sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — 11.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse 1 § Utredningen har i avsnittet Alkolås vid rattfylleri och vid opålitlighet i nykterhetshänseende m.m., avsnitt 6.5, föreslagit att även andra än de som har gjort sig skyldiga till rattfylleri ges möjlighet att få delta i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. Förslaget avser dem vilkas körkort ska återkallas på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende eller alkoholmissbruk som kan jämställas med sjukdom. I ett nytt tredje stycket anges att lagen om villkorlig körkortsåterkallelse även är tillämplig om det finns förutsättningar för återkallelse av körkort med stöd av 5 kap. 3 § 5 och 7 körkortslagen (1998:488) och frågan om återkallelse föranleds av körkortshavarens alkoholförtäring. Genom den föreslagna ändringen öppnas en formell möjlighet för den vars körkortsinnehav blir föremål för prövning att på slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 111 (128) samma sätt som den som gjort sig skyldig till rattfylleri kunna delta i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. Ändringsförslaget i sig innebär endast att kretsen av körkortshavare som får möjlighet att ansöka om villkorlig körkortsåterkallelse vidgas. Tillträde till försöksverksamheten är en fråga för rättstillämpningen med hänsyn till förutsättningarna i det enskilda fallet. För den som beviljas tillträde till försöksverksamheten ska i övrigt gälla samma regler som för den som deltar i försöksverksamheten efter ett begånget rattfylleribrott. Förslaget att lagens giltighetstid ska förlängas med och lagen därigenom kommer att upphöra att gälla föranleder att detta särskilt anges i övergångsbestämmelserna. 11.4 Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) 3 kap. 10 § Utredningen har föreslagit att återkallelse av körkort ska ske när en körkortshavare har gjort sig skyldig till rattfylleri. Som framgår av förslaget till ändring av 5 kap. 9 § ska återkallelse ske i samtliga fall av rattfylleri till följd av alkoholförtärning och möjligheten för körkortshavaren att få en varning som alternativ till återkallelse i de fall då alkoholkoncentrationen i blodet hos föraren vid rattfylleriet understigit tas bort. Någon ändring föreslås inte i 5 kap. 10 § andra stycket om möjligheten att göra avvikelser från bestämmelserna om ingripande enligt lagen om det föreligger synnerliga skäl. Krav på alkolås ska enligt utredningens förslag vara obligatoriskt för alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri. För den som efter prövning beviljas rätt att ingå i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse gäller bland annat alkolås som ett villkor enligt lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Den som efter att ha gjort sig skyldig till rattfylleri av något skäl väljer att inte ansöka om att få ingå i försöksverksamheten har efter spärrtidens utgång möjlighet att ansöka om körkortstillstånd. Om körkortstillstånd meddelas ska detta enligt vad som anges i paragrafens andra stycke gälla en särskild villkorstid, som är lägst för den som gjort sig skyldig till grovt rattfylleri och till lägst i övrigt. Under den särskilda villkorstiden gäller att rätten att köra ett körkortspliktigt fordon är begränsad till att gälla inom svenskt territorium och enbart fordon som är försedda med alkolås. För den vars körkort har återkallats med stöd av 3 § 5 eller 7 på grund av alkoholrelaterade skäl ska den särskilda villkorstiden bestämmas till lägst . Ansökan om körkortstillstånd under de förutsättningar som angivits förutsätts bli prövad på sedvanligt sätt. Vid prövningen ska således beaktas alla omständigheter som är av betydelse för bedömningen. Utöver vad som förskrivs om spärrtid har ingen tidsgräns angivits för ansökan om körkortstillstånd efter rattfylleri. Det innebär således att en ansökan om körkortstillstånd först åtskilliga år efter det att rattfylleribrottet har ägt rum ska prövas med beaktande av utredningen i det enskilda fallet. Reglerna om spärrtid blir tillämpliga även vid dessa ansökningar. 5 kap. 6 § Bestämmelserna om spärrtid sedan en körkortshavare har gjort sig skyldig till rattfylleri på grund av alkoholförtärning ändras till att vara lägst vid grovt rattfylleri och lägst i övrigt. Vid återkallelse enligt 3 § 5 punkten (opålitlighet i nykterhetshänseende) föreslås att spärrtiden ska vara lägst . I paragrafen införs också en möjlighet att bestämma en spärrtid även i de fall en körkortshavares körkort ska återkallat enligt 3 § 7 på grund av alkoholförtäring. Den nya bestämmelsen öppnar möjligheten för den som fått sitt körkort återkallat enligt 3 § 7 att, om det bedöms vara lämpligt med hänsyn till körkortshavarens personliga och medicinska förhållanden, få en tidsbegränsad spärrtid. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 112 (128) 5 kap. 9 § Varning som alternativ till återkallelse tas bort då körkortshavaren har gjort sig skyldig till rattfylleri eller grovt rattfylleri. Detsamma gäller om körkortshavaren visat opålitlighet i nykterhetshänseende. I förhållande till den gällande lydelsen av paragrafen behövs ingen ändring med avseende på frågan om återkallelse enligt 3 § 7. 5 kap. 12 § I paragrafen har införts ett tillägg att en återkallelse av körkortet får ske villkorligt om körkortshavarens nykterhetsförhållanden föranleder återkallelse enligt 3 kap. 5 och 7. 11.5 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Utredningen föreslår att 61 kap. 5 § andra stycket förses med ett tillägg som anger att värdet av utrustning i form av alkolås inte ska beaktas vid värdering av en bilförmån. Genom bestämmelsen får alkolås en i skattehänseende gynnsam bedömning i förhållande till annan utrustning som en förmånsbil förses med. Förslaget innebär att denna förmån ska komma nyttjaren av förmånsbilen till del, oavsett om bilen i sitt standardutförande är försedd med alkolås eller om alkolåset är extrautrustning. Det bör ankomma på att utforma nödvändiga tillämpningsföreskrifter. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 113 (128) 12 Bilaga 1: Kommittédirektiv 2004:135 Kommittédirektiv Utökad användning av alkolås m.m. Dir 04:135 Beslut vid regeringssammanträde . Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare ska överväga möjligheterna att så snart det är möjligt, men , införa ett krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registrerade i . Utredaren ska även se över behovet av och möjligheterna att införa sådana system i andra slag av motordrivna fordon. Härvid ska övervägas om det är lämpligt att först införa kravet för vissa fordonskategorier, t.ex. bussar och lastbilar. Detta bör kunna ske . Utredaren ska särskilt beakta gemenskapsrättens krav på fri cirkulation av varor och ska även föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU i aktuella avseenden. Utredaren ska också lämna förslag till vilka steg som kan tas för att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri innan ett krav på sådana system införs. Utredaren ska bl.a. överväga hur forskning och utveckling av nya tekniker för att förhindra rattfylleri ska kunna stimuleras och hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna utvidgas. Utredaren ska även överväga möjligheterna att använda alkolås eller andra system i kombination med rehabilitering och behandling av personer med alkoholrelaterade problem. Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som övervägandena ger upphov till. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Förslag som gäller att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri ska dock redovisas . Bakgrund till uppdraget Alkohol och trafik Körning under alkoholpåverkan är ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem. I propositionen Fortsatt arbete för en säker vägtrafik (prop. 2003/04:160), konstateras (s. 40 f.) att det är helt avgörande att trafikanterna förmås följa gällande trafikregler om bl.a. nykterhet för att etappmålet för trafiksäkerhetsutvecklingen – att högst 270 människor ska behöva omkomma 2007 – ska kunna nås. Det sagda är i linje med regeringens övergripande alkoholpolitiska mål att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar, vilket ska uppnås genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen och genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende. Även i sistnämnda sammanhang har regeringen uttalat att det är ett särskilt prioriterat delmål att ingen alkohol ska förekomma i trafiken (prop. 2000/01:20 s. 38 f.). Det kan också noteras att regeringen har lagt en ny alkoholpolitisk proposition (prop. 2003/04:161). slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 114 (128) Enligt beräkningar är det över 14 500 förare som kör alkoholpåverkade. Detta motsvarar knappt en procent av alla förare i trafiken. Av de bilförare som dödas i trafikolyckor är alkoholpåverkade. döms omkring 15 000 personer för rattfylleri på grund av alkohol, varav drygt hälften för grovt rattfylleri. Många av dem som döms för rattfylleri har alkoholrelaterade problem eller missbrukar droger. Av dem som misstänktes 2002 var män. ökade alkoholkonsumtionen , vilket innebär att svenskarna drack motsvarande ren sprit och innevånare . Om alkoholkonsumtionen i samhället fortsätter att öka kan problemen med rattfylleri antas förvärras. Särskilt oroande är utvecklingen när det gäller unga förare. Av de förare i åldersgruppen 15–som dödades i trafikolyckor var alkoholpåverkade, jämfört med året innan. Utvecklingen har gått mot en skärpning av bestämmelserna om rattfylleribrott. sänktes gränsen för straffbar alkoholpåverkan i trafik från 0,5 till alkohol i blodet, och motsvarande i utandningsluften. Vidare gäller att gränsvärdet för grovt rattfylleri är alkohol i blodet, och motsvarande i utandningsluften, från att tidigare ha varit . Regeringen har i prop. 2003/04:159 lagt fram ett förslag om nya bestämmelser i polislagen (1984:387), vilka innebär att polisen ges möjligheter att tillfälligt omhänderta egendom, exempelvis bilnycklar, för att förhindra rattfylleribrott. Regeringen har också tillkallat en särskild utredare som ska utvärdera och se över rattfyllerilagstiftningen, sådana påföljdsfrågor som har anknytning till rattfylleribrottet och vissa andra frågor som har betydelse vid utredning och lagföring av rattfylleribrott (dir. 2003:174). Det finns alltjämt ett stort behov av insatser som kan förändra individers drogbeteende och förhindra rattfylleribrott. Både samhället och individerna tjänar på att den som kör rattonykter försöker göra något åt sitt problem och får hjälp med att ändra sitt beteende och att komma ur sitt missbruk. Ett exempel på sådana insatser är de samarbetsprojekt som pågår på flera orter mellan , , , kriminalvården, och . Projekten genomförs i syfte att skapa nya rutiner för att kunna erbjuda förare som har kört påverkade av alkohol eller andra droger ett samtal med beroendevården efter körningen. var först med att pröva detta (den s.k. Skellefteåmodellen) och finns det liknande projekt på flera orter. I ett sådant projekt i har över hälften av de misstänkta rattfyllerister som polisen har stoppat tackat ja till erbjudandet att bli uppringda av beroendevården. Detta visar att den som kört påverkad i många fall är benägen att ta emot hjälp för sitt missbruk om erbjudandet kommer direkt efter händelsen. Projekten har fått goda resultat och ett antal kommuner planerar nu att starta liknande modeller för att erbjuda rattfyllerister snabb hjälp. Ett annat slags insats kan vara att kvalitetssäkra transporter. Detta innebär att det införs rutiner som säkerställer att transporterna uppfyller vissa miljö- och trafiksäkerhetskrav, exempelvis krav på nyktra förare. Kvalitetssäkringsarbetet omfattar både köpare och säljare av transporttjänster. Att utveckla och sprida detta arbete är en långsiktig process som förutsätter engagemang på ledningsnivå hos både köpare och säljare av sådana tjänster. Med utgångspunkt i riksdagsbeslutet om nollvisionen har , inom ramen för sitt sektorsansvar, till uppgift att påverka och stödja köpare och säljare av transporttjänster i arbetet med att kvalitetssäkra dessa. Ett stort antal kommuner, landsting och företag har påbörjat kvalitetssäkringsarbetet och har till följd av detta börjat ställa högre krav på fordonen och hur de används. Allt fler transportföretag installerar också alkolås i bussar, lastbilar och taxibilar för att kunna garantera nyktra transporter. De alkolås som används för kvalitetssäkring av transporter behöver inte slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 115 (128) vara lika tekniskt avancerade som de alkolås som används i den försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse som beskrivs nedan. En viktig uppgift för framöver är att stödja aktörer i utvecklingen av system för kvalitetssäkring och uppföljning av dessa. Därutöver kan insatser även göras vid offentliga upphandlingar. 2003/04:160 har regeringen konstaterat att miljö- och trafiksäkerhetskrav bör vara ett naturligt inslag i offentliga upphandlingar av skolskjutsar, färdtjänst, sjukresor m.m. och att statliga myndigheter och bolag bör ta egna initiativ och beakta dessa krav vid upphandling och utförande av transporttjänster. Alkoholrelaterad återkallelse av körkort Förutom det straff som en person som har gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrott ådöms ska, som en trafiksäkerhetsåtgärd, vederbörandes körkort återkallas enligt 5 kap. 3 § 1 körkortslagen (1998:488). Ett körkort kan också enligt 5 kap. 5 § samma lag återkallas interimistiskt, dvs. tills vidare i avvaktan på ett slutligt avgörande. Vid en återkallelse ska det enligt 5 kap. 6 § körkortslagen bestämmas en spärrtid, dvs. en tid under vilken nytt körkort inte får utfärdas. Spärrtidens längd beror till stor del på alkoholkoncentrationen i blodet men också på sådant som omständigheterna vid körningen och den enskildes behov av körkort. Upprepade brott medför längre spärrtid. Den kortaste spärrtiden är en månad. I princip gäller att ju högre alkoholkoncentration desto längre spärrtid. Vid grovt rattfylleri ska spärrtiden bestämmas till lägst . Körkort ska även återkallas enligt 5 kap. 3 § 5 körkortslagen om körkortshavaren på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende inte bör ha körkort. Det kan här handla om såväl missbruk av alkohol som missbruk av andra berusningsmedel, t.ex. narkotika eller läkemedel. Ett körkort kan också återkallas på grund av ett medicinskt alkohol- eller drogberoende. Nytt körkort efter återkallelse på grund av rattfylleribrott För att sökanden ska få ett nytt körkort efter återkallelse på grund av rattfylleri krävs att denne först har beviljats körkortstillstånd. Utfärdandet av körkortstillstånd föregås av en prövning av bl.a. sökandens personliga förhållanden. Om sökanden har gjort sig skyldig till grovt rattfylleri krävs en utvidgad lämplighetsprövning. Prövningen innebär att sökanden ska gå på läkarkontroller för att med bl.a. biologiska markörtest visa att han eller hon inte är beroende av alkohol eller andra droger. Det körkort som utfärdas därefter ska förenas med villkor om ytterligare uppföljning. Om spärrtiden är krävs även att sökanden har avlagt godkänt förarprov för att få ett nytt körkort. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Den vars körkort ska återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri kan få körkortet villkorligt återkallat enligt 5 kap. 12 § körkortslagen och lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Detta innebär att personen får rätt att fortsätta att köra bil på villkor att alkolås används. Försöksverksamheten med alkolås i personbilar har pågått i tre län. utvidgades verksamheten till att omfatta hela landet. Vidare utökades försöksverksamheten till att omfatta även körkortsbehörigheter för lastbil och buss. Efter en villkorlig körkortsåterkallelse är endast körning i tillåten och villkorstiden är . Försöksverksamheten är avgiftsfinansierad och deltagande i denna påverkar inte den straffrättsliga sanktionen. Försöksverksamheten ska pågå till och med . Det alkolås som används i försöken är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningslås. Före start av fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke varefter utandningsluften kontrolleras. Under färden görs förnyade blåskontroller med oregelbundna intervall. Deltagarna i alkolåsförsöken måste inte bara installera alkolås utan även delta i ett uppföljningsprogram och uppvisa ett nyktert levnadssätt. måste de genomgå en läkarkontroll med blod- och urinprovstag slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 116 (128) ning. Alkolåset kontrolleras och dess dataminne registrerar samtliga blåsförsök med eller utan alkohol i utandningsluften. För att deltagarna ska få fortsätta i alkolåsprogrammet krävs att de inte gör mer än enstaka startförsök med alkohol i utandningsluften och att de genom blodprover kan påvisa ett nyktert levnadssätt. Utvärdering av försöken av de som gjort sig skyldiga till grovt rattfylleri väljer att delta i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse. Resultaten för dem som deltar är dock mycket positiva. Bland de ca 500 personer som har deltagit har återfallen i rattfylleri sjunkit från tidigare genomsnittligt återfall till de deltagit i försöken. Även en kvarstående rehabiliterande effekt efter avslutat program har kunnat iakttas. Andra positiva effekter av att deltagarna kraftigt har minskat sin alkoholkonsumtion är att antalet polisrapporterade trafikolyckor, behovet av sjukhusvård och sjukskrivning har minskat högst påtagligt . av försöksdeltagarna klarar dock inte att fullfölja programmet. Dessa personer återfaller i stor utsträckning i rattfylleribrott. Utredningsbehovet Mot bakgrund av att rattfylleri är ett allvarligt trafiksäkerhetsproblem och att rattfylleriet kan befaras öka, och då i synnerhet bland unga förare, finner regeringen det angeläget att utreda möjligheterna att kunna utöka användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri. Uppdraget Den särskilda utredaren ska överväga möjligheterna att så snart det är möjligt, men , införa krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar som är registrerade i . Även behovet av och möjligheterna att införa sådana system i andra motordrivna fordon ska övervägas. Härvid ska övervägas om det är lämpligt att först införa kravet för vissa fordonskategorier, t.ex. bussar och lastbilar. Detta bör kunna ske . Utredaren ska särskilt beakta gemenskapsrättens krav på fri cirkulation av varor och ska även föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU för att möjliggöra införandet av ett krav på alkolås eller andra tekniska system i alla nya bilar och andra motordrivna fordon. Utredaren ska även lämna förslag till vilka steg som kan tas för att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system för att förhindra rattfylleri innan ett sådant krav införs. De steg som ska utredas är bl.a. hur forskning och utveckling av nya tekniker för att förhindra rattfylleri ska kunna stimuleras och hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse ska kunna utvidgas. Utredaren ska också överväga möjligheterna att använda t.ex. alkolås i kombination med rehabilitering och behandling av personer med alkoholrelaterade problem. Dessa steg behandlas mer utförligt nedan. Utredaren är fri att överväga även andra steg som skulle kunna tas för att öka acceptansen för och användningen av tekniska system som förhindrar rattfylleri. Utredaren ska också hålla sig underrättad om arbete och i gemensamma frågor samråda med den utredningen (dir. 2003:174, Rattfylleri och sjöfylleri). Om erforderligt ska samråd även ske med andra berörda myndigheter eller aktörer av annat slag. Exempelvis kan samråd komma i fråga med samt företag inom fordonsindustrin och transportbranschen. Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som övervägandena ger upphov till. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 117 (128) Krav på alkolås eller liknande för vissa fordonskategorier Som ett första steg vid ett införande av krav på alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri i alla nya bilar bör krav på sådana system så snart det är möjligt införas för vissa fordonskategorier. Exempelvis bör möjligheterna att införa sådana krav vid kvalitetssäkring av transporter med bussar och lastbilar övervägas av utredaren. En möjlighet att uppnå detta är att ställa större krav på att arbetsgivaren tar ansvar för att transporterna sker med nyktra förare. En utökning av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse m.m. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse har visat goda resultat, även om effekten av rehabiliteringen ännu inte kan utvärderas på lång sikt. En ökad användning av alkolås är önskvärd dels för dem som har gjort sig skyldiga till rattfylleri, dels för körkortshavare som har alkoholrelaterade problem och som är kända av sjukvården. En skärpning av bestämmelserna om nytt körkort efter återkallelse bör övervägas, så att den som får sitt körkort återkallat på grund av rattfylleri endast kan få tillbaka rätten att köra på villkor att alkolås används. Att särskilt beakta är att kravet på alkolås då kan komma att utgöra en särskild rättsverkan av brott. Läkare har många kontakter med personer med alkoholproblem som har körkort. Trots skyldigheten i 10 kap. 2 § körkortslagen att anmäla dessa personer till är det få läkare som gör det. Anledningen till detta är bl.a. att en anmälan anses äventyra relationen mellan patient och läkare. Enligt en enkätundersökning som genomfört framgår att endast en av 1 000 patienter med diagnosen alkoholberoende anmäls till i enlighet med körkortslagen. Det bör övervägas om försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse kan utvidgas så att även personer vars körkort ska återkallas på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende kan gå in i försöksverksamheten, i kombination med rehabilitering. Det skulle också kunna leda till en högre benägenhet hos läkarna att anmäla patienter till om de visste att patienten hade möjlighet att ingå i försöksverksamheten. Användning av alkolås eller liknande vid rehabilitering När det gäller vård och behandling av personer med alkoholrelaterade problem ska utredaren överväga om alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri kan användas i kombination med rehabiliterings- och behandlingsprogram. Detta kan för vissa personer ge ytterligare incitament till att gå igenom en behandling för att ta sig ur sitt beroende. Utveckling av tekniken för alkolås och andra system som förhindrar rattfylleri Historiskt sett har utrustning för att hindra rattfylleri haft formen av en startspärr som förhindrar körning när föraren har druckit alkohol, vilket är ursprunget till begreppet alkolås (s.k. alcohol starter interlock). De alkolås som används som villkor för att de som dömts för rattfylleri ska få behålla sina körkort samt för kvalitetssäkring i företag är anpassade till att känna av alkohol i utandningsluften. Den typ av alkolås som används i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse är tekniskt komplicerad i och med de höga säkerhets- och kontrollkrav som finns på utrustningen. Mot bakgrund av att alkolås nu kan få fler användningsområden i trafiken än tidigare är det viktigt att den pågående teknikutvecklingen mot mer användarvänliga alkolås, som potentiellt kan finnas i alla bilar, fortsätter. För att ge tillverkarna möjligheter att utveckla nya tekniska lösningar bör kraven på alkolås inte vara alltför specificerade. En möjlighet är att tillverkaren ska visa att utrustningen har en viss avsedd effekt, nämligen att förhindra rattfylleri. En utveckling av tekniken skulle troligen också leda till en snabbare ökning av användningen av alkolås inom företagens och myndigheternas kvalitetssäkringsarbete. De specifikationer som finns bygger alla på att mäta alkoholhalten i utandningsluften.