sou · GUB397 · 2007-01-01 00:00:00 — När arbetstagarnas medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa ledamöter till styrelsen, bestämmer förhandlingsdelegationen vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.10.6. Den motsvaras av direktivets refe- rensbestämmelse del 3 b tredje stycket och 61 § lagen om arbetstagar- inflytande i europabolag med den modifieringen att uppgiften hanteras av förhandlingsdelegationen istället för av arbetstagarrådet. När rätten till medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa ledamöter är det den särskilda förhandlingsdelegationen som skall göra detta. När nya ledamöter skall väljas, utses, föreslås eller avvisas skall en för- handlingsdelegation inrättas på nytt enligt 8–19 §§ om det inte är obehövligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.12. Förhandlingsdelegationen skall upphöra när den fullgjort sina uppgifter. Detta regleras i 41 §. Förhandlingsdelegationen skall dock inrättas på nytt om nya ledamöter skall utses om detta inte är obehövligt. Exempel på när det kan anses obehövligt är då det inte skett några strukturella förändringar eller några ändringar i fördel- ningen av antalet arbetstagare mellan olika stater som kan påverka fördelningen av platserna i det övertagande företagets organ och då nationella system för utseende av ledamöter finns. Arbetstagarrepresentanter i styrelsen skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna eller före- ningsmedlemmarna. Arbetstagarrepresentanterna får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där en arbetstagarorganisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot företagets. Paragrafens första stycke motsvarar SE-direktivets referensbestäm- melse del 3 b sista stycket. Den har sin motsvarighet i 62 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.10.7. Enligt första stycket skall arbetstagarledamöter ha samma rättig- heter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktie- ägarna eller föreningsmedlemmarna. Vilka regler som gäller i detta avseende regleras genom associationsrätten. I andra stycket finns en särskild jävsregel för arbetstagarrepresen- tanter i det övertagande företagets styrelse. Sådana ledamöter får inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller andra frågor där den särskilda förhandlingsde- legationen eller en arbetstagarorganisation har ett väsentligt in- tresse som kan strida mot det övertagande företagets. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 11 och 14 §§ lagen om styrelserepresentation. Arbetstagarrepresentanterna kan i frågor som omnämns i andra stycket inte anses ha ett sådant individuellt intresse att de är förhindrade att delta i hand- läggningen på grund av associationsrättsliga jävsregler. Vid styrelse- representationslagstiftningens tillkomst gjorde dock lagstiftaren bedömningen att frågor av detta slag borde vara jävsgrundande för arbetstagarledamöter (se prop. 1972:116, 1975/76:166 och 1987/88:10). Arbetstagarledamöter får inte heller delta i beslut om verksam- hetens mål och inriktning om företagets verksamhet är av sådan natur eller har ett sådant ändamål som avses i 3 §. Detta följer av att lagens tillämpningsområde inte omfattar dessa frågor. En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överlägg- ningarna när ett ärende, som senare skall avgöras i det övertagande företagets styrelse, förbereds av därtill särskilt utsedda ledamöter i sty- relsen eller befattningshavare i företaget. Paragrafen motsvarar 63 § lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag men har inte någon motsvarighet i direktivet. Den behandlas i avsnitt 7.10.7. Av bestämmelsen framgår att en av arbetstagarledamöterna får närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, bereds av särskilda ledamöter eller befatt- ningshavare i företaget. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 13 § lagen om styrelserepresentation (se prop. 1987/88:10 s. 200–201). Alla kostnader för förhandlingsdelegationens förhandlingsverksamhet och verksamhet i övrigt skall bäras av de deltagande företagen eller det övertagande företaget i den utsträckning som krävs för att förhand- lingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Paragrafen motsvarar till viss del artikel 3.7 i SE-direktivet till vilken det hänvisas i artikel 16.3 a. En motsvarighet till bestäm- melsen finns i 27 och 54 §§ lagen om arbetstagarinflytande. Den behandlas i avsnitt 7.11. I paragrafen anges att alla kostnader för förhandlingsdelega- tionens verksamhet skall bäras av de deltagande företagen så att förhandlingsdelegationen kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Företagen skall alltså stå såväl för kostnader som avser bildandet av förhandlingsdelegationen som utgifter för att förhandlingsdelega- tionen skall kunna utföra sina uppgifter. Kostnader som skall ersät- tas är bl.a. de som avser förhandlingsdelegationens möten, sam- manträffanden med ledningen, ledamöternas resor och logi, trakta- menten samt tolkning och översättning. När förhandlingsdelegationen utför sådana uppgifter som enligt SE-direktivet ligger på arbetstagarrådet är det efter det att den gränsöverskridande fusionen registrerats istället det övertagande företaget som skall stå för kostnaderna i fråga. I 54 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag och i SE-direktivets referens- bestämmelser, 2 h, finns en motsvarande kostnadsregel för arbets- tagarrådets verksamhet. Enligt SE-direktivet får staterna förordna att företagens kost- nadsansvar, i de fall arbetstagarsidan vill anlita experter, får begrän- sas till att enbart gälla en expert. Någon sådan begränsning infördes inte i motsvarande bestämmelser i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag (27 § och 54 §) och införs heller inte här. I normal- fallet torde det dock inte finnas behov av mer än en expert. Det kan dock förekomma situationer där kostnader för flera experter är nödvändiga för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt, t.ex. om förhandlingsdelegationen vill företrädas av olika experter i olika delfrågor. Jämför 17 § lagen om europeiska företagsråd och prop. 1995/96:163 s. 62. Arbetstagarnas förhandlingsdelegation kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myn- digheter. Förhandlingsdelegationen skall upphöra när den utfört sina upp- gifter enligt denna lag. Paragrafen har ingen direkt motsvarighet i SE-direktivet eller direk- tivet om gränsöverskridande fusioner. Paragrafens första stycke motsvarar 64 § första stycket lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Av bestämmelsens första stycke följer att arbetstagarnas förhand- lingsdelegation är en juridisk person. Se även avsnitt 7.12. Av ett protokoll eller en annan handling kan framgå när förhandlingsdelegationen blivit inrättad, vilka som är ledamöter och hur många arbetstagare dessa företräder. legationen inom sig utser behöriga firmatecknare kan vara viktigt, bl.a. med hänsyn till de korta preskriptionsfrister som gäller. Bestämmelsen i andra stycket har införts för att klargöra att förhandlingsdelegationen endast skall finnas så länge som den har uppgifter enligt lagen som den skall utföra. När uppgifterna har fullgjorts skall delegationen upplösas. När fråga är om europabolag upplöses förhandlingsdelegationen i regel av att ett arbetstagarråd av permanent natur inrättas. Något sådant organ skall inte inrättas enligt denna lag. Efter det att förhandlingsdelegationen fullgjort sina uppgifter vid fusionen kan det emellertid uppkomma behov av en förhandlings- delegation på nytt. I sådant fall kan en ny delegation inrättas på nytt. Detta regleras i 37 §. Bestämmelserna i 3 § första stycket, 4 § och 6–8 §§ lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen skall gälla på motsvarande sätt för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och utför uppgifter enligt denna lag. Paragrafen motsvarar SE-direktivets artikel 10 till vilken artikel 16.3 f hänvisar och 65 § lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag. Se även avsnitt 7.13. De arbetstagarrepresentanter som är verksamma enligt denna lag skall vara tillförsäkrade samma skydd som nationell lagstiftning och praxis ger arbetstagarrepresentanter. Genom paragrafen görs vissa regler i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen) tillämpliga för arbetstagarre- presentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och som utför uppgifter enligt denna lag. Hänvisningen till dessa bestämmelser utesluter givetvis inte att hela lagen i och för sig kan bli tillämplig, om förutsättningarna härför är uppfyllda. Den som är utsedd av en lokal kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation omfattas direkt av förtroendemannalagen, när organisationen har underrättat arbetsgivaren om uppdraget (se 1 § förtroendemannalagen). Hänvisningen till 3 § första stycket förtroendemannalagen innebär att arbetsgivaren inte får hindra en ledamot i förhandlings- delegationen från att fullgöra sitt uppdrag. Hänvisningen till 4 § samma lag avser rätten att under och efter uppdraget behålla samma villkor som om arbetstagaren inte haft något uppdrag. Vidare omfattas reglerna om rätt till ledighet och betalning under ledig- heten i 6 och 7 §§. All ledighet som avser verksamhet i en förhand- lingsdelegation får anses röra den egna arbetsplatsen. Hänvisningen till 8 § avser företrädesrätt till fortsatt anställning vid uppsägning på grund av arbetsbrist och permittering. Motsvarande bestäm- melse finns i 70 § lagen om arbetstagarinflytande i europakoopera- tiv. De deltagande företagen eller det övertagande företaget får besluta om tystnadsplikt för ledamöter i förhandlingsdelegationen samt för de experter som biträder detta organ, om det är nödvändigt med hänsyn till företagets bästa. Den som fått information under tystnadsplikt får trots tystnads- plikten föra informationen vidare till andra ledamöter i samma för- handlingsdelegation och till dess experter. Rätten att föra informa- tionen vidare gäller endast om uppgiftslämnaren underrättar mot- tagaren om tystnadsplikten. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för mottagaren. Tystnadsplikten skall fortsätta att gälla även efter det att uppdraget som ledamot eller expert upphört. Paragrafen motsvarar SE-direktivets artikel 8.1, till vilken det hänvisas i artikel 16.3 f. Den har en motsvarighet i 66 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Se även avsnitt 7.14. Första stycket gör det möjligt för det övertagande företaget eller de deltagande företagen att besluta om tystnadsplikt, om det är nödvändigt. Stycket har getts en restriktiv utformning av hänsyn till arbetstagarnas intresse av största möjliga öppenhet. Bestämmelsen i andra stycket tillåter ledamöter och experter att trots tystnadsplikten föra informationen vidare till andra ledamöter och experter inom samma förhandlingsdelegation under förut- sättning att uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om tystnads- plikten. I sådana fall gäller tystnadsplikten också för mottagaren. Enligt tredje stycket skall tystnadsplikten fortsätta att gälla även efter det att uppdraget som ledamot eller expert upphört. svarande regel finns i 71 § lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. Den som bryter mot denna lag, mot ett avtal enligt lagen eller mot tystnadsplikt som avses i denna lag skall ersätta uppkommen skada i enlighet med bestämmelserna i 55 och 56 §§, 57 § andra stycket, 60 § första stycket samt 61 och 62 §§ lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser skall vad som där sägs om arbetsgivare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetsta- garnas förhandlingsdelegation. En arbetstagare eller en arbetstagarorganisation kan dock inte med stöd av denna lag kräva skadestånd av en annan arbetstagare eller arbetstagarorganisation. Paragrafen motsvarar 68 § lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag. Den behandlas i avsnitt 7.15. Första stycket innehåller föreskrifter om skadeståndsskyldighet för den som bryter mot lagen, mot ett avtal enligt lagen eller mot tystnadsplikt som avses i lagen. Hänvisningen till medbestäm- mandelagen innebär bl.a. att såväl allmänt som ekonomiskt skade- stånd kan bli aktuellt. Vid tillämpning av reglerna jämställs enligt andra stycket överta- gande företag och deltagande företag med arbetsgivare samt för- handlingsdelegation med arbetstagarorganisation. Tredje stycket undantar tvister mellan arbetstagare eller grupper av arbetstagare från rätten till skadestånd enligt lagen. Lagens regle- ring t.ex. om hur arbetstagarna skall fördela platser i förhandlings- delegationen ger alltså inte någon arbetstagare eller grupp av arbetstagare rätt till skadestånd av någon annan arbetstagare eller grupp av arbetstagare. I de fall ett brott mot lagen resulterar i att arbetstagarnas fort- löpande rätt till inflytande inskränks betydligt i förhållande till vad de annars haft rätt till, bör det allmänna skadeståndet bestämmas till belopp som är väsentligt högre än vad som är brukligt i svensk arbetsrätt. Motsvarande bestämmelser finns i 73 § lagen om arbetstagar- inflytande i europakooperativ. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Vid tillämpningen av den lagen skall vad som sägs där om arbets- givare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarnas förhandlingsdelegation. Vad som där sägs om kollektivavtal skall gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas av Arbets- domstolen som första domstol. Mål om tillåtligheten av tystnadsplikt skall handläggas skyndsamt. Paragrafen har sin motsvarighet i 69 § lagen om arbetstagarinfly- tande i europabolag. Den behandlas i avsnitt 7.16. Enligt första stycket skall tvister enligt lagen följa processord- ningen i arbetstvistlagen. Enligt andra stycket jämställs bl.a. avtal som avses i lagen med kollektivavtal vid tillämpning av arbetstvistlagen. Alla tvister enligt lagen skall enligt tredje stycket handläggas av Arbetsdomstolen som första instans. Enligt fjärde stycket skall mål om tillåtligheten av tystnadsplikt handläggas skyndsamt. Att tystnadsplikt kan åläggas följer av 43 §. En motsvarande bestämmelse finns i 74 § lagen om arbetstagar- inflytande i europakooperativ. När någon vill yrka skadestånd enligt denna lag, gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 64, 65 och 68 §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av 64 § skall överta- gande företag, deltagande företag och arbetstagarnas förhandlingsdele- gation anses ha förhandlingsrätt enligt 10 § lagen om medbestäm- mande i arbetslivet. Den tid enligt 65 § inom vilken talan senast skall väckas, skall dock vara . Paragrafen har sin motsvarighet i 70 § lagen om arbetstagarinfly- tande i europabolag. Se även avsnitt 7.16. Paragrafen hänvisar till reglerna om tvisteförhandling och rätte- gång i 64, 65 och 68 §§ medbestämmandelagen. Hänvisningen till 64 § medbestämmandelagen innebär att för- handling måste äga rum mellan parterna innan talan väcks. Detta är en förutsättning för att Arbetsdomstolen skall kunna ta upp en tvist till prövning enligt 4 kap. 7 § arbetstvistlagen. Preskriptions- fristen börjar löpa då förhand- lingen avslutas. En motsvarande bestämmelse finns i 75 § lagen om arbetstagar- inflytande i europakooperativ. 10.2Förslaget till ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Denna lag skall inte tillämpas på bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag. Denna lag skall heller inte tillämpas på ett övertagande företag som omfattas av lagen (2007:00) om arbetstagares medverkan vid gräns- överskridande fusioner. Lagen skall dock tillämpas om förhandlingsdelegationen enligt 21 § första stycket lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskri- dande fusioner beslutat av avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal om medverkan i det övertagande företaget eller att avbryta pågående sådana förhandlingar. Genom ändringen i paragrafen regleras förhållandet mellan lagen om styrelserepresentation och lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner, se även avsnitt 7.17. Av första meningen i andra stycket framgår att lagen inte skall vara tillämplig på ett övertagande företag som omfattas av lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Andra meningen innehåller ett undantag från den regeln. Där anges att lagen dock skall tillämpas på ett sådant företag om förhandlings- delegationen beslutat att avstå från att inleda eller avbryta pågående förhandlingar om ett avtal om medverkan i det övertagande före- taget. Arbetstagares rätt till information och medverkan vid gränsöverskridande fusioner En särskild utredare skall lämna förslag till hur bestämmelserna om information till arbetstagare i artikel 7 och bestämmelserna om arbetstagares rätt till medverkan i artikel 16 i och rådets direktiv /56/EG av om gränsöver- skridande fusioner av bolag med begränsat ansvar1 skall genom- föras i svensk rätt, samt utreda om likartade regler för styrelserepresentation bör gälla för företag med säte i och verksamhet i andra länder oavsett om de omfattas av fusionsdirektivets bestämmelser eller inte. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . och rådets direktiv av om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (fusionsdirektivet) skall vara genomfört i svensk rätt . Vid genomförande av gränsöverskridande fusioner möter bolag med begränsat ansvar juridiska och administrativa problem i gemenskapen. För att säkerställa den inre marknadens fullbordande och funktion har detta direktiv antagits i syfte att underlätta 1 EUT L 310, 25.11.2005, s.1 (Celex 32005L0056). genomförandet av gränsöverskridande fusioner av de olika slags bolag med begränsat ansvar som omfattas av lagstiftningen i de olika medlemsstaterna. Direktivet innehåller huvudsakligen bestämmelser av rent bolagsrättslig karaktär. bereds en departe- mentspromemoria med förslag på hur dessa bestämmelser skall genomföras i svensk rätt. Därutöver finns bestämmelser om arbets- tagares rätt till medverkan i bolag som bildats genom en gränsöver- skridande fusion. Även arbetstagares rätt till viss information regle- ras. Direktivet skall tillämpas på fusioner av bolag med begränsat ansvar som bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen, under förutsättning att minst två av bolagen omfat- tas av lagstiftningen i olika medlemsstater (artikel 1). I direktivet definieras begreppen bolag och fusion (artikel 2). Särskilda förfaranden måste enligt direktivet iakttas för att en fusion skall komma till stånd. I direktivet regleras också tidpunkten för den gränsöverskridande fusionens verkan, dess offentliggö- rande och rättsverkningar. Det finns också regler om arbetstagarnas rätt till information och medverkan. Dessa behandlas i det följande. Kommissionen skall se över direktivet efter det att det skall ha genomförts i medlemsländerna. Direktivets reglering om arbetstagarnas rätt till information Enligt artikel 7 i fusionsdirektivet tillerkänns arbetstagarna viss rätt till information. Lednings- eller förvaltningsorganet i vart och ett av de fusionerande bolagen skall utarbeta en rapport till bolags- männen med en förklaring av och motivering till de rättsliga och ekonomiska aspekterna av den gränsöverskridande fusionen samt förklara konsekvenserna av den gränsöverskridande fusionen för bolagsmän, borgenärer och arbetstagare. Rapporten skall göras tillgänglig för bolagsmännen och arbets- tagarnas företrädare eller, om sådana företrädare saknas, för arbets- tagarna själva minst en månad före dagen för den bolagsstämma som avses i artikel 9 dvs. den bolagsstämma som fattar beslut om godkännande av den gemensamma planen för den gränsöverskri- dande fusionen. Om lednings- eller förvaltningsorganet i något av de fusionerande bolagen inom skälig tid får ett yttrande från arbetstagarnas företrädare, i enlighet med nationell lagstiftning, skall detta yttrande bifogas rapporten. Mottagare av informationen skall vara företrädare för arbets- tagarna eller om sådana saknas arbetstagarna själva. Direktivets reglering om arbetstagarnas rätt till medverkan I artikel 16 i direktivet regleras arbetstagarnas rätt till medverkan i det fusionerade bolaget. I artikel 16.1 anges att det bolag som upp- står genom den gränsöverskridande fusionen omfattas av eventuella gällande bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i den med- lemsstat där dess säte är beläget. Säteslandets eventuella bestämmelser skall emellertid inte tilläm- pas om ett av de deltagande bolagen är av en viss storlek (fler än 500 arbetstagare) och omfattas av regler om medverkan i den mening som avses i artikel 2k i rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande.2 De skall inte heller tillämpas om den nationella lagstiftningen i säteslandet föreskriver en lägre nivå för medverkan än den högsta nivån i något av de berörda bolagen. Säteslandets nationella lagstiftning skall inte heller tillämpas om den inte föreskriver samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter som är belägna i andra medlemsstater som för arbets- tagarna i den medlemsstat där det bolag som uppstår har sitt säte (artikel 16.2). I de fall där säteslandets eventuella regler för arbetstagarnas medverkan inte skall tillämpas anges i artikel 16.3-16.4 och 16.6- 16.7 vad som i stället skall gälla. Enligt artikel 16.3 skall, med vissa justeringar, bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag3 och i rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande tillämpas. Utgångspunkten enligt dessa bestämmelser är att parterna skall 2EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). 3EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). träffa ett avtal om hur medverkan skall regleras. Om inget avtal ingås skall vissa referensbestämmelser bli tillämpliga. När medlems- staterna genomför bestämmelserna i artikel 16.3 skall de dock anta viss reglering som avviker från europabolagsreglerna. Medlems- staterna skall nämligen ge de relevanta organen i de fusionerande bolagen befogenhet att besluta att direkt tillämpa de referens- bestämmelser om medverkan som finns i direktivet om arbetstagar- inflytande i europabolag utan föregående förhandlingar (artikel 16.4 a). Vidare skall medlemsstaterna ge arbetstagarna rätt att med viss majoritet besluta att inte inleda förhandlingar utan i stället tillämpa säteslandets regler (artikel 16.4 b). För de fall referensbe- stämmelserna blir tillämpliga efter förhandling får medlems- länderna också besluta att begränsa andelen ledamöter som representerar arbetstagarna i förvaltningsorganet. Om andelen ledamöter som representerar arbetstagarna i något av bolagens tillsyns- eller förvaltningsorgan överstiger en tredjedel får begräns- ningen dock aldrig leda till en lägre andel ledamöter som företräder arbetstagarna i förvaltningsorganet än en tredjedel (artikel 16.4 c). I artikel 16.7 regleras ett treårigt efterverkansskydd som blir tillämpligt om bolaget genomför en inhemsk fusion . Utvidgas säteslandets regler om medverkan till att omfatta arbetstagare som efter fusionen är anställda i en annan medlemsstat enligt punkt 2 b behöver medlemslandet enligt artikel 16.5 inte beakta dessa arbetstagare när trösklar för rätt till medverkan skall tillämpas. Regler om arbetstagares rätt till information i svensk rätt