvärdering av satsningen på utbildning av resurspersoner för jämställdhet i skolan. Rapport publicerad vid Värdegrundscentrum, (), . , (2001). Det ordnar sig: teorier om organisation och kön. och , (2001). Kön och kunskap. Kapitel 8 , (2004). Könsmedveten pedagogik för universitets- och högskolelärare: en introduktion och bibliografi. Frånberg, (2004). Man måste börja med sig själv: värdegrunden i den nya lärarutbildningen. Havung, (2006). Du som är kvinna – du kan väl ta det, det där om genus`. Om jämställdhet och genus i nya lärarutbildningen. I: för lärarutbildning och forskning, nr 1 2006, Tema: Värdegrund. , Årsredovisning 2005. , Årsredovisning 2005. Kommittédirektiv DIR 2003:101. (2005). Utvärdering av den nya lärarutbildningen vid svenska universitet och högskolor. Del 1 Reformuppföljning och kvalitetsbedömning. Myndigheten för skolutveckling (2005). Utveckling av den statliga rektorsutbildningen. Delrapport , Dnr 2005:150. Myndigheten för skolutveckling (2006). Rektorsprogrammet – ett nationellt program för utbildning av rektorer och stöd för rektorsfunktionen. Rapport, Dnr 2006:29. Regeringens proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. Regeringens proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. Referenslista SOU 2006:75 300 Regeringens budgetproposition , 2005/06:1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. (2005). Beskrivande data om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning . Rapport 265, sid.24–25. SKOLFS 2004:18 föreskrifter om påbyggnadsutbildningen Barnskötare inom vuxenutbildning. Smirthwaite, (2005). Genusperspektiv och genusvetenskap. En studie om integrering av genusperspektiv vid 14 svenska lärosäten. Text publicerad vid Nationella sekretariatet för genusforsknings hemsida, . SOU 1999:63 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. SOU 2004:115 Den könade förskolan. , (2001). Genusperspektiv på skola, utbildning och omsorg. I Genusperspektiv på förskola, skola och utbildning: några inlägg från en arbetsgrupp på lärarutbildningen. , Årsredovisning 2005. Utbildnings och (2006). Förordning om särskilda programmål för gymnasieskolans nationella program - Programmål för barn- och fritidsprogrammet. Protokoll vid regeringssammanträde , U2005/7509/G. , (2005).