sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — I mål om utdömande av vite som förelagts enligt 6 § får tingsrät- ten bedöma även vitets lämplighet. Denna lag träder i kraft , då jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i ar- betslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan tros- uppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i ar- betslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever skall upphöra att gälla. 2 Förslag till lag (2008:000) om Ombudsmannen mot diskriminering 1 § Ombudsmannen mot diskriminering har de uppgifter som framgår av lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Ombudsmannen skall därutöver verka för att diskriminering som har samband med kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, reli- gion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder inte förekommer på några områden av samhällslivet. Ombudsmannen skall också i övrigt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsidentitet, etnisk tillhörighet, reli- gion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Ombudsmannen skall också verka för jämställdhet mellan kvin- nor och män samt förebygga och motverka rasism, främlingsfient- lighet och homofobi. 2 § Regeringen utser minst fem personer som ombudsmän för en bestämd tid. En av dessa skall vara chefsombudsman. Chefsom- budsmannen skall vara administrativ chef. 3 § Ombudsmannen mot diskriminering skall genom råd och på annat sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering kan ta till vara sina rättigheter. 4 § Ombudsmannen mot diskriminering skall vidare inom sitt verksamhetsområde –hos regeringen föreslå författningsändringar eller andra åtgär- der som kan motverka diskriminering, –bilda opinion, –överlägga och ha andra kontakter med myndigheter, företag, enskilda och organisationer, –följa den internationella utvecklingen, –följa forsknings- och utvecklingsarbete, och –ta initiativ till andra lämpliga åtgärder. 5 § Ombudsmannens beslut om anställningar får överklagas hos regeringen. Andra beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft då lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och lagen (1994:749) om skall upphöra att gälla. 3 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § skall ha följande lydelse. Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får åklagaren väcka åtal om detta av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser 1.förtal och grovt förtal, 2.förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myndig- hetsutövning, 3.förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse, eller 4. förolämpning mot någon 4. förolämpning mot någon med anspelning på hans eller med anspelning på hans eller hennes homosexuella läggning. hennes sexuella läggning. Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av den avlidnes ef- terlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i el- ler på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förord- nande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. 1 Senaste lydelse 2005:437. För olaga diskriminering dö- mes även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till sådan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom eller henne tillträde till samman- komsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra.Om någon som avses i första- tredje styckena på sätt som där sägs diskriminerar annan på grund av dennes sexuella lägg- ning, döms likaledes för olaga diskriminering. En näringsidkare som i sin En näringsidkare som i sin på grund av hans ras, hudfärg, på grund av hans eller hennes ras, nationella eller etniska ursprung hudfärg, nationella eller etniska eller trosbekännelse genom att inte gå honom till handa på de genom att inte gå honom eller villkor som näringsidkaren i sin henne till handa på de villkor verksamhet tillämpar i förhål- som näringsidkaren i sin verk- lande till andra, skall dömas för olaga diskriminering till böter till andra, skall dömas för olaga eller fängelse i högst . fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkare tillämpas ock- så på den som är anställd i näringsverksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag. För olaga diskriminering dö- mes även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till sådan anordnare, om han dis- kriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella el- ler etniska ursprung eller tros- bekännelse genom att vägra ho- nom tillträde till sammankoms- ten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Om någon som avses i första- tredje styckena på sätt som där sägs diskriminerar annan på grund av att denne har homosex- uell läggning, döms likaledes för olaga diskriminering. Denna lag träder i kraft den 2 Senaste lydelse 1987:610. 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården skall ha följande lydelse. Uppgifter om en person får Uppgifter om en person får inte behandlas enbart på grund inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om perso- av vad som är känt om perso- nens ras eller etniska ursprung, nens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlem- filosofiska övertygelse, medlem- skap i fackförening, hälsa eller skap i fackförening, hälsa eller Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får upp- gifterna kompletteras med sådana uppgifter som avses i första stycket, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med be- handlingen. Personuppgifter enligt första stycket får inte användas som sök- begrepp om inte regeringen har föreskrivit det. Sådana föreskrifter får meddelas endast för det ändamål som anges i 3 § första stycket 3. Denna lag träder i kraft den – lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och ar- betstagare med tidsbegränsad anställning, eller– 2 kap. lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 3 kap. 1 och 6 §§ lagen (1974:371)1 om rättegången i arbetstvister skall ha följande lydelse. Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom av- tal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Detta gäller dock inte fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Inte heller får avtal som före tvis- tens uppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för parterna att klandra skiljedomen, göras gällande i tvist om föreningsrätt eller i tvist enligt (1991:433), 2.lagen (1999:130) om åtgär- der mot diskriminering i arbetsli- vet på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosupp- fattning, 3.lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, 4.lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, eller 5. lagen (2002:293) om för- bud mot diskriminering av del- tidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning. 1Lagen omtryckt 1977:530. 2Senaste lydelse 2003:315. I mål enligt 2 kap. lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering skall de tre andra ledamöterna dessut- om ha särskild insikt i diskrimi- neringsfrågor.105Ordförandena förordnas av re- geringen som ordinarie domare i domstolen. Övriga ledamöter och ersättare förordnas av reger- ingen . Arbetsdomstolen består av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt sjutton andra ledamöter. medborgare och får ej vara un- medborgare och får ej vara un- eller ha förvaltare enligt 11 kap. eller ha förvaltare enligt 11 kap. mot tar säte i arbetsdomstolen, mot tar säte i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared. skall han eller hon ha avlagt do- För annan ledamot än ordförande skall finnas högst tre ersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ej annat särskilt anges. Ledamöter och ersättare för- ordnas av regeringen . Ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter utses bland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- eller arbetstagarin- tressen. Ordförande och vice ordförande skall vara lagkunniga och erfar- na i domarvärv. De tre andra ledamöterna skall ha särskild insikt i förhål- landena på arbetsmarknaden. 3Senaste lydelse 1992:124. 4Senaste lydelse 1977:530. Arbetsdomstolen är domför med ordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter som avses i 2 § skall högst tre och lägst en delta. Av de ledamöter som avses i 3 § skall högst fyra och lägst två delta, lika många för vardera arbetsgivarsi- dan och arbetstagarsidan. I mål enligt 2 kap. lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering är Arbetsdomstolen domför med ordförande samt fyra andra le- damöter. Av de ledamöter som avses i 2 § skall tre delta. Av de ledamöter som avses i 3 § skall en för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan delta. Arbetsdomstolen är även domför med ordförande samt en leda- mot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan 1.vid huvudförhandling i mål som saknar betydelse för ledning av rättstillämpningen och även i övrigt är av enklare slag, 2.vid avgörande av mål utan huvudförhandling, 3.vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandling. Arbetsdomstolen är vidare domför med tre lagfarna domare vid handläggning som avses i andra stycket punkterna 2 eller 3, om prövningen i väsentlig grad avser annat än arbetsrätts- liga frågor. Vill någon ledamot vid hand- läggning enligt andra eller tredje stycket att ett mål skall avgöras eller en viss fråga prövas av domstolen i den sammansätt- ning som föreskrivs i första stycket, gäller ledamotens me- ning. Arbetsdomstolen är vidare domför med tre lagfarna domare vid handläggning som avses i tredje stycket punkterna 2 eller 3, om prövningen i väsentlig grad avser annat än arbetsrätts- liga frågor. Vill någon ledamot vid hand- läggning enligt tredje eller fjärde stycket att ett mål skall avgöras eller en viss fråga prövas av domstolen i den sammansätt- ning som föreskrivs i första stycket, gäller ledamotens me- ning. Denna lag träder i kraft den 5 Senaste lydelse 1997:752. 6 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande lydelse. Sekretess gäller hos domstol, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs, 1. i mål om kollektivavtal, 2. i mål om tillämpningen av 2. i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställ- lagen (1982:80) om anställ- om medbestämmande i arbetsli- om medbestämmande i arbetsli- vet, 31–33 §§ lagen (1994:260) vet, 31–33 §§ lagen (1994:260) 11 §§ lagen (1994:261) om full- 11 §§ lagen (1994:261) om full- maktsanställning, 15–28 §§ jäm- 2 kap. 17– (1991:433), 24 §§ och 3 kap. 10–30 §§ lagen 20 §§ lagen (1999:130) om åt- (2008:000) om förbud och andra gärder mot diskriminering i ar- åtgärder mot diskriminering, 3– betslivet på grund av etnisk till- 7 §§ lagen (2002:293) om för- bud mot diskriminering av del- 3–16 §§ (1999:132) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund anställning samt 14 a kap. skolla- 3–15 §§ gen (1985:1100). gen (1999:133) om förbud mot grund av sexuell läggning, 6–11 och 13 §§ lagen (2001:1286) om 3–7 §§ (2002:293) om förbud mot dis- kriminering av deltidsarbetande 1Lagen omtryckt 1992:1474. 2Senaste lydelse 2006:000. arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, 5–18 §§ lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering samt 6–15 §§ lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos följande myndigheter för uppgift om en- skilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs: nen i ärende enligt jämställdhets- kriminering i ärende enligt lagen (1991:433), (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering samt av studenter i högskolan, lagen i annat ärende som rör rådgiv- (2003:307) om förbud mot dis- ning åt enskild, (2006:000) om förbud mot dis- kriminering och annan kränkan- de behandling av barn och elever samt i annat ärende som rör råd- givning åt enskild, 2.Jämställdhetsnämnden i ärende enligt jämställdhetslagen (1991:433), 3.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning, lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högsko- lan, lagen (2003:307) om förbud 3 Senaste lydelse 2006:000. mot diskriminering och lagen (2006:000) om förbud mot dis- kriminering och annan kränkan- de behandling av barn och elever samt i annat ärende som rör råd- givning åt enskild, ring i ärende enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, 5.Handikappombudsmannen i ärende enligt lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktions- hinder, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan krän- kande behandling av barn och elever samt i verksamhet enligt lagen (1994:749) om Handi- kappombudsmannen, 6.Ombudsmannen mot dis- kriminering på grund av sexuell läggning i ärende enligt lagen (1999:133) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot dis- ring i ärende enligt lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering, (2006:000) om förbud mot dis- kriminering och annan kränkan- de behandling av barn och elever samt i annat ärende som rör råd- givning åt enskild, enligt lagen (2006:000) om för- bud mot diskriminering och an- (1985:1100), och barn och elever, och i ärende enligt lagen (1997:379) i ärende enligt lagen (1997:379) budsmannen i vissa tvister. budsmannen i vissa tvister. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om uppgifter som hänför sig till mål och ärenden enligt jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhö- righet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskrimi- nering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever och i fråga om uppgifter som hänför sig till verksamhet enligt lagen (1994:749) om . 7 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 a § högskolelagen (1992:1434) skall ha följande lydelse. I lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högsko- lan finns bestämmelser om att högskolorna inom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter för stu- denter och sökande oavsett köns- tillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning, sexuell läggning eller funk- tionshinder. I lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskrimi- nering finns bestämmelser om att skolor inom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möj- ligheter oavsett kön, könsidenti- tet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell lägg- ning eller ålder för den som del- tar i eller söker till utbildningen eller verksamheten. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2003:312. Bestämmelser om förbud mot diskriminering m.m. i fråga om utbildning finns i lagen(2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. 8 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Härigenom föreskrivs att 3 a § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina skall ha följande lydelse. 3 a §1 Bestämmelser om likabehand- ling av studenter och sökande finns i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:1289. 9 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ lagen (1999:678) om utsta- tionering av arbetstagare skall ha följande lydelse. En arbetsgivare skall, oavsett vilken lag som annars gäller för an- ställningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utstatio- nerade arbetstagare: –2 §, 5 § andra och tredje stycket, 7 § första och andra stycket, 16, 17, 24, 27–29, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), –2 §, 4 § första stycket och 16–22 §§ föräldraledighetslagen (1995:584), –15–16 b §§, 17 § första styck- et 2–7 och andra stycket samt 21– 28 §§ jämställdhetslagen (1991:433), –8–9 b §§, 10 § 2–7 samt 11- 20 §§ lagen (1999:130) om åt- gärder mot diskriminering i ar- betslivet på grund av etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning, –2, 3–4 b §§, 5 § 2–7 och 6– 16 §§ lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbets- livet på grund av funktionshin- der, –2, 3–4 b §§, 5 § 2–7 och 6– 15 §§ lagen (1999:133) om för- bud mot diskriminering i arbets- livet på grund av sexuell läggning samt –2–7 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbe- – 2–7 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbe- 1 Senaste lydelse 2005:482. gränsad anställning, samt – 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 17 § första stycket 2–9 och andra stycket samt 18–24 §§ lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673), lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportar- bete, arbetsmiljölagen (1977:1160) och lagen (2005:426) om arbets- tid m.m. för flygpersonal inom civilflyget samt, när det gäller ar- betsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ la- gen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av ar- betskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är förmånli- gare för arbetstagaren. Mål om tillämpningen av 5 § första stycket samt 7 § handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. –33 § semesterlagen (1977:480) om preskription, –23 § andra stycket föräldraledighetslagen (1995:584) om rätte- gången, –45 a–56 §§ jämställdhetsla- gen (1991:433) om bevisbörda, rätt att föra talan, gemensam handläggning och preskription m.m., –36 a–38, 40, 41 och 43 §§ la- gen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, reli- gion eller annan trosuppfattning om bevisbörda, rätt att föra talan och preskription m.m., –24 a–26, 28, 29 och 31 §§ la- gen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder om bevisbörda, rätt att föra talan och – 2 kap. 26–31 och 33 §§ lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering om bevisbörda, rätt att föra talan och preskription m.m., 2 Senaste lydelse 2005:481. – 23 a–25, 27, 28 och 30 §§ la- gen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning om be- visbörda, rätt att föra talan och preskription m.m. Talan får föras vid tingsrätten i ort där arbetstagaren är eller har varit utstationerad. Denna lag träder i kraft . 10 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (1985:1100) skall infö- ras ett nytt kapitel, 14 a kap., med följande lydelse. I detta kapitel avses med skola: den som utövar sådan verksamhet som regleras i denna elev: den som utbildas eller barn: den som deltar i eller eller skolbarnomsorg enligt den- na lag, och uppträdande som utan att vara diskriminering kränker ett barns eller en elevs värdighet. en skolas skyldigheter enligt detta kapitel är utan verkan. En skola ansvarar för att an- ställda och uppdragstagare i verk- samheten följer de skyldigheter som anges i detta kapitel, när de handlar i tjänsten eller inom ra- men för uppdraget. En skola skall inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målin- riktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Närmare föreskrifter om sko- lans skyldigheter finns i 5 och 6 §§. En skola skall vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för krän- kande behandling. En skola skall upprätta en plan som skall innehålla en översikt över de åtgärder som behövs för att förhindra kränkan- de behandling av barn och elever. Planen skall innehålla en redogö- relse för vilka av dessa åtgärder som skolan avser att påbörja eller genomföra . En redovisning av hur de planerade åtgärderna har genom- förts skall tas in i efterföljande års plan. En skola får inte utsätta ett barn eller en elev för kränkande behandling. En skola får inte utsätta ett barn eller en elev för repressalier på grund av att barnet eller ele- ven har anmält eller påtalat att någon handlat i strid med detta kapitel eller medverkat i en ut- redning enligt detta kapitel. En skola som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med skol- gången, är skyldig att utreda om- ständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekom- mande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att för- hindra en fortsättning. Om skolan åsidosätter sina skyldigheter enligt 5–9 §§ skall skolan betala skadestånd till bar- net eller eleven för den kränkning som detta innebär och för den förlust som uppkommer. Om det finns särskilda skäl, kan skadeståndet för kränkning sättas ned eller helt falla bort. skall se till att bestämmelserna i detta kapitel följs. En skola är skyldig att på uppmaning av lämna de uppgifter om förhållan- dena i skolans verksamhet som kan vara av betydelse för tillsy- nen.