sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Det våld kvinnor kan utsättas för i nära relationer tar sig många uttryck. Fysiskt våld är en form och det kan exempelvis inkludera att mannen river, biter, bränner, skakar eller knuffar kvinnan, likaså av örfilar, knytnävsslag, sparkar och stryptag. Även olika typer av vapen kan användas. Mannen kan också hota att skada kvinnan eller någon som är viktig för henne, exempelvis hennes eller gemen- samma barn. Att skada eller hota med att skada husdjur är ytterli- gare exempel. Även hot om att skada eller döda sig själv förekom- mer. Sådana hot kan också sägas utgöra en form av ett känslomäs- sigt/psykiskt våld (se nedan). Sexuellt våld förekommer också, ex- empelvis våldtäkter och andra sexuella övergrepp, så som att tvinga kvinnan att se på pornografi, att tvingas utföra sexuella handlingar som väcker obehag eller till sexuella aktiviteter inför andra. Många kvinnor upplever just sexuella övergrepp från den man hon lever med som det absoluta sveket och som något djupt kränkande. Känslomässiga övergrepp – eller psykiskt våld – är ytterligare en form. Många kvinnor med erfarenheter av en våldspräglad relation menar att detta våld är värre än det fysiska. Det kan bestå av djupt kränkande och nedsättande ord, om verbala angrepp på henne som person – om henne som mamma, om hennes vänner och familj, om hennes utseende, om henne som kvinna. Extrem svartsjuka och ägandebegär över kvinnan är ytterligare exempel på känslomässiga övergrepp – mannen kan kontrollera varje steg kvinnan tar. Även isolering kan räknas till denna typ av övergrepp, där mannen kon- trollerar kvinnans tid, aktiviteter och kontakter med andra männi- skor. Sist men inte minst kan också ekonomisk kontroll nämnas som en typ av övergrepp. Mannen kan ta kontroll över familjens eko- nomi, han kan förhindra kvinnan att bli självförsörjande och vägra henne insyn i familjeekonomin. Genom manipulation och stöld av kvinnans besparingar kan mannen göra henne beroende av honom. I en del av de handlingsplaner vi granskat, är det framför allt det fysiska våldet som är i fokus. Det blir exempelvis tydligt när man i avsnitt om hur man ska fråga om kvinnors utsatthet rekommende- rar socialsekreterare att Fråga rakt på sak: Har du blivit slagen? I sådana och liknande frågeställningar är det således endast det fy- siska våldet som uppmärksammas. Det kan vara väl så viktigt, men samtliga av ovan nämnda former av övergrepp är relevanta för soci- altjänsten att ha i åtanke då man möter en våldsutsatt kvinna. Den ekonomiska kontrollen kan exempelvis göra att även en på papp- Mäns våld mot kvinnor ret välbärgad kvinna kan ha behov av ekonomiskt bistånd. Isole- ringen och kontrollen av kvinnan gör att hennes sociala nätverk kan vara begränsat, vilket kan påverka behovet av stöd och av skyddat boende. Det bör också påpekas att det sällan är tal om en- staka våldshändelser; våldet upprepas, det kan eskalera med tiden och det utgör inte sällan ett mönster av olika övergrepp. Det är inte minst viktigt för att hålla i åtanke när det gäller bar- nen. Det rör sig sällan om att dessa har upplevt en enstaka vålds- händelse. Det är svårt att med säkerhet uttala sig om omfattningen av mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Det finns olika sätt att mäta detta och olika studier presenterar skilda resultat. Enkätfrågor for- muleras på olika sätt, våldet definieras olika och inte minst kan mörkertalet vara mer eller mindre stort i olika mätmetoder. Ett sätt att försöka få en uppfattning om omfattningen av våld mot kvinnor är via den officiella kriminalstatistiken, som Brottsföre- byggande rådet (Brå) ansvarar för.TPTF3FTPT Enligt statistiken för anmäldes drygt 24 000 fall av misshandel mot kvinnor. I av dessa anmälningar är den misstänkte gärningsmannen en person som kvinnan är bekant med. handlar det, enligt Brå, om att mannen och kvinnan har en pågående eller avslutad nära re- lation. Under anmäldes också drygt 2 150 fall av grov kvinnofridskränkning. Mörkertalet när det gäller anmälningar om våld mot kvinnor i nära relationer är dock betydande. Brå uppskat- tar att bara vart femte fall av detta våld anmäls. För att få mer kun- skap har Brå genomfört en enkätstudie om kvinnors utsatthet för våld.TPTF4FTPT Undersökningen gjordes i fyra län på ett antal slumpvis ut- valda arbetsplatser. Drygt 3 300 kvinnor besvarade enkäten. av dessa uppgav att de ut- satts för våld av en man de har eller har haft en relation med. Ingen av dessa hade polisanmält mannen. Om de viktas till 4P P (2002). Mäns våld mot kvinnor riksnivå ökar andelen till en procent. Generellt i befolkningen in- nebär det enligt denna studie att cirka 25 000 förvärvsarbetande kvinnor utsätts för våld i nära relationer. I ovan nämnda undersökning studerade man också drygt 850 po- lisanmälningar. Bland annat granskades motiven till den polisan- mälda misshandeln. I cirka en fjärdedel av anmälningarna finns faktorer som svartsjuka och konflikter i samband med separation eller skilsmässa. Alkohol finns ofta med i bilden när misshandeln sker. Enligt denna studie skiljer sig också såväl gärningsmännen som offren från befolkningen generellt när det gäller vissa sociala faktorer. De är mer brottsbelastade, i högre utsträckning arbetslösa och har lägre utbildning än kvinnor och män i befolkningen gene- rellt. Det finns således ett stort inslag av socialt marginaliserade personer i det här granskade polisanmälda våldet. Till denna statistik kan också fogas den mycket dystra uppgiften att cirka 16 kvinnor i avlider till följd av mäns våld i nära relationer (i denna siffra ingår dock inte eventuella suicider).TPTF5FTPT I en del andra länder gör man s.k. dödsfallsutredningar när en kvinna avlidit till följd av sådant våld. Man försöker här att finna hur samhällets skyddsnät har brustit, med syftet att åtgärda dessa. Erfarenheten är att kvinnorna i regel har haft ganska omfattande kontakter med olika myndigheter. Ett annat sätt att mäta kvinnors utsatthet för våld är genom brotts- offerundersökningar. Ett sådant exempel är Statistiska centralby- råns (SCB) undersökningar om levnadsförhållanden () där olika välfärdsområden ingår. Här ingår också frågor om trygghet och säkerhet, exempelvis våld och hot.TPTF6FTPT Undersökningarna baseras på årliga besöksintervjuer med 7 500 personer. I undersökningen /03 uppgav av kvinnorna och av männen att de hade utsatts för något våld . av kvinnorna och av männen hade utsatts för hot om våld . Vidare är det nästan fyra gånger så vanligt att kvinnor uppger att de utsatts för våld eller hot därom av en nära bekant, vilket dock inte behöver innebära att för- övaren är en partner eller före detta partner. Det är också fler kvin- 5P P (2001). 6P P SCB (2004) samt Häll, L. (2004). Mäns våld mot kvinnor nor än män som utsätts för våld och hot i en lägenhet, medan män framför allt utsätts för våld på allmänna platser. Enligt SCB gäller den mest anmärkningsvärda uppgiften i detta sammanhang ensam- stående kvinnor med barn, i synnerhet småbarnsföräldrarna. /01 berättade av de ensamstående mammorna om lägenhetsvåld , bland ensamstående små- barnsmammor var andelen . Kvinnor, ofta ensamboende, som utsätts för våld i bostadslägenheter utgör en av tre riskgrupper för våld och hot som SCB urskiljer. Ensam- stående eller frånskilda kvinnor torde enligt SCB ha något lättare att berätta om våld och hot i hemmet än de som är sammanboende. I detta sammanhang bör också Brå:s studie om stalkning näm- nas, dvs. att någon upprepade gånger trakasseras av samma person.TPTF7FTPT I studien intervjuades drygt 4 000 personer . av dessa hade utsatts för denna typ av uppre- pade trakasserier, av kvinnorna hade utsatts . Två tredjedelar av offren är på ett eller annat sätt be- kant med gärningsmannen, i en fjärdedel av fallen rör det sig om dåvarande eller tidigare partner. Studien visar också att ju närmare relationen är, desto allvarligare är trakasserierna. Drygt hälften av dem som trakasseras av en tidigare partner eller familjemedlem har utsatts för våld, medan detta är relativt ovanligt för dem som tra- kasseras av en obekant. Även hot om våld, eller att gärningsmannen fysiskt söker upp offret är vanligare ju närmare relationen är. De offer som har en nära relation till gärningsmannen uppger också att trakasserierna har påverkat dem i större utsträckning och de är of- tare sjukskrivna som en följd av trakasserierna. Enligt Brå är det en stark bild av psykisk terror som framträder i analysen av de ut- satta kvinnornas svar. En annan studie, baserad på ULF-data om 1 713 intervjuer, visar också på ensamstående mödrars särskilda utsatthet.TPTF8FTPT De ensamstå- ende mödrarna utsätts exempelvis oftare för upprepat våld och sär- skilt våld i hemmet, än andra kvinnor. Det är vidare fem gånger så vanligt att denna grupp kvinnor utsätts för våld som kräver läkar- behandling. Estrada och drar slutsatsen att det är bristen på 7P P (2006). 8P P Estrada, F. & , A. (2004). Mäns våld mot kvinnor individuella välfärdsresurser som avgör utsattheten för våld, och inte det ensamstående moderskapet i sig. Arbetslöshet och ekono- miska problem – i synnerhet beroende av socialbidrag – är särskilt förknippat med en större utsatthet för hot och våld, speciellt när det gäller våld i hemmet och upprepat våld. Författarna menar också att dessa kvinnors utsatthet kan fortsätta efter en separation från förövaren, i de fall han är far till barnen. Kvinnan blir beroende av mannen genom det ekonomiska underhållet och genom um- gänget med barnen. Ju mindre kvinnans egna resurser är, desto större blir beroendet. Även internationell forskning visar tydligt på sambandet mellan brister i välfärdsresurser och utsatthet för våld.TPTF9FTPT British Crime Survey tillfrågades 22 463 kvinnor och män bl.a. om utsatt- het för våld i hemmet (domestic violence).TPTF10FTPT Resultaten visar att ris- ken att utsättas för våld i hemmet var högre för kvinnor i hushåll med en inkomst mindre än £ 10 000, jämfört med kvinnor i hushåll med en inkomst över £ 20 000. Däremot är det svårt att bestämma hur denna länk mellan små ekonomiska re- surser och utsattheten för våld ser ut. Det kan förhålla sig så att fattigdom kan vara en starkt bidragande orsak till våldet eller så kan våldet i sig skapa fattigdom och social exkludering. Det vill säga, leder välfärdsproblem till ökad våldsutsatthet eller våldsutsatthet till välfärdsproblem?TPTF11FTPT I en tredje förklaring samverkar våld och fat- tigdom i en ond spiral: a web of inter-related processes in which social exclusion and domestic violence are linked in a vicious spiral.TPTF12FTPT En särskild bearbetning av den socialmedicinska databasen inom (EpC) vid visar att den relativa risken för kvinnliga socialbidragstagare att drabbas av våld från närstående (övergrepp av annan person i bostad eller närstående) som kräver sluten sjukhusvård är drygt tio gånger så stor jämfört med de kvinnor som inte uppbär socialbidrag. Tittar man på kvinnor som är långvariga biståndstagare (ekonomiskt bistånd ) är risken än högre. För dessa är det drygt 18 gånger större risk att drabbas av våld från närstående som kräver sluten sjukhusvård. Hur relationen än ser ut, visar dessa studier på en särskild utsatt- het för våld hos vissa grupper som i allra högsta grad är relevanta 9P P SOU 2005:66. 10P P Walby, S. & , J. (2004). 11P P SOU 2005:66. 12P P Walby, S. & , J. (2004), s. 90. Mäns våld mot kvinnor för och där det – exempelvis genom ekonomiskt bi- stånd – kan finns en kontaktyta, oavsett våldet. Så förordar också Estrada och riktade insatser för ensamstående mödrar för att minska deras utsatthet för våld. Den senaste jämställdhetspoli- tiska utredningen drar också slutsatsen att såväl generella som rik- tade insatser mot riskgrupper behövs. publicerades en nationell undersökning vars explicita syfte var att studera omfattningen av mäns våld mot kvinnor – Slagen dam.TPTF13FTPT av sammanlagt 10 000 tillfrågade kvinnor besva- rade en tämligen utförlig enkät om olika typer av övergrepp. Frå- gorna har gjorts så konkreta som möjligt och de omfattar män som kvinnorna inte har eller har haft en sexuell relation med; män som kvinnan har eller har haft en sexuell relation med, men som man inte bor eller har bott ihop med; nuvarande make eller sambo samt före detta make eller sambo. Kvinnorna fick dels svara på frågor om erfarenheter av våld , dels om våldserfaren- heter efter sin 15-årsdag. I undersökningen svarade av kvinnorna att de hade utsatts för någon typ av våld , varav för hot, för sexuellt våld och för fysiskt våld. av kvinnorna uppger att de utsatts för fysiskt våld av en nuvarande make/sambo. Till fysiskt våld räk- nas följande handlingar: Om mannen kastat något på kvinnan som kunde göra henne illa; om han knuffat, hållit fast eller släpat henne; slagit henne med knytnäve, med något hårt föremål eller sparkat henne; tagit stryptag eller försökt kväva kvinnan; bankat hennes huvud mot något; hotat med eller använt skjutvapen eller annat va- pen.TPTF14FTPT har av kvinnorna blivit knuf- fade, släpade eller fasthållna av tidigare make/sambo, har fått saker som kunde skada dem kastade på sig och har blivit slagna med knytnäven, ett hårt föremål eller blivit sparkade. Enligt studien finns det vidare ett starkt samband mellan kon- trollerande beteenden (exempelvis svartsjuka, att kalla kvinnan för nedsättande saker, att bråka när kvinnan vill träffa släkt och vänner och att kvinnan inte får besluta om pengar) och utövande av våld. 13P P , , , G., Westerstrand, J. & , A-M. (2001). 14P P Ibid., s. 27. Mäns våld mot kvinnor Det finns också samband mellan förekomsten av hot och före- komsten av fysiskt våld. Våld i samkönade parrelationer Omfattningen av våld mot kvinnor med funktionshinder, kvinnor med missbruksproblem samt kvinnor med utländsk bakgrund kommenteras i samband med de avsnitt som specifikt ägnas åt dessa. Här vill vi dock säga något om omfattningen av våld i sam- könade parrelationer. I en undersökning besvarade 2 013 lhbt-personer en enkät om erfarenheter av våld i nära relatio- ner.TPTF15FTPT I lhbt-gruppen ingår lesbiska, homosexuella män, bisexuella samt transpersoner.TPTF16FTPT av de tillfrågade personerna har utsatts för någon form av våld (fysiskt, psykologiskt och sexu- ellt) i en nuvarande eller i en före detta relation. Bland dem som utsatts i en nuvarande relation utgör homosexuella män den största gruppen. Bland dem som utsatts i en före detta relation, utgör les- biska kvinnor tvärtom den största gruppen. Totalt har 198 respon- denter uppgivit att de är utsatta för våld i en nuvarande relation. Av dessa 198 uppger att de är utsatta för psykolo- giskt våld, är utsatta för sexuellt våld av sin nuva- rande partner och för fysiskt våld. De homosexu- ella männen är i klar majoritet när det gäller att utsättas för psyko- logiskt och sexuellt våld. De är även i majoritet när det gäller det fysiska våldet, men här är glappet inte lika långt till de lesbiska kvinnornas utsatthet. Av de 198 som enligt studien är utsatta för våld i en nuvarande relation, uppger 12 stycken att barn har sett eller hört våldet. En- dast en respondent uppger dock att partnern också utsatt bar- net/barnen för någon typ av våld. av de utsatta har polisanmält våldet. Studien visar också att lhbt-gruppen har få verksamheter att vända sig till för att få stöd och hjälp. Man tycks inte i någon större utsträckning vända sig till stödverksamheter som har lhbt-gruppen som sin mål- grupp, utan företrädesvis till mer traditionella myndigheter som och till den kommunala familjerådgivningen. Detta understryker vikten av att har kunskap och bered- 15P P , C. & Stjernqvist, U. (2005). 16P P Vi använder oss här av begreppet lhbt-personer i enlighet med författarna till studien. Ett annat vedertaget begrepp är hbt-personer (homo- och bisexuella samt transpersoner). Mäns våld mot kvinnor skap att uppmärksamma och stödja personer som utsatts för våld i samkönade relationer. Konsekvenserna av att utsättas för våld i nära relationer kan vara flertaliga och spänner över flera områden; fysiska skador, psykiska besvär och ohälsa och våldet kan, som ovan berörts, skapa sociala problem av olika slag. Vi kan inte göra konsekvenserna och kvin- nors upplevelser av våldet rättvisa inom ramen för denna utredning. Detta finns dessutom mer fullödigt beskrivet av andra. Vi vill ändå kort nämna något om möjliga konsekvenser av våldet, framför allt de psykiska och sociala. Att leva i en relation med övergrepp kan medföra såväl kort- som långvariga psykiska besvär. Depression och ångeststörningar är vanliga besvär. Våldsutsatta kvinnor kan också drabbas av post- traumatiskt stressyndrom, PTSD. Det karakteriseras av att man ständigt återupplever våldshändelserna och av känslomässig av- trubbning samt tillbakadragande.TPTF17FTPT Påträngande tankar och minnen, mardrömmar, ångest, ökad vaksamhet, självförebråelser, försämrad självkänsla, irritabilitet och koncentrationssvårigheter tillhör också bilden.TPTF18FTPT Självmordstankar och självmordsförsök förekommer. Sömn- och ätstörningar kan också vara reaktioner på att utsättas för våld och övergrepp, likaså minnestörningar, störd tidsuppfattning, förvirring och svårigheter att fatta egna beslut. Exempel på beteendemässiga reaktioner är drogmissbruk, isolering, starka reaktioner på små förändringar i tillvaron, splittring av dagliga aktiviteter och en oförmåga att utföra saker man tidigare En kvinnas känsla av trygghet och säkerhet kan rubbas allvarligt när hon utsätts för övergrepp i sitt hem av en man som varit en trygghet för henne. Det rör sig således inte bara om kriminella handlingar, det är också ett förtroendebrott. Det är inte heller självklart för en kvinna att anklaga en man för övergrepp – i syn- nerhet inte den man hon valt att leva ihop med.TPTF20FTPT Alla kvinnor som lever i en relation med våld och övergrepp ser sig inte heller som misshandlade kvinnor eller benämner det de utsätts för som miss- 17P P (2003b). 18P P Läkaren och brottsoffret (1998). 19P P Rikskvinnocentrum (2003). 20P P , G. & , B. (2003). Mäns våld mot kvinnor handel – man vill inte gärna bli identifierad med sådana egenskaper som ofta förknippas med offerrollen: Passivitet, hjälplöshet och en oförmåga att ta kontroll över sitt eget liv.TPTF21FTPT Kvinnans svårigheter att lämna den våldsutövande mannen är också väl beskrivet i litteraturen. Skälen till svårigheten är många. Hon kan exempelvis vara ekonomiskt bunden eller beroende av mannen, hon kan ha svårt att skaffa sig en ny bostad, hon kan om- fattas av värderingar som föreskriver att familjen ska bevaras intakt till varje pris, hon kan vara rädd att förlora vårdnaden om barnen, hon kan vara handlingsförlamad som en konsekvens av övergrep- pen, hon kan hysa förhoppningar om att våldet ska upphöra, hon kan vara känslomässigt beroende av mannen, våldet kan ha norma- liserats (den s.k. normaliseringsprocessenTPTF22FTPT) och hon kan sakna stöd från omgivningen. Men de flesta kvinnor går, förr eller . Det sker enligt flera studier en uppbrottsprocess. I en studie identifi- eras tre aktiva processer som är relaterade till uppbrottet: Att bryta upp handlar om det fysiska uppbrottet och den vändpunkt som fö- regår eller sammanfaller med detta. Att bli fri berör frigörelsen från det starka emotionella band den våldsutsatta kvinnan utvecklar till den man som misshandlar henne. Den sista fasen, att förstå, handlar om att kvinnan uppfattar och tolkar det hon har varit utsatt för som våld och sig själv som misshandlad kvinna.TPTF23FTPT menar att det är av stor vikt för olika hjälpinsatser, inte minst , att bedöma var i denna uppbrottsprocess kvinnan befinner sig för att kunna hjälpa på bästa sätt.TPTF24FTPT Det finns olika förståelser av våldet, bl.a. utifrån skilda skolor och teoretiska utgångspunkter. I FN:s deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor framförs att våld mot kvinnor är ett uttryck för historiskt ojämnlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Våld mot kvinnor är en avgörande social mekanism, genom vilken kvinnor tvingas in i en underordnad ställning gentemot män. I samma deklaration skrivs också att vissa grupper av kvinnor är sär- skilt utsatta, exempelvis kvinnor tillhörande olika minoriteter, 21P P , M. (1995). 22P P , E. (2004). 23P P , C. & , V. (2005). 24P P , M. (1999). Mäns våld mot kvinnor flyktingkvinnor, minderåriga flickor, kvinnor i väpnade konflikter, äldre kvinnor samt kvinnor med funktionshinder.TPTF25FTPT I direktiven till denna utredning anges att vi ska beakta detta könsmaktsperspektiv. Könsmaktsordningen, dvs. att män som grupp är överordnade kvinnor som grupp, gör avtryck och verkar på strukturnivå, men också på individnivå. Många hävdar dock att detta perspektiv inte till fullo förmår fånga komplexiteten i våldet. Även om könsmaktsperspektivet är en nödvändig grund att stå på för att förklara våldet, behövs ytterligare förståelser.TPTF26FTPT använder sig av en s.k. ekologisk eller holistisk modell. Ra- men för att förstå mäns våld mot kvinnor utgörs här av köns- maktsordningen, men hänsyn tas också till andra faktorer. I denna modell samspelar struktur, situation och personliga förhållanden; en enstaka faktor orsakar inte våldet utan ett antal samvarierande faktorer fördelat på fyra nivåer. Med hjälp av en sådan analys kan man, enligt WHO, söka variabler som ökar eller minskar riskerna för kvinnor att utsättas för våld eller omvänt – faktorer som ökar eller minskar risker för män att utöva våld och övergrepp.TPTF27FTPT Den senaste Jämställdhetspolitiska utredningen att forma samhället och sitt eget liv hör också till dem som är kritiska till att enbart se till den könsmaktsförståelse där våldet ses som ett ut- tryck för samhällelig manlig dominans och kvinnlig underordning och att mannens våld på individnivå syftar till att skapa och upp- rätthålla kontroll över kvinnan.TPTF28FTPT Man går bl.a. i polemik med Ut- redningen om kvinnofridsuppdragen, som förespråkar en renodlad könsmaktsförståelse. Jämställdhetspolitiska utredningen delar i stället bedömning att en grundförut- sättning för uppkomsten av mäns våld mot kvinnor är den samhäl- leliga könsmaktstrukturen men att orsakerna till våldet knappast kan beskrivas endimensionellt: Det finns fog för att fråga om inte den hållbara vägen framåt i arbetet med mäns våld mot kvinnor är att öppet erkänna frågans komplexitet och bristen på systematisk kunskap, inte att slå fast en enda förståelse eller perspektiv som den enda för- klaringen till mäns våld mot kvinnor som utesluter alla andra för- klaringar. Relationer mellan människor är komplexa och mångfacet- terade fenomen som sällan uppstår rent eller kan förklaras utifrån ett 25P P Declaration on the Elimination of Violence against Women (1994). 26P P Det vill säga det som bland andra kallar för allt och intet- perspektivet. (2004). Se även SOU 2004:121. 27P P (2005). Se även (2002) samt for Health and (1999). 28P P SOU 2005:66, s. 404 ff. Mäns våld mot kvinnor Alla kvinnor lever inte under samma villkor och en ensidig betoning på ojämlikheten mellan könen döljer andra former av för- tyck.TPTF29FTPT Det saknas också, enligt Jämställdhetspolitiska utredningen, belägg för att insatser som baseras på en viss förståelse har förbättrat situationen för våldsutsatta kvinnor i jämförelse med andra insatser, grundade i andra förståelser. Man drar slutsatsen att jämställdhetspolitikens inriktning på området mäns våld mot kvinnor inte bör begränsa sig till enbart den renodlade formen av könsmaktsförståelse. Jämställdhetspolitiken bör på området mäns våld mot kvinnor utgå från en mer nyanserad förståelse. Vi delar denna inställning. Könsmaktsordningen utgör grunden till våldet, men andra faktorer och förhållanden kan påverka våldets uttryck och omfattning. Till denna diskussion kan också begreppet intersektionalitet fö- ras. Detta begrepp tar fasta på hur kön samvarierar med andra maktordningar, baserade exempelvis på klass, sexualitet, nationali- tet och etnicitet.