sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Personalen menar istället att det är viktigare att försöka skapa en tillitsfull organisation och atmosfär där alla vågar granska både sig själva och varandra tillsammans. använder sig personalen av pedagogisk dokumentation som blir ytterligare ett verktyg att synliggöra hur de vuxna förhåller sig till flickor och pojkar - vilket de menar kommer att verka mer långsiktigt. Avdelningen Delfinen på , När detta projekt startade sitt jämställdhetsprojekt deltog fyra pedagoger från avdelningen Delfinen. Förutom att arbete med att medvetandegöra pedagogerna om jämställdhetsproblematiken i sig, ville de också identifiera om det fanns ytterligare möjligheter och svårigheter med detta på en förskola med många barn med annan bakgrund än den helsvenska. När de fick medel för ett fortsättningsprojekt kom arbetet också att handla att inrikta sig på föräldrarna genom speciella föräldraträffar om jämställdhet. Personalen valde att kalla sin fortsättning för Ringar på vattnet, då inställningen var att det arbete som berör barnen också kommer att påverka barnens nära och kära. Under projektets utveckling har personalen haft företaget som handledare och man har också samarbetat med Bilaga 2 SOU 2006:75 314 litteraturvetare och med den imam som verkar i den lokala muslimska församlingen. Trots att det här är en ensam avdelning på en stor förskola som arbetar med detta ser deltagarna i projektet det som självklart att deras kunskap nu kommer att leva kvar och utvecklas i andra delar av . Ekebackens förskola, I det lilla samhället i de småländska skogarna ligger förskolan . Målen med projektet var bland annat att öka pedagogernas medvetenhet och göra det i förhållande till den tredje , alltså att forma om miljön utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Bland annat har en teknikhörna som tilltalar både flickor och pojkar byggts upp. Arbetet har utgått från synen på det kompetenta barnet och att alla barn bör få lika stora möjligheter och chanser oavsett kön. anser personalen att det är svårt att se skillnader hos de yngre barnen. Uppfattningen är att de alltid arbetat utifrån individen. Ändå visar observation och dokumentation att det även på syns spår av stereotypa synsätt på flickor och pojkar, något personalen nu än mer intensivt arbetar för att få syn på och förändra. Personalen har också påbörjat ett fördjupat samarbete med förskoleklasserna och resten av skolsystemet i . kommun Från början var detta ett värdegrundsprojekt där nio förskolor och nio familjedaghem i kommundel deltog. Arbetet drevs främst via en etik- och värdegrundsgrupp som arbetar med alla åldrar mellan 0–. Målsättningen var bland annat att utifrån förskolans och skolans läroplan gemensamt arbeta med värdegrundsfrågor där genusfrågorna ingår. Projektet utvidgades under det andra projektåret till att beröra samtliga förskolor i kommunen. Under namnet Tusen lekmöjligheter för jämställdhet satte projektet fokus på barnens lek och de könsstereotypa könsroller som ofta uppträder. De förskolor som var med från start har agerat som startmotorer och inspiratörer för de nya förskolor som kommit med. En viktig slutsats från är att det som började som ett värdegrundsprojekt, och som med tiden fördjupades med SOU 2006:75 Bilaga 2 315 genusperspektiv, nu har kommit tillbaka till hur viktigt det är att alla som arbetar med barn ständigt funderar på just värdegrundsfrågorna. Genom att arbeta med genus och värdegrund har personalen nu också kommit vidare till att se hur de egna värderingarna hos vuxna också speglas i mötet med allt det som värdegrunden handlar om. har också blivit en ögonöppnare för arbete med etnicitet, funktionshinder, sexualitet, kort sagt för allas lika värde. Förskolan , fick den här förskolan medel för ett annorlunda projekt. De skulle bygga en helt ny förskola i där både barn och pedagoger skulle få vara delaktiga i processen. Under den första projektperioden har personalen studerat likheter och skillnader mellan pojkars och flickors sätt att använda sig av den pedagogiska miljön. Det projektdeltagarna till att börja med kom fram till var bland annat att de inte kunde se några stora skillnader i flickors och pojkars val av aktiviteter i den befintliga miljön. Av det drog man slutsatsen att barnens val inte bara styrs av den pedagogiska miljön och hur den är utformad, utan också hur aktiv är att utmana barnen och den traditionella bilden av hur flickor och pojkar leker. Arbetet gick sedan vidare med att själva byggandet av den nya förskolan startade. Projektet vidgades då också så att samtliga elva avdelningar inom förskoleenheten ingick i arbetet. I det här projektet deltar samtliga förskolor i Tjörns kommun, fem med huvudman och en med enskild huvudman. Projektet har arbetat i nätverksmodell. har haft en rad olika mål i sin ansökan: bland annat att inrätta jämställdhetsplaner på varje förskola och att personalen ska bli medvetna om sitt förhållningssätt till jämställdhetsfrågorna och sina egna roller som förebilder. ville projektet bland annat att varje arbetslag ska utarbeta konkreta arbetsplaner för hur man ska omvandla sin inhämtade kunskap till praktisk pedagogik. Med dessa handlingsplaner har man säkrat att genuskunskapen ska bli en del i den dagliga verksamheten och att det också överförs på ett Bilaga 2 SOU 2006:75 316 planerat sätt till nyanställd personal. Att implementera genusmedvetenhet hos all personal på tar, precis som på många andra platser, mycket tid. Men med processdrivna handlingsplaner för detta utvecklas också nya metoder för att uppfylla läroplanens mål att alla som arbetar i förskolan också följer de mål som är uppställda för verksamheten. Detta projekt berör tre förskoleenheter, 25 avdelningar och 105 anställda i området Viksäng-Kungsåra. Här har kommunen velat utveckla och etablera ett jämställdhetspedagogiskt kompensatoriskt arbetssätt för att kunna ge flickor och pojkar lika villkor på förskolan. För att nå det målet har personalen granskat sig själva och sitt förhållningssätt, med stöd av genushandledare. Videofilmande och observationer av vardagliga situationer har dokumenterats och använts som diskussionsunderlag. Projektet har också påbörjat ett informationsarbete för att sprida kunskaper till fler avdelningar och förskolor inom kommunen. Under det andra projektåret var det tänkt att deltagarna skulle fördjupa både sina kunskaper om genusarbetet och samarbetet med föräldrarna, vilket man lyckades ganska väl med. Framför allt när det gäller kunskapsmålet . Projektet uppnådde också målet med att informera och ha samtal med föräldrar om arbetet. En spännande aspekt med är också att ett Familjecentrum, med bland annat föräldragrupper och öppen förskola i området, är involverade i arbetet. Detta länsprojekt startade genom att några pedagoger i länet sökte sig till länets jämställdhetskommitté för att få stöd i sin önskan om att lära mer om hur att arbeta jämställt. När medel sedan kunde sökas erbjöds länets samtliga förskolor att delta och utifrån detta valdes sex förskolor ut som pilotprojekt. När man sedan fortsatt projektet år två fanns det redan intresserade förskolor som bara väntade på att få vara med. Modellen för genomförandet har varit forskningscirklar vid varje förskola. Men man har också haft gemensamma träffar där föreläsningar före SOU 2006:75 Bilaga 2 317 kommit. Cirklarna leddes av universitetsanknutna personer som mellan cirkeltillfällena hade träffar för att också utveckla sina gemensamma kunskaper. Det övergripande målet med projekten var att genom att stärka personalens kunskap ge alla barn samma möjlighet och samma grundläggande bemötande oavsett kön. Det mycket nära samarbete som funnits med och lärarutbildningen har också gett viktiga bidrag till utveckling av genusutbildning vid den pedagogiska institutionen. går arbetet vidare och fördjupas ytterligare, för som det står skrivet i en utvärdering från detta arbete: Det finns goda tecken på att många deltagare börjat en resa i att skapa egen kunskap utifrån samlade erfarenheter och andras förklaringar. JämFör i Här finns det med deltagare från 23 förskolor som kommer från tio av länets 15 kommuner. Arbetet har bedrivits inom ramen för ett befintligt förskolenätverk som även jobbar med andra förskolefrågor. Med handledning där 220 pedagoger deltagit och med gemensamma utbildningstillfällen har projektet med som samordnare organiserat utvecklingsarbetet i . Projektets övergripande mål har varit ökad medvetenhet och kunskap som i sin tur ska märkas för barnen i verksamheten. handlade det mycket om att få med förskolorna på att öka sitt genusmedvetande och har detta arbete fördjupats. startade de också en webbaserad pilotutbildning med fokus på genus, jämställdhet och ledarskap för 20 rektorer och andra arbetsledare inom förskolan i länet som går under namnet Med nya ögon. Projekt som beviljades medel enbart den andra ansökningsomgången , I det här projektet samarbetar tre förskolor på i . Målsättningen är att både flickor och pojkar ska ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar av stereotypa könsroller. Personalen har valt att Bilaga 2 SOU 2006:75 318 använda sig av sagor, berättelser, musik och dans för att illustrera detta. De arbetar bland annat med handdockor som hjälpmedel – handdockor i form av spindlar och robotar som barnen tillverkar själva. Dessa spindlar och robotar tillskrivs identitet av barnens tankar, känslor, egenskaper och handlingar som överskrider barnens förgivettagna uppfattningar om kön. Eftersom de flesta av barnen på de tre förskolorna har en annan bakgrund än den helsvenska kommer inspirationen till detta överskridande arbete ifrån hela världen i samarbete med föräldrar. Förskolan , Kumla Projektet i Kumla berör avdelningarna och Ryttargården på . Arbetet har också resulterat i att Kumla kommun har utbildat en genuspedagog för hela Kumla kommuns skolverksamhet. Barnen på de två avdelningarna är mellan tre till och arbetslaget består av sju personer. Målet med projektet är att dels stärka den kunskap kring genusfrågor som redan finns och dels att skaffa nya kunskaper för att komma ifrån det könstraditionella arbete som finns . För att göra detta på ett så effektivt sätt som möjligt vill man till sin ordinarie pedagogiska modell späda på med genusmedvetandehöjande arbete. Den modell som används för pedagogiken i Kumla är den så kallade ICDP-modellen som i stället för undervisning betonar samspel och tillgängliga aktiviteter. Det som sker är att pedagogerna medvetandegör de positiva i den gemensamma aktiviteten. ICDP står för International Child Development Programs och är ett utbildningsprogram som bygger på positivt vägledande samspel. ICDP bygger på åtta samspelsteman som beskriver vad som eftersträvas i samspelet mellan omsorgsgivare och barn, vilket innebar att personalen på insåg betydelsen av att stärka detta program med ett genusperspektiv. Förskolan , På förskolan har personalen arbetat på ett lite annorlunda sätt. För att komma fram till hur personal och barn tänker om könsmönster och könsroller har de samarbetat med och kommunens kulturpedagogiska enhet. Med hjälp av Cirkus SOU 2006:75 Bilaga 2 319 Cirkör har personalen jobbat med barnens fysiska intelligens, det vill säga tränat flickor och pojkar i att använda kroppen som uttrycksmedel för känslor, tankar och inlärning. Ugglan har arbetat med att utveckla metoder där genusmedvetenhet och egenskapsförstärkning skett med dans, musik och nycirkus som språk. Genom det här projektet tycker man sig se att både pojkar och flickor vågar kliva ur de förväntade könsrollerna och få tillgång till fler egenskaper och intressen. Etnicitet och klass är betydande komponenter i värdegrundsarbetet tillsammans med genusmedvetenheten, då barnens föräldrar kommer från flera olika kulturer med olika utbildningsnivåer. Förskolorna Mariehäll och Regnbågen, De två förskolorna Mariehäll och Regnbågen har med sitt projekt hittat en lustfylld och kreativ metod för att medvetandegöra pedagogerna om hur könstereotyper upprätthålls och hur pedagogerna kan hitta nya förhållningssätt. En förstudie om hur könsroller representeras i dokumentation och portfolios inledde den här processen. Sedan gick personalen vidare med arbetet genom att använda sig av drama i form av både forumteater och dockteater. Förskolorna har även samarbetat med och har haft en utbildad dramapedagog knuten till projektet. , Denna förskola finns på i . Handledarna för projektet är också aktiva inom föreningen för feministiska föräldrar som har bildats just för att stödja utvecklingen mot fler jämställda förskolor i . Handledare och personal har under projektets gång tillsammans arbetat fram en verktygslåda med litteratur och metoder som är tänkt att hjälpa andra förskolor att starta upp sitt jämställdhetsarbete. Projektets grundpelare har varit att parallellt arbeta med genusteori, värdegrund och praktiska metoder. Genom att observera, analysera och förbättra alla de moment i förskolan består av ur ett genusperspektiv har en genusmedvetenhet vuxit fram hos personalen som I-or successivt kvalitetssäkrats ur jämställdhetssynpunkt. Stor vikt i projektet har också lagts på att dokumentera arbetet och göra det Bilaga 2 SOU 2006:75 320 lättillgängligt för föräldrarna att ta till sig. Goda resultat märks redan på många områden bland annat genom att leken inte är lika könsstereotyp som . De äldre pojkarna som tidigare tog mycket plats visar sig mer empatiska gentemot de yngre barnen, barnen får prata till punkt utan att bli avbrutna, personalen använder ett mer positivt språk till barnen, flickorna stöttas oftare i att ta för sig och ge uttryck för sina åsikter et cetera Förskolorna Näverstugan och Påfågeln, Förskolorna Näverstugan och Påfågeln ligger i utkanten av och målet med detta projekt har varit att utveckla sitt värdegrundsarbete med ett genusperspektiv. Detta genom bland annat den så kallade - (The Community Parent Education Program) och PUG-metoden (Pedagogisk utveckling i grupp), två utbildningsmetoder som ursprungligen kommer från . Alla föräldrar har erbjudits utbildningen, vilken är lika övergripande och enligt samma koncept som personalens. Styrkan i utbildningarna har varit att man fått ett gemensamt verktyg att använda i praktiken. Upplevelsen är att detta fungerat över förväntan och att man nu har ett mer könsöverskridande bemötande med både barn och föräldrar. För att ytterligare kunna fördjupa genusperspektivet fortsätter nu förskolorna att utveckla olika dokumentationsmetoder som kan kartlägga verksamheten. Personalen träffas sedan i nätverksträffar för att utbyta idéer och kunna reflektera. Fortsättningsvis kommer förskolorna att titta på barnlitteratur ur ett genusperspektiv. Krokodilens förskola, På har personalen vetat om att deras barn är intresserade av teknik och experimenterande. har de också konstaterat att flickors och pojkars sätt att närma sig dessa områden skiljer sig åt. Därför har de nu med hjälp av barnens teknikintresse arbetat med att få både pojkar och flickor att utveckla sina intressen och förmågor utan att styras av traditionella könsmönster. Eftersom många av barnen har en annan kulturell bakgrund än den helsvenska har det här projektet också arbetat SOU 2006:75 Bilaga 2 321 med integration och mångfald genom att lyfta fram likvärdighet mellan kulturer. , Det är lättare för flickor att röra sig i pojkarnas domäner var utgångspunkten för det arbete personalen bedriver i på . Utifrån den moderna genusforskningen vill man utveckla och förändra verksamheten så att det manliga och det kvinnliga skulle få samma status. Med ett deltagande i det kommunala ITIF (IT i förskolan) och med att fördela de vuxnas deltagande bland barnen lika, genom att se över miljö, litteratur och leksaker har man kommit många steg på väg i att få barnen att tänka mindre könsstereotypt. kommun Fem förskolor i har varit delaktiga i det här projektet. Fokus var från början inriktat på barnens språk och utifrån detta skulle man anta inriktningen. Tanken var att via det dagliga språkbruket leda in barnen i en språkvärld som är både nyanserad och synonymrik och på så sätt utveckla och berika det talade och skrivna språket. Detta skulle så leda till att barnen får ökade möjligheter att kunna uttrycka sina upplevelser, förmedla vad de tycker och känner samt att kunna påverka sin situation och sina livsvillkor. Projektet samarbetar med och på ett aktivt sätt involveras också barnens föräldrar. Projektet har utifrån detta utvecklats som så många andra med att när kartläggningen sätter igång så har också det pratiska arbetet handlat om en ökad medvetenhet av hur de vuxna förhåller sig till barnen utifrån ett genusperspektiv. Svartöstadens förskola, Det här projektet har som långsiktigt mål att de barn som lämnat förskolan agerar utifrån sin egen potential som individ och har ett stärkt självförtroende om allas lika rätt oavsett kön. Man arbetar utifrån att kunskapen om genus och jämställdhet i personalgruppen ska bli en självklar del i den pedagogiska vardagen. Bilaga 2 SOU 2006:75 322 kompensatorisk pedagogik utan att dela upp barnen i könsseparerade grupper, snarare tar de hjälp av barnen genom att skapa möten över könsgränserna. På förskolan har de byggt upp en föräldrahörna där det finns aktuell information om projektets utveckling, där också föräldrar bidrar med material så som tidningsurklipp och annat. Väderlekens förskola, På avdelningen Myran som det här projektet berör vill personalen att jämställdhetsarbetet bland annat ska leda till att alla barn ska känna och visa stolthet över sin könstillhörighet. Det sker genom att personalen ser och uppmuntrar att barnen vågar prova på olika aktiviteter utifrån eget intresse, inte utifrån könsroll eller kompisars val. Målet är också att personalen genom sina ökade kunskaper ska känna trygghet i hur man arbetar med jämställdhetsfrågorna. Det här håller man på att uppnå genom att observera och sedan arbeta med vardagssituationerna: till exempel måltider och påklädning. Man började med att prova könsseparerade grupper. Litteratur och drama är viktiga komponenter för Väderleken när det arbetar med att motverka traditionella könsmönster. Gjutegårdens förskola, I har den lokala stadsdelsnämnden lyft fram jämställdhet som ett prioriterat område . På , avdelningen Svalan, har personalen därför påbörjat ett projekt med kompensatorisk pedagogik för att stärka barnen och uppmuntra dem att utveckla sidor som traditionellt ses som mest kopplade till det andra könet. Flickorna ska stärkas i att våga vara mer utåtriktade medan pojkarna ska stärkas i att våga visa känslor och empati. Genom att arbeta mycket med musik och då framför allt med Yambeetrummor och dans har barnen utvecklats i deras kontakt med sina känslostämningar. Detta beroende av att flickor och pojkar numera följer rytmen utan begränsningar av traditionellt könstänkande. Då förskolan enbart har kvinnor i personalen som anser sig inte ha kunskaper i snickeri, skulle man också utveckla ett snickeriprojekt för dessa kvinnor. Detta kom till stånd och efter det har återigen SOU 2006:75 Bilaga 2 323 bänkarna på förskolan tagits fram från förrådet och är både flickor, pojkar och pedagoger aktiva med snickeriverksamhet. kommun I är det barn- och utbildningsnämnden som skapat ett kommunövergripande projektet. Utgångsläget för projektet var att också utbilda politiker och tjänstemän i jämställdhetsfrågor då insikten om att de som leder kommunen behöver kunskap för att kunna stödja en utveckling också i förskolan. Man arbetade tillsammans med i ett PBS-projekt (Problembaserad skolutveckling). Det innebär att förskolan utgår från sin vardagliga verksamhet och ser vilka dilemman som kan vara utvecklande för verksamheten. Detta ska då göras med ett genusmedvetet perspektiv. Som mål har projektet haft att medvetandegöra personalen och stärka självkänslan hos alla barn oavsett kön eller etnicitet. Tips och inspiration har man hämtat från bland annat Falu kommun och deras På lika villkor- projekt samt det regionala kunskapscentret JämRum i . Madesjö och förskolor, kommun Genom studie- och teaterbesök, egna rollspel och rollekar och skapande av nya lekmiljöer ville Madesjö förskolan i kommun inspirera och stimulera barnen till att bli mönsterbrytare när det gäller vad flickor och pojkar traditionellt förväntas välja. För att effektivisera detta har man bland mycket annat arbetat med föräldrautbildning och haft besökt på förskolan av , polisen, sjuksköterskor och andra yrken med så kallade könsbrytande personer i. Alla har representerats av både kvinnor och män. Samarbetspartner har också varit studie- och yrkesvägledare i skolan samt biblioteksverksamheten i . En annan förebild för detta arbete har varit som kom på besök och blev en förebild för barnen genom hennes otraditionella mönsterbrytande. Bilaga 2 SOU 2006:75 324 Västerstrands förskola, På den här förskolan har personalen intresserat sig för kamratkulturer och noterat att framförallt barn i de äldre grupperna gärna leker i enkönade grupperingar. Därför ville personalen öka både barnens och personalens medvetenhet kring hur kön konstrueras och ges betydelse i kamratkulturen. Detta har man gjort genom att observera barnen i leken för att sedan analysera resultatet och på så sätt skapa kunskap om barngrupperna och kamratkulturerna i dem. Tillsammans med barnen har personalen sedan i sin lekpedagogiska verksamhet utvecklat ett tydligare genusmedvetet förhållningssätt. På har personalen också arbetat mycket med sagan som ett medel för att resonera med barnen om olika förväntningar på respektive kön, och vad barnen har för uppfattningar om förändring. Vi som växer AB, Det här projektet berör två förskolor i med enskild huvudman och har medvetet arbetat för en jämn könsfördelning bland personalen. Den jämförelsevis stora andelen män har lett till funderingar kring betydelsen av könstillhörighet i relationen mellan pedagog och barn och det var för att ges möjlighet att få svar på dessa funderingar som detta projekt initierades. Med ekonomiskt stöd från delegationen har arbetet att kartlägga relationer mellan personal och barn på förskolan ur ett genusperspektiv inletts. Efter att genom föreläsningar, litteratur och övningar introducerats till genusbegreppet har arbetslag på förskolorna börjat arbeta med att ta fram metoder för kartläggningen och därefter inlett arbetet med att ta fram material enligt metoderna. Målet med kartläggningen är att ta fram material om hur barn i en förskola med jämn könsfördelning bland personalen interagerar. Följande frågor har tagits upp som särskilt intressanta: Vänder sig barnen oftare till personal av det egna könet? Finns det skillnader i vilket kön hos personalen barnen vänder sig till beroende på fråga? Genom observationer, ljudupptagningar och filmning samlar förskolorna sedan projektstarten material för kommande genomgång och sammanställning. Vissa arbetslag har kommit långt i arbetet att SOU 2006:75 Bilaga 2 325 hitta fungerande metoder och därefter upptäcka könsspecifika mönster i materialet, andra arbetslag har inte hunnit lika långt. Generellt pågår det många medvetandehöjande och lärande processer inom förskolorna till följd av projektet och i takt med personalens ökade kunskap och intresse har de kartläggningar som görs utökats från de ursprungliga frågorna. undersöks ett flertal delar av verksamheten inom förskolorna ur ett genusperspektiv, där arbetslagens frihet att själva välja undersökningsobjekt och metoder styr arbetet. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD.