sou · GUB3100 · 2007-01-01 00:00:00 — mentally ill: five years after mentalhealth care reform in . 14: 277 286. Bachrach, L. (1992). Psychosocial Rehabilitation and Psychiatry in the Care of Long-Term Patients. , 149: 1455 1463. (2005). Satsa tidigt, en undersökning av barn- och ungdomspsykiatrin. Beresford, P. (2002). User involvement in research and evaluation: liberation or regulation? 1: 95 105, Cam- . , P (2004). Efter mentalsjukhuset: en studie i spåren av av- institutionalisering av den psykiatriska vården, akademisk av- handling. Bengtsson-Tops, A. (2001). Severely mentally ill individuals living in the community. Needs for care, quality of life and social network. neoroscience, division of Psychiatry. (2002). Case mangemnent for individuals with mental illness. A process-outcome study of ten pilot services in . neoroscience, division of Psychiatry. (2005). I Brunt, D & , L (red) Att leva med psykiska funktionshinder – livssituation och effektiva vård- och stödinsatser. (2006). Rutiner och överföring av information i samordnad vårdplanering erfarenheter och nuläge 2006. (1991). brukarinflytandet – en väg till ökad delaktighet och bättre service. , Allmänna för- laget. Corrigan, W.P. (2005). 2005; 56:557 563. & Wicks, S. (2006). Vilka grupper söker vård inom En uppföljning av psykiatrisk vård och beroendevård i 2005. Direktiv 2004:179 Översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder. Vad kostar det att regera? En studie av regeringskanslites dimensionering nu och . Kartläggning och förslag. , , , C. (1993). The epidemiology of Asperger syndrome. A total population study. J Chiuld Psychol Psychiatry 34:1327 1350. & Wiksten, A. (2002). Makt över sin vardag – argument, tips och metoder för brukarinflytande i verksamheter för psykiskt funktionshindrade. (2003). Statistik över kontakter med miss- brukare, hemlösa och psykiskt störda i . FoU- enheten , rapport 2003:6. & , G. (2005). Bättre bemötande – ökat brukar- inflytande. RSMH & Socialpsykiatriskt i . Försäkringsöverdomstolen (FÖD), 1992: 6, mål nr 663/89. (2005). Nybeviljade sjukersättningar/aktivitets- ersättningar 2003 och 2004. & , M. (1997). Granskning av rätts- psykiatriskt undersökta många i kontakt med psykiatrin före 94, s. 4071 4075. & , M. (2006). Contacts with public services, with special reference to mental health care, preceding a serious crime: A retrospective study of 268 subjects of forensic psychiatric investigations. Int J of and Psychatry 29. Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation. Utelämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården. (1986/87, s. 198). (2006). Brukarinflytande i praktiken – om planering, tydlighet och maktutjämning. (2003). Riksavtal för utomlänsvård och kom- mentarer. (2003). Den svenska psykiatrireformen – bland brukare, eldsjälar och byråkrater. & , M. (2002). Brukarorganisationer, psykiatri och bedriver FoU tillsammans – en utopi? I Socialmedicinsk tidskrift nr 4:2002. (1999). Unemployment duration and heterogenous search behavior among Swedish disabled workers. MFR (2000). , Rapport 7. (1991). Caring for people with severe Mental Disorders: a national Plan of Research to . (ADM) 911762. :Supt ofDocs.,U.S: Grovt. Print.Off., 1991. Nationell Psykiatrisamordning (2004). En översiktlig genomgång av dagsläget i svensk psykiatri. Dnr 149/04 Nationell psykiatrisamordning (2004). Inskränkningar i patiens rätt att använda elektronisk kommunikation samt rätt att granska och kvarhålla brev eller andra försändelser från patient. Dnr 308/04. Nationell psykiatrisamordning(2005). Nationell narkotikapolitisk samordning. Missbruk och samtidig psykisk sjukdom. En program- förklaring i 10 punkter. Nationell psykiatrisamordning (2006). Förslag att förtydliga Social- styrelsens ansvar. Dnr 42/06. Nationell psykiatrisamordning (2006). Ställningstaganden och förslag avseende tidiga insatser till barn och unga som riskerar allvarlig psykisk sjukdom och/eller psykiska funktionshinder. Dnr 43/06. Nationell psykiatrisamordning (2006). Öppenvård med särskilda villkor. Dnr 88/06. Nationell psykiatrisamordning (2006:1). I begynnelsen var organisa- tionen Rehabilitering till arbete för personer med psykiska funk- tionshinder – hinder och möjligheter. Nationell psykiatrisamordning (2006:2). Utveckling av vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare – ett diskussionsunderlag om ansvar och organisation. Nationell psykiatrisamordning (2006:3). Långsiktighet, samordning och engagemang – en strategi för statlig styrning på psykiatrins område. Nationell psykiatrisamordning (2006:4). Vad kostar vård och stöd för personer med psykiskt funktionshinder. Nationell psykiatrisamordning (2006:5). Vad är psykiskt funktions- hinder? Nationell psykiatrisamordning ger sin definition av begreppet psykiskt funktionshinder. Nationell psykiatrisamordning(2006:6). Så vill vi ha det Patient-, brukar- och anhörignätverkets krav på framtida vård, stöd och behandling inom psykiatriområdet. Nysam (2004). Hälso- och sjukvård. (2003). IT för vård och omsorg. Delrapport till ITPS utvärdering av den svenska IT-politiken. 1979/80:1. 1990/91:14. Ansvaret för service och vård till äldre och handi- kappade m.m. 1993/94:218. Psykiskt stördas villkor. 1996/97:124. Ändring i socialtjänstlagen. 1997/98:182. Strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . 1999/2000:44. Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård. 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken. 1999/2000:149. Nationell handlingsplan för hälso- och sjuk- vården. 2001/02:14. Hälsa, lärande och trygghet. 2005/06:115. Nationell utvecklingsplan för vård och omsorg om äldre. 2005/06:195. Elektroniska kommunikationstjänster m.m. inom psykiatrisk tvångsvård. Regeringsbeslut (S2005/441/HS). En särskild satsning på psykiatri och socialtjänst för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiska funktionshinder. Regeringsbeslut nr 2 a. Regeringsbeslut (S2006/1993/HS). Uppdrag avseende den psykia- triska hälso- och sjukvården och kommunernas verksamheter för personer med psykiska funktionshinder. Regeringsbeslut , nr 4a. Regeringsbeslut (S2006/2020/HS). Uppdrag att utreda hur ett nationellt för tidiga insatser till barn och unga som löper risk att drabbas av svårare psykisk ohälsa skall orga- niseras. Regeringsbeslut , nr 4b. Regeringsbeslut (S2006/8660/HS). , nr 2. RFV (1999). arbete med rehabilitering av psykiskt funktionshindrade. RFV(2002). allmänna råd 2002:9 till 5 § lagen om handikappersättning och vårdbidrag. RFV(2004b). Sjukdomar som orsakat pensionering. RFV(2004a). Psykiska sjukdomar och stressrelaterade besvär – och långvariga sjukskrivningar åren 1999 2003. RFV(2005). Nybeviljade sjukersättningar/aktivitetsersättningar 2003 och 2004. (2004). (2005). Förtidspension utan återvändo. , G., , S. & , M. (2001) Sekretesslagen, En , D.; Fleischmann, P.; Tonkiss, F.; , P.; Wykes, T. (2002). Review of the literature: user and carer involvement in change management in mental health context. (), . , B., , A., , O. et al. A prospective study of first incidence depression. The study 1957 1972. Br J Psychiatr 1990;156:336 42. RSMH (2002). Studievägledning, Vardagsmakt. (2006). & , U. (2003). Ideellt – professionellt. Ut- värdering av regeringens satsning på alternativa stöd- och boende- former för psykiskt funktionshindrade genom stöd ur Allmänna arvsfonden. Rapport från Arvsfondsdelegationen/Socialdeparte- mentet. Individen i centrum? En diskussionspromemoria om den framtida svenska arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utred- ningen om den Arbetslivsinriktade Rehabiliteringen. SBU (1992). Behov av utvärdering i psykiatrin. av medicinsk metodik. SBU (2001). Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssammanställning. SBU (2004). Behandling av depressionssjukdomar. En systematisk litteraturöversikt. SBU (2005a). Behandling av ångestsyndrom. SBU(2005b). Riskbedömningar inom psykiatrin kan våld i sam- hället förutsägas? SCB (2003). Levnadsförhållanden för personer med funktionshinder 1988 1999. SCB (2005). Löner och sysselsättning inom landstingskommunal sektor 2005. Förordning om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Förordning om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Förordning om ändring i förordningen (1996:610) med instruktion för . (1998). Föräldrar och barn inom den psykiatriska öppenvården – en kartläggning. Rapport nr 3 1998. FOU-en- heten/psykiatri, Västra sjukvårdsområde. (2005). Att synliggöra de osynliga barnen – om barn till psykiskt sjuka föräldrar. SKL, Statistikdatabas, sjukvårdsdata i fokus. SKL (2003). Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner 2001. SKL (2004). Patienter i slutenvård . SKL (2004). Patienter i slutenvård . SKL (2005a). Patienter i slutenvård . SKL (2006a). Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveck- ling 2005. SKL (2006b). Verksamhetsuppföljning inom psykiatrin. , & (2004). En samhällsekonomisk modell för prioriteringar som påverkar barns psykiska hälsa. (2004). Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. 2003/04:47. (2006a). Ett för barn – redogörelse för regeringens politik. 2005/06:206. (2006b). Nationell IT-strategi för vård och om- sorg. (1970). Principplan för psykiatriska vården med tillämpning i första hand på . (1973). Den psykiatriska vårdens målsättning och organisation. (1978). Psykiatrisk hälso- och sjukvård. Förslag till principprogram. (1979). (1988). Psykiatri i utveckling. Mot öppnare vård- former och ökad samverkan. (1996). Kriminalitet, sjuklighet och dödlighet hos mentalsjukhuspatienter. (1997a). Uppföljning av medicinskt färdigbehandlade i psykiatrisk slutenvård. (1997b). God psykiatrisk vård på lika villkor? (1997c). Svensk psykiatrisk forskning. (1998). Medicinskt färdigbehandlade personer med ut- (1999:3). Personligt ombud för psykiskt funktionshindrade personer. (1999). Välfärd och valfrihet? Slutrapport från ut- värderingen av psykiatrireform. (2000a). Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . (2000b). Vilka är de och vilken hjälp får de? (2000c). Statsbidrag till kommuner för uppbyggnad av verksamheter med personliga ombud. med- delandeblad nr 14/2000. (2001a). Kamratstöd för personer med psykiska funk- tionshinder. En uppföljning av projekt som genom psykiatri- reformen erhållit särskilda stimuland bidrag för kamratstödjande verksamhet. (2001b). Gränsöverskridande rehabilitering – hur gick det sedan? En uppföljning av 111 verksamheter för personer med psykiska funktionshinder. (2001c). Åtgärder för att stärka barnkompetensen inom hälso- och sjukvården. (2001d). Brukarråd och brukarrevisioner inom verk- samheter för personer med psykiska funktionshinder. Underlag från experter. (2002a). Uppföljning av de medicinskt färdigbehand- lade, efter reformen. (2002b). Rättpsykiatrisk vård – utvärdering – omvär- dering. (2002c). Utvärdering av FoU. En studie av FoU-en- heter inriktade på individ- och familjeomsorg. (2003a). Boende för personer med psykiska funk- tionshinder – en nationell uppföljning och utvärdering av boende- former inom . (2003b). Utredning av händelserna i och och dess möjliga samband med brister i bemötande och behandling inom den psykiatriska vården och verk- samhet. (2003c). Andra uppföljningen av medicinskt färdigbehandlade inom sluten psykiatrisk vård. (2003d). Klassifikation av funktionstillstånd, funk- tionshinder och hälsa. Svensk version av International Classi- fication of Functioning, Disability and Health (ICF). Social- styrelsen och WHO.- (2003e). Brukarmedverkan i kun- skapsutveckling. (2004a). Personligt ombud för personer med psykiska funktionshinder. En sexårsuppföljning av tio försöksverksamheter. (2004b). Förbättringsprocessen hos personer med svår psykisk störning och missbruksproblem. En långtidsuppföljning av försöksverksamheter i samband med psykiatri- reformen. (2004c). Funktionshindrade personer 2003. (2004d). Tillsyn av psykiatrisk vård. brukar- och anhörigföreningar i norra sjukvårdsregionen 2003. (2004e). (2004f). Flickor som skadar sig själva. En kartlägg- ning av problemets omfattning och karaktär. Riktlinjer för skolhälsovården. (2004h). För en kunskapsbaserad socialtjänst. visning av ett regeringsuppdrag åren 2001 2003. (2004i). Fortsatt etablering av FOU-centra på äldre- området – en andra uppföljning avseende . (2004j). Socialt arbete med barn och unga i utsatta situationer. Förslag till kompetensbeskrivningar. och Länsstyrelserna (2005). Kommunernas insatser för personer med psykiska funktionshinder. Slutrapport från en nationell tillsyn 2002 2004. (2005a). (2005b). Den rättspsykiatriska vården Sam- manställning från inventeringen . (2005c). Sjukdomar i slutenvård, 1987 2003. (2005d). BUP i Västerbottens- och Verksamhetstillsyn av barn- och ungdomspsykiatriska kliniker. (2005e). Hälso- och sjukvårdsrapport. (2005f). om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. föreskrifter och allmänna råd om anmälningsskyldighet enligt . (2005h). Personligt ombud 2000 2004. (2005i). Nationell handlingsplan för hälso- och sjuk- (2005j). föreskrifter om samverkan vid in- och utskrivning av patienter i slutenvård. (2005k). Ledningssystem för kvalitet och patient- säkerhet I hälso- och sjukvården. (2005l) Rättsfrågor med anknytning till IT i vård och omsorg. Lägesbeskrivning och underlag till infoVU-projektets huvudrapport. (2005m). Behovet av ett individbaserat register för den psykiatriska tvångsvården. 00-1113/2005. (2006 a). (2006b). Skador och förgiftningar behandlade i slutenvård . (2006c). Antidepressiva läkemedel vid psykisk ohälsa, Studier av praxis i primärvården. (2006d). tillsyn av sjukskrivnings- processen 2003 2005, Sammanfattande slutsatser. (2006e). Beroendevård, Granskning av beroende- vården i sju landsting. (2006f). Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård – Remissversion. (remisstid –), Väg- ledning för och hälso- och sjukvårdens verk- samhet för personer med missbruksproblem. Lyssnar psykiatrin på brukare och när- stående? En enkätundersökning om samverkan inom psykiatri, rättspsykiatri och barn- och ungdomspsykiatri i norra sjukvårds- regionen. (2006h). föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS. (2006i). God vård – om ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. (2006j). Lokala hemlöshetsprojekt 2002 2005 – resul- tat, slutsatser och bedömningar. (2006k). Omfattning och karaktär. (2006l). Handikappomsorg – Lägesrapport . (2006m). råd om dokumentation vid handläggning av ärenden och genom- förande av insatser enligt SoL, LVU, LVM och LSS. (2006n). Inrapportering från psykiatrin till patient- registret- Inventering av inrapporteringsproblem och förslag till en förbättrad inrapportering. (2006o). Individbaserad verksamhetsuppföljning för personer som insjuknat i stroke och personer med psykiska funk- tionshinder. (2006p). Individbaserad statistik om kommunernas äldre- och handikappomsorg. Resultat från en testinsamling och ett förberedande arbete. remissvar på SOU 2004:100, Dnr: SoS 30, 10152/2004. betänkande 1993/94:SoU28. Psykiskt stördas vill- kor. Sosial- och helsedepartementet i (1997 98). Opptrappings- plan for et bedre tilbud til mennesker med psykiske lidelser 1999– 2006. Den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten. Slutbetänkande av Barn- och ungdomspsykiatri- samt familje- rådgivningsutredningen. Krav på förändring – synpunkter från psykiskt störda och anhöriga. Välfärd och valfrihet – service, stöd och vård för psykiskt störda. Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. Slutbetänkande av Barnpsykiatrikom- mittén. Från dubbla spår till elevhälsa. Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. Funktionshinder och välfärd. Delbetänkande från kommittén för välfärdbokslut. Att motverka hemlöshet. En sammanhållen strategi för samhället. Psykisk störning, brott och ansvar. Skollag för kvalitet och likvärdighet. Betänkande års skollagskommitté. Betänkande från Lönebidragsutred- ningen. Huvudbetänkande från Offentlig- hets- och sekretesskommittén Tvång och förändring. Slutbetänkande från LVM- utredningen Slutbetänkande från äldre- vårdsutredningen Källan till en chans- Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Betänkande av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén. Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behandling. Betänkande av utredningen om en vård- överenskommelse om missbrukarvården. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Delbetän- kande av utredningen om tillsynen inom . Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Betänkande från utredningen om ungdomars psykiska hälsa. Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare. Delbetänkande från Nationell psykiatrisamordning. (2004). Nya verktyg för föräldrar – förslag till nya former av föräldrastöd. (2004). SiS behov av psykiatriska resur- ser och samarbete med psykiatrin inom missbrukarvården respek- tive ungdomsvården. Skrivelse till Psykiatrisamordnare , . Dnr 225/04. (2005). Samverkan inom Ungdoms- vården. Om psykiatriska vårdinsatser för ungdomar vid särskilda ungdomshem. (2006). Personer inskrivna vid LVM-institutioner . , A., m.fl. (2006). Vad vet vi om narkotikaanvändarna i ? Rapport nr 14, 2006. The Epidemiologic Catchment Area study (ECA). Psychiatric disorders in . Robins LN, Regier DA (edts). Thornicroft, G. (2006). Discrimination against people with mental illness. university press, s. 129 130. Topor, A. (2004). Vägar till återhämtning från svåra psykiska problem. WHO (1991). WHO technical report series 812. (2003). Kvalitetskrav för vård, stöd och service till personer med psykisk sjukdom. (2000). Imbus i – En gruppverksamhet för barn som har föräldrar med en psykisk sjukdom. Beslut vid regeringssammanträde . En nationell psykiatrisamordnare tillkallas med uppgift att se över frågor som rör arbetsformer, samverkan, samordning, resurser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabi- litering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade. Sam- ordnaren skall fortlöpande informera regeringen om resultatet av arbetet och vid behov ge förslag till författningsändringar och förtydliganden av gällande regelverk. Samordnaren ges vidare i uppdrag att tillsammans med kommuner, landsting och berörda statliga myndigheter formulera strategier för kvalitetsutveckling för att samordna och stärka utvecklingsarbetet. Psykiatrisam- ordnarens uppdrag upphör . Regeringen anser att det finns brister inom den psykiatriska vården och den sociala omsorgen. Den samordning och samverkan mellan ansvariga huvudmän som skulle kunna innebära både effektivare resursanvändning och ett bättre stöd till personer med psykiska funktionshinder fungerar inte fullt ut. Vården och omsorgen om personer med psykiska funktions- hinder har genomgått stora förändringar – från ett totalt och ibland livslångt omhändertagande på mentalsjukhus till ett självständigt liv ute i samhället med tillgång till vård, stöd och service. Nya lagar har stiftats och gällande lagar anpassats till aktuella mål. Lagstiftningen inom det psykiatriska området är omfattande. Bestämmelser om ansvar, organisation, rättigheter och skyldig- heter, rättssäkerhet samt tillsyn regleras bland annat i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, social- tjänstlagen (2001:453), lagen (1990:1404) om kommunernas betal- ningsansvar för viss hälso- och sjukvård, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (1988:870) om vård av missbrukare. En ny lag – lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård och omsorgsområdet – främjar samverkan inom området. I det följande görs en genomgång av centrala reformer och insatser som genomförts med syfte att förbättra situationen för psykiskt sjuka och/eller psykiskt funktionshindrade personer. I redogörelsen lyfts såväl positiva som negativa effekter fram. En sammanfattning görs också av angående de uppmärksammade händelserna som inträffade i och , , . beslutade om en lagändring som innebar ett förtydligande av att kommuners ansvar för uppsökande verksam- het, planering och samverkan även avsåg personer med psykiska funktionshinder (prop. 1993/94:218, bet. 1993/94: SoU28, rskr. 1993/94:396). Det beslutades att kommunerna skulle få betalningsansvar för medicinskt färdigbehandlade patienter som vårdats sammanhängande inom psykiatrisk heldygnsvård och som av en specialist i psykiatri bedömts vara färdigbehandlad inom sådan vård. Kommunerna gavs härigenom incitament att satsa på insatser anpassade till personer med psykiska funktionshinder. I samband med förändringen genom- fördes en skatteväxling mellan landsting och kommun som innebar att i genomsnitt av psykiatrins resurser och verksam- heter fördes över till kommunerna. Reformen förutsatte ett förändringsarbete både inom social- tjänsten och inom psykiatrin. Genom en statlig satsning , 1995 1997, utgick sammantaget –för att utveckla arbetsformer inom social- tjänst och psykiatri, –för en försöksverksamhet med personliga ombud, samt –för att förbättra villkoren för personer med allvarligt missbruk och psykiska funktionshinder. Dessutom satsades på anhörigstöd, på brukarstyrt kamratstöd och på rehabilitering av tortyrskadade flyktingar. Vidare omdisponerades pengar för att stimulera en utveckling och uppbyggnad av alter- boendeformer för långvarigt psykiskt funktionshindrade. Även rehabiliteringen – både den medicinska och den sociala – uppmärksammades. Det ansågs angeläget att landstingen, kom- munerna, och arbetsförmedlingen samverkade för att få till stånd en fungerande rehabilitering. Psykiatrireformens målgrupp utgjordes främst av personer som har långvariga och allvarliga psykiska besvär och som har svårt att klara det dagliga livet och därför har behov av vård och omsorg. I från utvärderingen av psykiatri- reformen (Välfärd och valfrihet? Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform, 1999:1) uppskattades antalet personer med psykiska funktionshinder, som var aktuella inom både och psykiatrin, till mellan 40 000 och 46 000. har sammanställt utvärderingarna av psykiatri- reformen i slutrapporten och valfrihet? – Slutrapport från utvärderingen av psykiatrireform (1999:1) som presente- rades . Ytterligare utvärderingar har därefter genomförts av . Rapporterna Boende för personer med psykiska funktionshinder – En nationell uppföljning och utvärdering av boendeformer inom och efter reformen – andra uppföljningen av medicinskt färdigbehandlade inom sluten psykiatrisk vård, presenterades 2003. Det stod relativt tidigt klart att det behövdes ett långsiktigt stra- tegiskt arbete för att nå målen med psykiatrireformen. Social- styrelsen bedömde i en rapport (Är vi på rätt väg? 1997:6) att reformarbetet hade goda förutsättningar att lyckas om beslutsfattare, professioner och företrädare för brukarna bibehöll uppmärksamheten på en hög nivå. Det var också viktigt att upp- märksamma den långsiktiga finansieringen av olika insatser när de särskilda stimulansmedlen, som beslutats om i samband med psykiatrireformen, skulle upphöra. I konstaterades att psykiatrireformens viktigaste styrmedel, dvs. lagstiftning och statliga stimulansbidrag, hade haft positiva effekter. De psykiskt funktionshindrades situation hade uppmärksammats i högre grad och stimulansmedlen hade utgjort en viktig drivkraft i den utveckling som skett. Intresseorganisationerna var också positiva. Cirka 1 000 nya verksamheter hade kommit igång, exempelvis nya verksamheter för daglig sysselsättning och boendestöd. Ytterligare positiva effekter som nämndes var att ansvaret hade blivit tydligare och att samverkan mellan främst socialtjänst och psykiatri hade kunnat etableras på många håll.