sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — En tydlig effekt av de diskri- minerande mötena med polisen har inneburit att många med utländsk bakgrund inte har någon tilltro till polisen utan i stället känner en rädsla inför densamma (jfr SOU 2005:56, s. 431–432). Det betyder också att anmälningsbenägenheten avtar. Att polisens praktik kan förstås som ett arbete efter kön, etniska och fenotypiska utsorteringsprinciper i fråga om förövare–offer bekräftas av en man i som satt häktad i utan att få någon förklaring till varför. Det var en svensk kvinna som anmält honom (SOU 2005:69, 115). Det kan tyckas vara en enskild hän- delse men den här typen av erfarenheter, där personer med utländsk bakgrund inte ges möjlighet att omförhandla sin position i förhållande till polisens antaganden, bekräftas i (2006) artikel. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter I samtalen är det en allmän uppfattning att polisen och rättsvä- sendet behandlar personer med utländsk bakgrund på ett orättvist sätt. De möts av polisen och rättsväsendets stereotypa föreställ- ningar som i sin tur blir grunden för diskrimineringar som löper genom hela rättskedjan. De diskriminerande processerna omtalas också i samtalen om kontakter med socialförvaltningar och arbetsförmedlingar (SOU 2005:69, s. 121). Myndighetspersonen har en färdig mall som placeras över individen vilket leder till att välfärdssystemet krymper och inte omfattar alla. I stället drabbas de personer som av identifieras som invandrare, som Eliassi visar i sitt bidrag, muslimen blir till innan hon handlar (Eliassi, 2006: 288). Den stereotypa mall som möter individen kan skingras genom ett medvetandegörande om de diskriminerande effekterna av kulturalistiska förklaringsmodeller och den maktpo- sition som socialarbetaren innehar. Genom att erkänna och ta i beaktning att den strukturella diskrimineringen verkar genom de beslut som socialarbetaren verkställer, vilket betyder ett ifrågasät- tande av sin egen roll, har bedömningarna potential att ske på en rättvisare grund (Eliassi, 2006: 290). Även rättsväsendet kritiserades på flera punkter i deltagarnas samtal. Det handlade om upplevelser av att personer med utländsk bakgrund döms hårdare, vilket också forskningen kommit fram till (Diesen m.fl., 2005; SOU 2006:30). Man omta- lade bristen på representation av människor med utländsk bak- grund i rättssystemet samt att det saknas tolkar (SOU 2005:69, s. Generellt upplever man att man är misstänkliggjord från början och därmed i ett underläge i förhållande till polis- och rätts- väsende. Deltagarnas förslag mot etnisk diskriminering De tidigare återgivna samtalen från fokusgrupperna har visat att den strukturella diskrimineringen återverkar på skiftande sätt i deltagarnas liv. Gemensamt är dock att alla på (o)lika sätt känner av den och utsätts för den i sin vardag. I ett samhälle som beskriver och berättar om sig själv i demokratiska och jämlika ordalag krävs kraftfulla åtgär- der för att motverka dessa diskrimineringar. En deltagare uttrycker att samhället och politikerna är medvetna om de diskriminerande förhål- landena men inte agerar för att motverka dem. Det placerar individen i Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter en avaktiverad ställning i förhållande till samhället. Deltagarna definierar med andra ord ett medborgarskap utan röst och inflytande. Vi diskuterade precis de här sakerna 1984. Man känner att vi inte har kommit en millimeter längre. Jag har blivit fråntagen en massa vapen. Förut kunde jag skrika att det är orättvist, det är diskriminering på arbetsmarknaden. Men säger invandrarministern och statsministern samma sak. Vad ska jag då göra i den här debatten? Jag har ingenstans att ta vägen. Okej, du erkänner att en patient är sjuk. Men du måste ju komma med någon medicin. Du måste liksom göra någonting därför borde invandrare förena sig i ett uppror mot rasismen (man i ) ( SOU 2005:69, s. 129). Jag tror inte på dialog och hålla varandra i handen. Jag vill se kraft i lagstiftningen. Jag ska kunna vända mig någonstans om jag blir diskri- minerad på arbetsplatsen, eller skolan (man i ) (SOU 2005:69, s. 129). För att bekämpa den strukturella diskrimineringens processer talade deltagarna om olika strategier. Det ansågs viktigt att prata om och kommunicera med omgivningen om de erfarenheter man har. Även om det kan vara känslomässigt jobbigt. Med tanke på det och viljan att skapa opinion kring den strukturella diskrimineringen talade man också om behovet att organisera sig (Ibid: 127). För det krävs också mötesplatser menade man. Att inte ha tillträde till arbetsmarknaden och utbildningssyste- met föranledde förslag från vissa deltagare att flytta utomlands. Att genomföra sina studier utomlands kunde vara en möjlig väg för att göra en klassresa. Andra pratade i mer uppgivna ordalag om den diskriminerande situation de befinner sig i. Eventuella förändringar upplevdes som alltför avlägsna för att betraktas som realistiska. En skärpning av lagstiftningen mot etnisk diskriminering ansågs av alla som nödvändig. Straffen måste vara kännbara, ansåg delta- garna. En del ansåg att bussning av elever från de marginaliserade områdena till andra områden, enligt nordamerikansk princip, skulle motverka den etniska segregeringen. Ytterligare ett förslag var kvoteringar till utbildningar. Vidare vill man att servicefunktioner som vårdcentraler, fritidsverksamheter och bankomater återinförs i de marginaliserade områdena. Trots att deltagarnas misstro mot myndigheter, arbetsgivare och andra diskriminerande instanser i samhället är stor finns det en stark vilja att motarbeta och förändra den diskriminerande varda- gen. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter , (2006) Invandraren, förorten och maktens rums- liga förankring. Berättelser om vardagsrasism. i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social samman- hållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. , (2006) Släcka eld med bensin. Om institutio- nell rasism och polisens arbete i förorter i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Azár, (2005) Det symboliska objektet. Delen, delandet och den nationella gemenskapen i: de los , , (red.). Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. Beauzamy, , (2006) Förortsupplop- pen i . Mediebevakning och tolknings- skillnader i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Bunar, Nihad (2001) Skolan mitt i förorten – fyra studier om skola, segregation, integration och multikulturalism. Camauër, (2006) Mediearbetare med utländsk bakgrund och majoritetsmediers diskrimineringsmekanismer i: Camauër, , (red. ), Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. Diesen, m.fl. (2005) Likhet inför lagen. : Natur och kultur. Eliassi, Barzoo (2006) Diskriminerande föreställningar inom soci- altjänsten i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter , (2006) Den belägrade Andra och undantagstill- ståndets förtryck – erfarenheter av etnisk diskriminering i möte med polisen i: de los , (red. ), Om välfär- dens gränser och det villkorade medborgarskapet, SOU 2006:37. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2005) Den förbannade förorten. Dagens Nyhe- ter, . Kamali, (2006) Den segregerande integrationen i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social samman- hållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. , (2006) Mångkulturella förorter eller belägrade rum? i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Pérez, (2006) Det lokala utvecklingsarbetet mellan den mångkulturella politikens retorik och praktik i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social samman- hållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Pripp, (2006) Den kulturbundna kulturen. Om strukturell uteslutning i kulturlivet i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , , W (2001/1989) Att representera den koloniserade: antropologins interlokutörer i: , (red. ), Postkoloniala texter. : Federativs förlag. , (2006) Förortens hotfulla unga män. Andrafie- ringens geografi och behovet av alternativ till stigmatisering och kriminalisering i: SOU 2006:73 Den segregerande integ- rationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integra- tion och strukturell diskriminering. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande från utredningen om strukturell diskri- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter SOU 2006:79 minering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. SOU 2005:69 inifrån. Röster om etnisk diskriminering. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:30 Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social samman- hållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. Wacquant, (2006) Avcivilisering och demonisering. Den sociala och symboliska förändringen av det svarta gettot, och i det mörka gettot i: SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Kamali, (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter 3.2Strukturell diskriminering och makt i politiken Politik som fördelning av värden Enligt olika fåror inom politikvetenskapen betraktas politik som i första hand kopplat till antingen makt eller fördelning i ett sam- hälle (Goodin & Klingemann, 1996). Frågor om politik, makt och diskriminering diskuteras nedan. Enligt en känd definition inom en annan fåra betyder politik en auktoritativ fördelning av värden (Easton, 1965). Fördelning av värden kan syfta på hur såväl resur- ser som pålagor – tillgångar och plikter – fördelas inom en grupp. Att fördelningen är auktoritativ innebär att den sker enligt vissa mekanismer som människor, frivilligt eller av tvång, accepterar som de gällande. Politik kan bedrivas i alla möjliga sammanhang där människor lever eller verkar tillsammans. Enligt en snävare förståelse av politik handlar det om vad som sker i beslutande församlingar som riksdag, kommunfullmäktige eller regering och vad dessa beslutar. Det handlar vidare om partier som agerar gentemot och inom sådana församlingar. Enligt detta synsätt är politik också de proces- ser – i synnerhet val – som leder fram till vilka som ingår i de beslutande församlingarna. Utifrån en bredare förståelse ingår i politik också andra sam- manhang där en fördelning av värden sker enligt en fastställd ord- ning. Med det synsättet är också fördelningen av arbetsuppgifter i en familj, liksom fördelningen av förtroendeuppdrag i en fackföre- ning och av ordet på möten, politiska frågor. Inom Utredningen om makt, integration och strukturell diskri- minering har ett antal i vidare mening politiska processer och orga- nisationer studerats: partiers nominering av kandidater till kom- munfullmäktige, valrörelser, kommunalpolitik, regionalpolitik, facklig verksamhet samt folkbildningsorganisationer och andra medborgerliga sammanslutningar. Dessa processer och organisa- tioner är mer eller mindre dominerade av den etniskt svenska majo- riteten. Finns strukturell diskriminering inbäddad i dessa processer och närvarande i organisationerna? Om så är fallet, hur går diskri- mineringen till? Vilka är kopplingarna mellan diskriminering och makt på politikens område? Sådana frågor har studerats på olika sätt i forskningsbidragen. En metod har varit att i första hand vända blicken mot hur processer och organisationer fungerar, studerade med forskarens blick. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter annan har varit att lyfta fram perspektiven från dem som kan tänkas vara diskriminerade i de politiska sammanhangen. Exempelvis har människor i multietniska förorter, oftast invandrade till , tillfrågats om hur de ser på svensk politik. Personer aktiva i organi- sationer bildade på etnisk grund, liksom fackligt aktiva invandrade personer, har också ombetts berätta om sina politiska erfarenheter. Den fördelning som politik handlar om sker med hjälp av olika sociala praktiker, det vill säga handlingsmönster hos en grupp män- niskor. Politisk handling har till exempel ibland (men ibland inte) stöd av lagarna. Fördelningen kan då genomdrivas med hjälp av fysisk makt gentemot den som motsätter sig sådana fördelnings- processer. De sociala praktikerna i de politiska församlingarna är mer eller mindre strikt reglerade och består till exempel av valprocedurer och röstning, men också av mer formella handlings- mönster, som till exempel vilka som samarbetar och har kontakt med varandra. En väsentlig social praktik i sammanhanget, som flera av forsk- ningsbidragen handlar om, är hur man talar och skriver om olika ämnen. I de senaste decenniernas forskning om politik har de språkliga praktikerna tilldragit sig ett ökat intresse. Politik görs i stor utsträckning med hjälp av språk. Det går att urskilja minst tre områden där de språkliga praktikerna är av central vikt (Fairclough, 1992). För det första är hur vi talar och skriver om företeelser i ett samhälle viktigt för hur vi uppfattar dem och tänker på dem. Detta gäller speciellt abstrakta och svårförståeliga företeelser som vi inte kan greppa (enbart) genom egna erfarenheter. Dit hör sådant som diskuteras i en debatt knuten till invandrare och etniska minorite- ter: invandring, integration, segregation, kultur, nationer, svensk- het. För att ta ett exempel: kultur är inget vi kan gå ut och studera i skogen eller på gatan. Vad kultur är förstår vi genom hur det omtalas, bland annat genom vilka slags metaforer som används för att greppa detta abstrakta fenomen. Hur vi uppfattar kultur spelar i sin tur roll för hur vi ser på det som kallats det mång- kulturella samhället (Boréus, 2006a). För det andra påverkas olika positioner som människor i ett samhälle kan inta av hur vi talar om och definierar dem. I politiken, vad är till exempel en partiledare och vad kan förväntas av en Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Men också, vad är en invandrare, vad är en svensk, vad är förortsungdomar? Vilka individer kan inta sådana roller, vad för- väntas av dem? För det tredje påverkas relationen mellan sådana positioner. Vil- ken är över och vilken är under? Kan människor som innehar en position betraktas som en resurs för människorna i en annan (se vidare nedan i resonemanget om invandrare som en resurs för svenskar)? På så sätt påverkas också relationer och möten mellan existerande människor som tänks in i dessa olika roller. Vi har för- väntningar på enskilda förortsungdomar och politiker redan innan Eftersom politik görs på olika sätt är det rimligt att förmoda att diskriminering kan ta sig olika former inom den politiska sfären. Så är också fallet, enligt utredningens forskningsresultat på området. Det är i huvudsak två former av diskriminering som pekas ut. För det första handlar det om exkludering: människor utestängs från att delta i de kretsar som har makt och där beslut fattas. För det andra handlar det om nedvärdering av en (tänkt) grupp människor, en form av diskriminering som i huvudsak utförs genom språkliga praktiker, s.k. diskursiv diskriminering. Båda dessa former av dis- kriminering har viktiga konsekvenser. Exkludering och underrepresentation som en form av diskriminering Enligt direktiven för utredningen (Dir. 2004:54) ska strukturell diskriminering förstås som regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhälls- strukturer som utgör hinder för att i praktiken uppnå lika rättig- heter och möjligheter oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Om en grupp människor utestängs från deltagande i sammanhang där politik och makt utövas är det inte svårt att förstå att detta kan utgöra hinder för dem att uppnå lika rättigheter och möjligheter. Kan man peka på att olika normer, beteenden eller förhållningssätt i samhällets institutioner i vid mening bidrar till exkluderingen, är exkludering en form av strukturell diskriminering. Flera forsk- ningsbidrag inom utredningen behandlar utestängning och under- representation i olika politiska sammanhang. Vissa av bidragen pekar också ut regler och förhållningssätt som bidrar till exklude- ringen. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Flera av forskningsbidragen tar sin utgångspunkt i att den invandrade delen av befolkningen är underrepresenterad i många politiska sammanhang och söker förklaringar till detta. Soininen & Etzler (2006) studerar mekanismerna bakom underrepresentation i kommunfullmäktige. Representationen av utrikes födda i svenska kommunalfullmäktige är endast hälften av en proportionell repre- sentation (Ibid: 117). Soininen & Etzler studerar två kommuner, och , av vilka den förstnämnda avviker genom att ha en något högre andel utrikes födda i kommunfullmäktige än i sta- dens befolkning (i förhållande till ), medan utrikes födda i kommunfullmäktige i var underrepresenterade (i förhållande till ). Studien fokuserar på partiernas agerande för att sätta ihop vallistor. De båda författarna urskiljer med hjälp av intervjuer med nomineringsansvariga i partierna ett antal bidra- gande orsaker till underrepresentationen. En orsak som författarna identifierar är rutiner i partierna som gynnar redan etablerade medlemmar. Provval, det vill säga provomröstningar bland de lokala partimedlemmarna för att rang- ordna kandidaterna på listorna, uppgavs av nomineringsansvariga gynna redan etablerade kandidater, bland vilka få var födda utom- lands (Ibid: 218). Fördomar bland infödda partimedlemmar mot invandrade kandidater kan också tänkas missgynna invandrade kandidater i provvalen, enligt flera nomineringsansvariga (Ibid: 140). Ytterligare en förklaring är underrepresentation på andra strate- giska poster. Valberedningarna är strategiska kommittéer i partierna när det gäller att få fram kandidater till listorna. I , där andelen utrikes födda i kommunfullmäktige är något högre än i stadens befolkning, når representationen i valberedningarna nästan upp till andel i befolkningen. I däremot, där utrikes födda i kommunfullmäktige är underrepresenterade i förhållande till sin andel av stadens befolkning, var de också tydligt underrepresente- rade i valberedningarna (Ibid: 78; 124). De nomineringsansvariga uppgav överlag att partiernas aktiva föreningar, främst , förväntades vara representerade i valberedning- arna. Eftersom utrikes födda endast var särorganiserade i två av de fjorton undersökta partiföreningarna gavs de inte på detta sätt någon automatisk representation. Vidare uppgav många nomine- ringsansvariga att tillgången på nätverk inom partierna gynnade möjligheten att bli nominerad till kandidatlistorna för kommun- fullmäktige (Ibid: 172). Det är sannolikt att utrikes födda i allmän- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter het har sämre tillgång till sådana strategiska partinätverk och där- med missgynnas. Det förekom också bland de nomineringsansvariga, samtliga svenska, skepsis mot särorganisering av utrikes födda eller organi- sering på etnisk grund inom partierna (Ibid: 196). I endast två av de fjorton studerade partiorganisationerna förekom sådan organise- ring (Ibid: 220). Nedvärdering av invandrare och fördomsfulla uppfattningar är ytterligare en förklaring till att invandrare är underrepresenterade i många politiska sammanhang. Både nyblivna partimedlemmar och flera nomineringsansvariga sade sig ha stött på negativa attityder och stereotypa föreställningar om invandrare i partiorganisatio- nen. Det framkom också att sådana attityder och föreställningar långt ifrån alltid bemöttes (Ibid: 202). Några partimedlemmar berättade att starkt främlingsfientliga åsikter var spridda i partiet (Ibid: 180–188). Hur omfattande sådan nedvärdering är i de olika undersökta partiorganisationerna går inte att avgöra utifrån intervjuerna: åtminstone de nomineringsansvariga, som bör hysa en stark partilojalitet, torde ha haft motiv att tona ner förekomsten av nedvärdering i intervjusvaren. har i sitt bidrag till utredningen (, 2005) studerat representationen av svenskar och invandrare i andra maktpositioner i än kommunfullmäktige. I kom- munstyrelsen och som ordförande i kommunala utskott är svens- karna överrepresenterade (Ibid: 47). Även i den kommunala för- valtningen var svenskfödda överrepresenterade (data ). Den svenska homogeniteten ökar ju längre upp i de kommunala hierarkierna man tittar. Överrepresentation av svenskar är högre på chefsnivå inom samtliga verksamhetsfält. Bland de högsta för- valtningscheferna är praktiskt taget alla svenskfödda. Slutsatsen är att ju högre upp i organisationen, desto svensktätare (Ibid: 45). Näringslivet har ett indirekt inflytande över policypro- cesser. En gemensam projektorganisation bildades av kommunen och lokala företag 1986. (1989– 1999) föreföll styrelsen för denna viktiga näringslivsorganisation enbart ha innehållit svenskar (: 46). Även i folkbildande organisationer exkluderas invandrade perso- ner från inflytande på högre poster (, 2005). Trots att ABF i ett studerat område samarbetade med cirka 70 invandrarföreningar och en ansenlig del av ABF:s aktiviteter riktade sig mot invandrar- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter föreningar, var dessa inte företrädda i ABF:s beslutande organ på lokal, regional och nationell nivå (Ibid: 205). Ett viktigt massmedialt politiskt sammanhang är valrörelserna. Den offentliga delen av valrörelserna skapas av partier och mass- medier tillsammans. Här finns några speciellt centrala positioner: partiledare som de mest framträdande partiföreträdarna som också är de som intervjuas och debatterar i och de journalister som leder partiledarutfrågningarna och slutdebatterna. Bland dessa fanns i de fem valrörelserna ingen invandrad person (Boréus, 2006b: 168). Ett av forskningsbidragen (Velásquez, 2005) skildrar hur ett pla- nerat deltagande, genom tjänstemännens agerande, förvandlades till exkludering. I Stockholms-förorten i genomfördes inom den så kallade storstadssatsningen projekt som syftade till att stärka den demokratiska utvecklingen i området. Men medan tjänstemän på lokal nivå ville starta ett lokalt före- ningsråd för att gynna brukarinflytande och lokal integration, ville tjänstemän på regerings- och kommunnivå upprätta en koalition för tillväxt för att lokalisera en upplevelseindustri till . Det senare ansågs främja Albys regionala integration. Detta innebar bland annat en att en lokal i som tjänstemännen där hade lovat invånarna att använda som allaktivitets- och föreningshus för lokala grupper, i stället fick en helt annan användning. På så sätt kom de centrala förvaltningarnas tjänstemän att motverka den mer lokalt förankrade integrationsprocess som olika aktörer i ver- kade för.