sou · GUB364 · 2007-01-01 00:00:00 — SOU 2006:64 Bilaga 2 Om detta betyder att de hade kriminella inkomster som de själva tvättade eller om de hanterade stora pengasummor åt andra personer är inte fastställt. Det är inte omöjligt att det även i finns en koppling mellan låga inkomster och penningtvättsanmälningar, båda faktorerna finns närvarande hos gruppen flergångsbesökare i denna studie, även om vidare forskning krävs för att belysa ett sådant samband. Är det kriminella eller svarta pengar som dominerar bilden? Ett rimligt antagande är att det förekommer kriminella pengar och skälet skulle vara kombinationen av besökare med kriminell livsstil och en överrepresentation av vissa brott inom ekobrottsområdet, som bedrägerier och förskingring. Detta måste emellertid betraktas som ett rent antagande. Vad som är tydligt är att det i kasinomiljön förekommer svarta pengar från en annan typ av ekobrott, nämligen obeskattade medel. För detta talar kunskapen om hur svarta pengar konsumeras i kombination med överrepresentationen av personer som är misstänkta för skattebrott, näringsidkare inom riskbranscher, maskinellt nolltaxerade och har låga inkomster. Till detta kommer erfarenheten att penningtvättsregistret främst speglar skatterelaterad brottslighet. Det rör sig således om personer som rör sig med svarta pengar intjänade genom obeskattat arbete, som näringsidkare eller löntagare, samt uttag av pengar som ska användas för avlöning av svart arbete. En frågeställning är om pengar tvättas på kasinon. Av våra resultat går det inte att dra någon annan slutsats än att konsumtion av kriminella och framför allt svarta pengar är mer vanligt än tvättning av sådana pengar. Hur mycket vanligare det är går inte att uttala sig om. Vad som möjligen talar emot förekomsten av penningtvätt av nämnvärd omfattning är att en klar majoritet av narkotikabrotten handlar om bruk och innehav av narkotika, och det är inte den typen av narkotikabrott som traditionellt förknippas med penningtvätt. En avslutande reflektion är varför de flesta kasinobesökare som rapporterats till penningtvättsregistret inte anmälts för misstänkta transaktioner på kasino. En möjlighet är att svenska kasinon kan förbättra sina anmälningsrutiner. Det är emellertid inte självskrivet att personerna använder svarta eller kriminella pengar på kasinon bara för att de säkerligen har haft tillgång till sådana i andra sammanhang. Här finns många tolkningsmöjligheter. En är att personer som sätter in, tar ut eller tvättar pengar på andra ställen än 163 Bilaga 2 SOU 2006:64 kasinon och på uppdrag av huvudmän använder sitt arvode till bland annat kasinospel som ren konsumtion. Uppdragstagare anlitas på detta sätt i narkotikasammanhang (Brå 2005:11). En annan möjlighet är att personer som rapporterats utanför kasinomiljön använder mindre summor av kriminella eller svarta pengar också som ren konsumtion. Dessa exempel leder knappast till penningtvättsanmälningar av kasinot eftersom dessa begränsade belopp knappast utmärker sig i kasinomiljön. Resultat i fokus Kasinobesökare med låga inkomster tenderar att gå oftare på kasino än de med högre inkomster. av flergångsbesökarna har deklarerat en årsinkomst av tjänst, enskild näringsverksamhet, eller handelsbolag som antingen saknas eller understiger . I förhållande till en normalpopulation har flergångsbesökarna en hög andel maskinellt nolltaxerade, restförda, samt enskilda näringsidkare inom riskbranscher för svarta inkomster. Kasinobesökare som fanns med i penningtvättsregistret tenderar att gå oftare på kasino än de besökare som inte fanns med i registret. Det finns en liten grupp besökare som i något sammanhang hanterat stora belopp. Det finns även en liten grupp besökare som rapporterats som misstänkta för penningtvätt av flera olika typer av rapportörsgrupper. Slutsatser och avslutning Det är tydligt att det stora flertalet kasinobesökare inte har registrerats som misstänkta för brott eller penningtvätt, de är inte heller lagförda för brott och deras registrerade inkomster till beskattning är tillräckligt stora för att det ska finnas utrymme för att med beskattade medel spela på kasino. Den här explorativa studien intresserar sig dock för den mindre grupp som skiljer sig från det stora flertalet besökare. Vilka slutsatser kan dras om denna grupp? SOU 2006:64 Bilaga 2 De kasinobesökare som kan förknippas med brott finns främst bland dem som går på kasino oftare än vid något enstaka tillfällen. Det är i linje med tidigare forskning som indikerar att det kan ingå i en så kallad kriminell livsstil att spela på kasino. Det handlar snarare om konsumtion av kriminella pengar, eller framför allt svarta pengar än tvättning av sådana medel. Detta hindrar inte att det finns en liten grupp som rör sig med riktigt stora kriminella och i ännu högre grad svarta belopp från allvarlig brottslighet, främst på ekobrottsområdet i form av bedrägerier och förskingring. Denna undersökning indikerar således att den kriminella miljön i förhållandevis begränsad utsträckning allokerar betydande ekonomiskt överskott (jfr och , 2005). Istället är det den svarta ekonomin, som genom skattebrott, allokerar betydande belopp till en relativt stor grupp personer (jfr , 2004). Orsaken kan vara att den kriminella verksamheten med ekonomiska termer bedrivs ineffektivt och att det är många aktörer som ska ha sin del av pengarna (och , 2005). Efter grundläggande konsumtion finns inte mycket pengar över till lyxkonsumtion eller som kräver penningtvätt. Detta hindrar inte att det givetvis förekommer stora utlandsbetalningar för narkotika och att det finns vissa personer som lever gott med kriminella pengar. Den svarta ekonomin kan till skillnad mot den kriminella ekonomin vara i högre grad integrerad med den legala ekonomin och ske inom ramen för företag. Den arbetsfördelning, de rutiner och de möjligheter som finns att dölja de svarta arbetena i en legitim miljö, möjliggör en förhållandevis effektiv ekonomi, som kan generera stora överskott till lyxkonsumtion och penningtvätt (jfr m.fl., 2003). Resultaten tyder på att det finns betydligt mer svarta pengar än kriminella på de fyra kasinon som undersökts. Även när det gäller svarta pengar framgår en tydlig skillnad mellan de som endast besökt kasino en gång som undersökts och de som gått . Att svarta pengar konsumeras på kasino är inte en förvånande slutsats eftersom tidigare forskning visar att svarta pengar finns överallt, de används inte minst för sådana utgifter som uppfattas sätta guldkant på tillvaron, till exempel i nöjeslivet. Kasinon är en del av detta nöjesliv. Vi gör därför antagandet att förekomsten av kriminella och svarta pengar på svenska kasinon relativt sett inte är vanligare än i andra likvärdiga miljöer, i alla fall inte nämnvärt vanligare. Med andra ord så avslöjar under165 Bilaga 2 SOU 2006:64 sökningen en problematik med den svarta ekonomin som inte är unik för svenska kasinon. Kort sagt innebär det att kasinon är en bland många fler miljöer där svarta pengar konsumeras. Behov av ytterligare forskning Vad som inte går att uttala sig om är omfattningen av användningen av kriminella och svarta pengar vid svenska kasinon. Faran med att som för denna explorativa studie endast utgå från registrerade uppgifter hos myndigheterna är att materialet inte ger någon komplett bild eftersom det myndigheterna upptäcker är ett resultat av en selektionsprocess. Det är knappast den krets som kallar "able criminals" som hamnar i myndigheternas nät över misstänkta personer etc. (citerad av , 1977:9). Utöver den bild som denna studie ger kan det därför finnas ytterligare dimensioner. Det är därför som det är viktigt att genomföra ytterligare forskning och tillämpa kompletterande metoder. Den här studien visar därför på behovet av en större studie av kasinobesökare. Ett önskvärt upplägg är en studie med en kontrollgrupp, som utöver kasinospel är så identisk som möjligt med kasinogruppen. De jämförelsepopulationer som använts i denna studie har som ovan påpekats haft en annan köns- och åldersfördelning än kasinobesökarna. En metodtriangulering är av ännu större vikt. För att kunna uttala sig om användningen av svarta och kriminella pengar på kasinon behövs intervjuer med spelare och personal och kanske även en observationsstudie på kasinon. En större studie skulle dessutom tidsmässigt tillåta mer omfattande registerkörningar samt analyser än som kunnat ske inom ramen för den här explorativa studien. En fråga som inte alls berörts i denna studie är frågan om kasinospel genererar brottslighet, exempelvis genom att spelskulder ibland varit ett motiv för att begå ekobrott (t.ex. Weisburd och Waring, 2001; Doley, 2000; Cressey, 1953). Mer svensk forskning på detta område vore också av stort värde. SOU 2006:64 Bilaga 2 Referenser , P. (1985). Wheeling and Dealing: An Ethnography of an Upper level Drug Dealing and Smuggling Community. Alalehto, T. (1999). Motiv eller tillfälle? En studie om ekonomisk brottslighet i restaurangbranschen. Alalehto, T. (2002). En studie om personlighetsdragets betydelse vid ekonomisk brottslighet. AMOB (1977). Organiserad och ekonomisk brottslighet i . Arbetsgruppen mot organiserad brottslighet (AMOB). Apel, M. (1994). An expenditure-Based Estimate of Tax Evasion in . Tax Reform Evaluation Report No. Ballezza, R. (2003). Health Club : A National Crime Problem i FBI , Vol. 72, nr. 11, s. 8–13. C: FBI. Block, A. (1991). Perspectives on Organizing Crime. Essays in Opposition. Block, A. & , S. (1999). Build It, and They : Narcotics and Money Laundering in the . i , Vol. 15, nr. 4, s. 397– 420. Thousand Oaks: . Brå (1979). Brå PM 1979:4. Ekonomisk brottslighet – den rättsliga processen. Ekobrott – utvecklingen av några centrala brottstyper. Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. Brå 2006 Kommande. & , J. (1998). "Internet, casinos and money laundering" i laundering control, vol. 2, nr. 2, s. 134– 147. , UK: . Bilaga 2 SOU 2006:64 Cressey, D. (1953). Other Peoples Money. A study in the social psychology of embezzlement. Cressey, D. (1969). Theft of the Nation. The Structure and Operations of Organized Crime in . Curran, J. J. jr (1995). The house never loses and cannot win: Why casino gaming is a bad idea. Rapport till joint executivelegislative task force to study commercial gaming activities in . Nerladdad . gamblingdocs/houseneverlosesrpt.pdf , R. (1997). Asian and Asian Organized Crime in i , P. J. och , G. E. Understanding Organized Crime in Global Perspective. Thousand Oaks: . Desroches, F. J. (2005). The crime that pays. Drug trafficking and organized crime in . Utvärdering av kasinoverksamheten i . Doley, R. (2000). Want to make a bet? Gambling and crime in Australasia. A critical issues in policing paper. Paper series no. Payneham, SA: Australasian centre for policing research. Nerladdat . Dutton, D. W. m.fl. (1996). Money Laundering: Rapid Growth of Casinos Makes Them Vulnerable. C.: (General ) . Nerladdad . van Duyne, P.C. m.fl. (red) (2003). Financial investigation of crime. A tool of the integral law enforcement approach. van Duyne, P.C. och , M. (2005). Drugs and money. Managing the drug trade and crime-money in Europe. , O. (2005). En fråga om girighet? i (red) Fiffelsverige – sociologiska perspektiv på skandaler och fusk s. 77–98 : Liber. (2002). Forskarseminarium om spelberoende i . Rapport nr 2002:36. Nerladdad . /rapporter/spel_sem.pdf 168 SOU 2006:64 Bilaga 2 Klockars, C. (1974). The professional fence. : The free press. (2003). Bokföringsbrott : en studie i selektion. , E. m.fl. (1994). (2006). Missbruk och brottslighet i . : (Mob), . (I tryck) Lalander, P. & Anderasson, J. (2003). Det statliga kasinot. Mellan myt och verklighet. : (SoRAD). Nedladdad . /doc/uploads/publications/Soradrapport-R13Swedish.pdf , och , S-A. (1976). Utredning om vissa klubbars och näringsställens sociala betydelse och struktur. Lilley, P. (2003). The untold truth about global money laundering, international crime and terrorism. : Kogan page limited. R.; Cullen, F. T. och , . (1995). Context and consequences. Thousand Oaks: . (2001). Staten – ett brottsoffer med särställning i , I. och , M. (red) Det motspänstiga offret. (2000). Svindlande affärer: historien om Trustor. : Dagens nyheter. Kartläggning av brottslighet relaterad till i . Underrättelseroteln, länskriminalpolisen. (1997). En undersökning av restförda företag i olika branscher samt införande av branschkodning av . Bilaga 4 i SOU 1997:111 Branschsanering – och andra metoder mot ekobrott. (1995). Applied logistic regression analysis. Thousand Oaks, CA: . Mills, J. (2001). Internet Casinos: A Sure for Money Laundering. i Journal of financial crime, Vol. 8, nr. 4, s. 365–383. , UK: . Bilaga 2 SOU 2006:64 Moulette, P. (1995). AUSTRAC – Money Laundering and Regulators. Selected Money Laundering Cases. Financial Action Task Force, Australian government. Nedladdad 2005-12-08.http:///text/publications/money laundering/12.html , S-A. (1981). Könshandelns främjare och profitörer. Om förhållandet mellan hallick och prostituerad. och , S. (1976). Utredning om vissa klubbars och näringsställens sociala betydelse och struktur. , och , B. (2004). (2004). Wages of crime. markets, illegal finance, and the underworld economy. Ithaca & : university press. (red.) (2001). Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar. (2006). Dolda inkomster och folkbokföringsfel bland nolltaxerade. G. W. och , R. (1978). Illegal klubbverksamhet – en kartläggning av spel- och spritklubbar i . om den organiserade/ekonomiska brottsligheten. Stencil , L. G. W. och , R. (1979). Illegal vadhållning – en kartläggning av bookmaking-verksamhet. om den organiserade/ekonomiska brottsligheten. Stencil Piscitelli, F. och Albanese, J. (2000). Do Casinos Attract Criminals? A Study at the Canadian-U.S. i , Vol. 16, nr. 4, s. 445–456. Thousand Oaks: . Reuter, P. och , E. (2004). Chasing dirty money. The fight against money laundering. Organiserad brottslighet i . , , Analysroteln. Svart arbete 1. SOU 2006:64 Bilaga 2 RRV 1998:29. Svart arbete 3. (2005). Svarta inkomster står för större delen av skattefusket. Nerladdad 2005riks/5.731e901069429e49580001348.html SOU 1997:111. Branschsanering och andra metoder mot ekonomisk brottslighet. Steffensmeier, D. (1986). In the Shadow of Two Worlds. Totowa: Rowman & Littlefield. Steffensmeier, D. J. och , J. (2005). Confessions of a Dying Theif. Understanding Criminal Careers and . New , : Transaction Publishers. Stitt, B.G, , M. och Giacopassi, D. (2003). Does the presence of casinos increase crime? An examination of casino and control communities. I Crime & delinquency, vol. 49, nr. 2, s. 253–284. Thousand Oaks: . (1999). Den svenska läxan. En essä om ekonomisk brottslighet i , och . (1999). Den rationelle inbrottstjuven. (1977). A new look at the world of property theft. Westport, : Greenwood press. Weisburd, D. och Waring, E. (2001). White-collar crime and criminal careers. Westfelt, L. (2003). Kasinoetablering, spelvanor och spelproblem – Situationen före och efter etableringen av statliga kasinon i och . Delrapport från SoRADs impacts of casinos. : (SoRAD). se/doc/uploads/publications/Soradrapport-R16-Swedish.pdf Zaitch, D. (2002). Colombian Drug Entrepreneurs in the . The Hague: . (1998). Ett urvattnat begrepp? Bilaga 2 SOU 2006:64 Appendix Appendix 1 Tabeller och diagram Diagram misstankedata Diagram 2 Skäligen misstänkta för brott uppdelat i tre ålderskategorier , efter vissa brottstyper. Procent 36 30 27 19 14 11 20 13 43 11 33 21 26 11 11 7 27 14 44 6 4 19 21 23 66 5 23 11 33 10 7 0 5 10 15 20 25 30 35 3 kap. BrB 8 kap BrB TBL NSL 17 Kap BrB 12 kap BrB 4 kap BrB 9 kap BrB 10 kap BrB 14 kap BrB 11 kap BrB SBL 20-29 30-39 50172 SOU 2006:64 Bilaga 2 Tabeller lagföringsdata Tabell 10 Besöksfrekvenskategorier för kasinon och deras procentuella andel kvinnor, åldersgrupper och lagföringsgrupper 1 2 3 4 5–10 11– Totalt 146535 (=100) 24700 (=100) 9684 (=100) 5358 (=100) 12265 (=100) 14549 213098 Kön Kvinnor 43 33 29 27 26 28 82 083 Åldersgrupper38 År 19–24 13 17 19 18 17 9 29 269 25–29 15 18 19 19 18 12 33 022 30–39 26 27 26 29 28 27 56 306 40–49 18 16 17 16 17 25 38 145 50–64 21 17 15 14 16 21 42 765 65– 7 4 4 4 4 6 13 591 Lagförings kategorier Lagföringar 0 94,1 90,0 88,0 86,9 85,6 84,0 196 048 1 4,3 6,9 8,3 8,9 9,4 10,4 12 000 2–3 1,2 2,4 2,9 3,1 3,6 4,2 3 808 4–6 0,3 0,5 0,6 0,7 1,0 1,0 898 7– 0,1 0,2 0,2 0,4 0,4 0,4 344 38 Enligt uppnådd ålder . Bilaga 2 SOU 2006:64 Tabell 11 Oddskvoter för hög besöksfrekvens på kasino (minst elva besök ) och konfidensintervaller () för olika besökskategorier Kategorier Antal Oddskvot Minimum på nivå Maximum på nivå Könstillhörighet Referensgrupp, Kvinnor 82 083 Män 131 015 1.583 1 523 1.645 Åldersgrupper (uppnådd ålder ) Referensgrupp 19–24 29 269 25–29 33 022 1.253 1.163 1.350 30–39 56 306 1.716 1.607 1.831 40–49 38 145 2.526 2.365 2.699 50–64 42 765 2.050 1.915 2.193 65– 13 591 2.046 1.873 2.235 Lagföringskategorier Referensgrupp Lagföringar 0 196 048 1 12 000 2.116 1.996 2.243 2–3 3 808 2.795 2.553 3.059 4–6 898 2.926 2.441 3.507 7– 344 3.233 2.444 4.277 Tabell 12 Kasinobesöken för olika lagföringskategorier Lagförings kategorier Lagföringar Antal personer Medeltal besök Summa besök Andel (%) av alla besök 1 0 196 048 3.9 771 276 86 ,4 2 1 12 000 6.6 79 324 8 ,9 3 2–3 3 808 8.1 30 948 3 ,7 4 4–6 898 9.2 8 286 0 ,9 5 7– 344 9.3 3 206 0 ,4 Totalt 213 098 4 190 748 893 040 100 ,0 174 SOU 2006:64 Bilaga 2 Tabeller data Tabell 13 Sammanställning av uppgifter ur register Antal besök Variabel 1 n= 146 655 2–3 n= 34 412 4–12 n= 19 427 13–26 n= 6 049 27–52 n= 3 612 53– n= 3 096 4– n= 32 184 Totalt n= 213 251 F-skatt Saknas Saknas 7,1 8,2 7,7 8,6 7,5 Saknas Maskinellt noll taxerad39 1,5 0,9 4,2 6,0 5,8 6,9 5,0 2,0 Inkomst40 av NV <100 000 kr 0,04 0,08 4,0 4,7 4,9 6,7 4,5 0,7 Betaln. Till utlandet >250 000 kr Saknas Saknas 0,3 0,3 0,4 0,2 0,3 Saknas Restförd Saknas Saknas 4,0 5,2 5,3 6,8 4,6 Saknas Skönstaxerad Saknas Saknas 1,4 1,5 1,7 2,2 1,5 Saknas Tabell 14 Andelen enskilda näringsidkare inom fem av de sex vanligaste branscherna efter antalet kasinobesök Antal besök Bransch 1 n= 146 655 2–3 n= 34 412 4–12 n= 19 427 13–26 n= 6 049 27–52 n= 3 612 53– n= 3 096 4– n= 32 184 Totalt n= 213 251 Restaurang 0,35 0,87 1,35 1,97 2,24 2,10 1,64 0,63 Taxi 0,19 0,36 0,53 0,74 1,02 1,13 0,68 0,29 Lokalvård 0,08 0,15 0,23 0,41 0,36 0,61 0,31 0,12 Frisör 0,31 0,39 0,42 0,38 0,47 0,48 0,43 0,34 Livsmedel 0,06 0,15 0,24 0,31 0,55 0,48 0,31 0,11 39 Observera att procentsatserna för maskinellt nolltaxerade har beräknats av kasinobesökare i varje besökskategori födda , därför är n något lägre. 40 Inkomst av näringsverksamhet . Bilaga 3 Kasinolag SFS nr: 1999:355 Utfärdad: Ändring införd: t.o.m. SFS 2004:1188 ----------- Inledande bestämmelser 1 § Med kasinospel avses i denna lag roulettspel, tärningsspel, kortspel och liknande spel som anordnas i lokaler vilka huvudsakligen används för detta ändamål (ett kasino). 2 § Kasinospel får inte anordnas utan tillstånd. Tillstånd till kasinospel får även omfatta spel på penningautomater och andra automatspel som avses i 6 § lotterilagen (1994:1000). 3 § Det får finnas högst sex kasinon. Åldersgräns och legitimationskrav 4 § Den som är får inte ges tillträde till ett kasino. Inte heller får den som inte är känd och inte legitimerar sig ges tillträde till ett kasino. Bilaga 3 SOU 2006:64 Registrering 5 § Den som anordnar kasinospel skall föra ett register över besökarna på kasinot i syfte att förebygga och avslöja brott. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. 6 § Registret skall innehålla uppgift om besökarens namn, personnummer eller annat identifieringsnummer och postadress. Det skall också innehålla ett fotografi av besökaren samt uppgift om tidpunkt för besöket. 7 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. 8 § En uppgift eller ett fotografi i registret över besökare skall bevaras från det att uppgiften eller fotografiet registrerats och därefter genast gallras. Lag (2004:1188). Förbud mot kreditgivning 9 § Den som anordnar kasinospel får inte lämna kredit för insatser i spelet. Förbud för anställda 10 § Anställda eller funktionärer hos den som anordnar kasinospel får inte delta i något spel i ett kasino. Beslut om tillstånd och övriga villkor 11 § Tillstånd att anordna kasinospel får lämnas endast till företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten. 12 § Ett tillstånd att anordna kasinospel skall förenas med de särskilda villkor samt kontroll- och ordningsbestämmelser som behövs för att spelverksamheten skall bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt. SOU 2006: Bilaga 3 Beslutande myndighet 13 § Regeringen prövar frågor om tillstånd att anordna kasinospel. Regeringen får överlåta åt Lotteriinspektionen att meddela villkor och bestämmelser enligt 12 §. Tillsyn 14 § Lotteriinspektionen skall utöva tillsyn över att denna lag och de villkor och bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen följs. Återkallelse eller ändring 15 § Ett tillstånd att anordna kasinospel samt villkor och bestämmelser som har meddelats med stöd av denna lag får återkallas eller ändras, om villkoren eller bestämmelserna inte följs eller det annars finns skäl för det. Frågor om återkallelse eller ändring prövas av regeringen eller, om frågan avser villkor eller bestämmelser som har meddelats av Lotteriinspektionen, av denna. Avgifter 16 § Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag. Regeringen meddelar föreskrifter om avgifterna. Förbud mot överklagande 17 § Beslut som meddelats med stöd av denna lag får inte överklagas. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internationella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna.