sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — utgår från en stereotyp bild och en abstraktion när det gäller den muslimska pappan. Socialarbetaren berättar om sitt möte med en familj med invandrarbakgrund där problemet ansågs ha kulturella orsaker enligt gruppchefen: : Det var en familj, som hade fem barn och hade fått ett sjätte barn. Då bråkar mannen och vi fick en anmälan att kvinnan hade hoppat ut från ett fönster, andra våningen. Hon var praktiskt taget död för att mannen slog henne med någonting. Då kallade gruppchefen tillsammans med andra kollegor på mig. Då ville de att jag skulle komma till kontoret för att det hade hänt något. Jag kom dit och då tyckte de att eftersom kvinnan kunde arabiska, jag kunde då lättare prata med barnen eftersom barnen hade sett allt händelseförloppet. Mannen hade ju polisen tagit, så att jag kunde prata med barnen på deras eget språk om vad som hade hänt. Barzoo: Är det här ett kulturellt problem? : Det här har inte med kulturen att göra. De bad mig för att vara med eftersom jag kunde arabiska. Men våld äger rum mer i svenska familjer än i invandrarfamiljer. Gruppchefen och kollegorna tyckte att det här var ett kulturellt problem. Jag uppfattade det snarare som en akut situation än ett kulturproblem. Men mina kollegor tyckte att det var annorlunda och kulturellt. Brottet som mannen hade begått mot kvinnan stämplades direkt som ett kulturellt problem därför att både förövaren och offret är personer med invandrarbakgrund. Det är helt enkelt något som sker utanför gruppchefens och hennes kollegors mentala karta. uppfattade det snarare som ett akut problem och tänkte 271 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 mer på barnens hantering av krisen. Hennes version skiljer sig från de övriga socialarbetarna eftersom hon är medveten om att våld tilldelas en kulturell förklaring eftersom de inblandade anses vara kulturellt olikt oss. avmystifierar föreställningar om kulturen som den legitima orsaken till våld mot kvinnor. Hon har en annan syn på kulturkompetens än : : Det handlar om att sätta sig i deras position. Som socialarbetare måste man tänka att alla klienter som kommer från samma land är inte lika. Klienterna måste ju få möjligheten att diskutera sina erfarenheter . Det kan inte vara så att allt svenskt är bra och allt utländskt är dåligt. Klienterna måste ha rätten att komma till tals och det gäller att lyssna på dem. Det finns en omedveten attityd hos socialarbetaren att han eller hon vet klientens bästa. Dessutom tror jag inte på neutralitet hos socialarbetare och hur de behandlar sina klienter. berättelse om kulturkompetens handlar inte längre om att läsa sig in på andra kulturer eller att ha förtingligande syn på kultur, utan hon är i samma linje som Dominelli (2004) att socialarbetarna måste beakta det unika hos klienterna och avstå från att enhetliggöra identiteter och kulturer. fäster hon sin uppmärksamhet på etnocentrism där allt avvikande stämplas som dåligt samt att socialarbetarna implicit försöker tvinga klienten att anpassa sig till sådant som kallas för svenskt. intresserar sig även för klientens skildring av hennes/hans egen situation, därtill att socialarbetarna bör aktivt lyssna på klienten, det handlar ju trots allt om klientens liv och välbefinnande. Socialarbetarna är inte neutrala aktörer i samhället och i sina relationer med klienter, de har en funktion, nämligen att hjälpa klienter och korrigera eller adaptera klienterna till det normala (Humphries 2000, 2000, Järvinen 2002). Denna normalitets diskriminerande potentialer och mekanismer torde särskilt undersökas och blottläggas. pekar på de problem hon möter i sitt arbete med klienter med invandrarbakgrund. Det gäller främst tvångsäktenskap och exemplifierar med ett fall: Brodern kommer hit och berättar att han kommer att döda sin syster om hon inte gifter sig med sin kusin. Systern har hittat på historier för att träffa sin pojkvän, även han är också från . Men han är inte för bra för henne eftersom det inte är någon kusin. Vi svenskar har inte inflytande över våra barn med vilka de ska gifta sig. Vi kan försöka men till slut är det de som bestämmer. Vi har också haft det så som invandrarna för 100 eller . De kanske inte har kommit så långt. De lever fortfarande kvar i det gamla. SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom bör ta broderns hot på allvar och skydda flickan. Ett sådant ingripande från sida är välgrundat eftersom det föreligger ett reellt hot mot flickans säkerhet. Tvångsäktenskap bör inte accepteras i och flickans berättelse och rop på hjälp måste uppmärksammas. Dock, märk väl att personer med invandrarbakgrund hänvisas till . Enligt utsaga ligger personer med invandrarbakgrund (muslimer) efter i en förmodad linjär utvecklingslinje och tidsaxel. Vidare har svenskarna passerat den tidpunkten som personer med invandrarbakgrund befinner sig i . Det är en myt att föräldrarna inte har något att säga till när deras barn väljer ett partner. Faktorer som klass, sexualitet, religion och etnicitet är avgörande för en persons beslut vid val av livspartner. analys av skillnader mellan klienter med invandrarbakgrund och svensk bakgrund: Stället jag jobbade på innan jag flyttade till X (ett marginaliserat och stigmatiserat område), basbehoven var uppfyllda. De hade språket, därmed kunde de ta del av svenska nyheter, svenska tidningar. Man följde vad som hände i . Även om de hade stora sociala problem så var man ändå en del av språket. Skillnaden är att de (svenskarna) hade en starkare anknytning till samhället än vad de här (invandrarna) har. Även om de var psykiskt sjuka eller missbrukare så var de ändå bättre anpassade till det svenska samhället. Analysen som gör skapar en hierarki där svenska klienter hamnar inom kategorin värdiga och önskvärda klienter. Klienter med invandrarbakgrund behöver enligt hennes analys genomgå flera steg eller faser för att komma närmare den kategorin och samhället. Att vara en klient/person med invandrarbakgrund innebär enligt en förmodad sämre anpassning. Oavsett vad svensken gör, så är den svenska klienten enligt en bättre anpassad individ. Avsaknad av det svenska språket stämplas som en social problematik som antas vara värre än psykiskt sjuka eller missbruk. Rasism och integration i det mångkulturella Här nedan kommer jag att gå igenom olika diskurser om rasism, integration, muslimer, personer med invandrarbakgrund, kultur och segregation i som respondenterna redogör för. Jag anser att socialarbetarnas förståelse av rasism/diskriminering har 273 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 konsekvenser för vilka åtgärder och lösningar man bör föreslå för att bekämpa rasism och diskriminering. Ett anti-rasistiskt medvetande inom socialt arbete är centralt för att man ska förstå mötet mellan socialarbetarna och klienter med invandrarbakgrund på . Min definition av integration är att personer med invandrarbakgrund skall omfattas av sociala, politiska, juridiska och ekonomiska rättigheter på samma villkor som svenskarna, det inbegriper självklart även skyldigheter. Socialarbetaren som arbetar med barn och familjer uppfattar integration på följande sätt: Integration är inte för mig det som staten lägger fram. Enligt staten ska man blanda med statens medel. Man har ett program, tunga program , bostadsprogram, styra boende, dra dit två svenskar, en invandrare, två invandrare och en svensk. Staten vill väl. Men för mig är den praktiska integrationen så här: vi är människor, vi behöver, man kommer från olika förhållanden, man söker sig automatiskt till sitt språk och sin etnicitet. Det är därför det blir som i och områden. Kommer man från ett land, eller en region där det är krig. Vi pratar inte om låtsaskrig som vi här i ser på TV, utan det gäller svåra omständigheter som dessa människor har levt under. Då blir ett ganska stort paradis. Hindren till integration är arbetsmarknaden. Jobben börjar ta slut, även för ursprungsbefolkningen. Man väntar på bättre tider. Kanske det svänger. Det är bättre att svänga i gräddburken än att svänga i en tomburk. syn på integration är pessimistisk. Utifrån sin essentialistiska syn på etnicitet och kultur (2002) förkastar han statliga ingripande till förmån för integration när han framhåller att det är naturligt att individer ur samma grupp söker sig till varandra. Personer med invandrarbakgrund bor i förorter och beblandar sig inte med majoritetssamhället därför att de vill vara med sina egna grupper. synsätt på integration reflekterar det svenska talesättet: lika barn, leka bäst. Härmed utesluter han diskurser där personer med invandrarbakgrunds koncentration till olika förorter i och förklaras av koloniala bilder och social exkludering/segregation av De andra (icke-vita, muslimer, araber, afrikaner, sydamerikaner och asiater). menar således att personer med invandrarbakgrund ska vara förnöjsamma med det de redan har i . Det anses trots allt vara bättre än det de hade i sina krigshärjade hemländer. I ett egalitärt och demokratiskt samhälle så skall alla människor omfattas av samhällets resursfördelning på samma villkor. Enligt premisser så kan personer med invandrarbakgrund välkomnas som medlemmar i gemenska274 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom pen, dock på ett underordnat villkor. När det gäller företräde till arbete så bör svenskarna komma först eftersom de har varit här längre än de nya medlemmarna som har invandrarbakgrund vilka emellertid bör nöja sig med att svänga i gräddburken än att svänga i en tomburk. Detta synsätt återspeglar en chauvinistisk social- och arbetsmarknadspolitik. Välfärden gäller alla, men de riktiga svenskarna först. fångar upp integrationen och säger: Det här är en gissning och jag kan bara känna att ju längre bort du kommer ifrån desto svårare blir det med acklimatisering. Jag tror själv om man är finländare, polack eller islänning eller något sådant, så har man mycket lättare att acklimatisera. Jag menar om jag ska flytta till eller , så är det som dag och natt. Det skulle vara otroligt mycket enklare för mig att bo i . Det är ju precis likadant för dem också. Jag skulle känna igen det polska samhället och den polska kulturen och människornas sätt att leva. Det polska samhället är mycket likt mitt, det svenska sättet. Vi är uppbyggda på samma sätt. Familjerna har samma sorts betydelse. Jag kommer till någonting jag är uppfostrad till. Jag behöver inte anstränga mig. Det är därför jag kan tänka mig att det blir svårare att ju längre bort du kommer ifrån, desto större skillnader finns mellan samhällen eller samhällsskikten. (2002) underströk att kulturavstånd används i offentliga sammanhang som en betydelsefull förklaringsvariabel till varför vissa personer med invandrarbakgrund inte kan integrera sig i det svenska samhället, Deras slutsatser återspeglas tydligt i påstående. Muslimer, araber, afrikaner, asiater och latinamerikaner hamnar inom kategorin ju längre bort, desto svårare förutsätts det bli med integration för deras del. Men ju närmare man är , vilket med andra ord implicerar vita kristna européer/västerlänningar, så ligger integrationen räckhåll. Privilegiet som vithet tilldelar är obestridligt både lokalt och globalt. Historien säger också något annat om hur man har sett på finländare eller polacker, de har också utsatts för diskriminering i . Dock har deras situation förbättrats i många avseende i jämförelse med icke-europeiska personer med invandrarbakgrund. Invandrarbegreppet inbegriper inte i praktiken vita människor som i många andra europeiska länder. Diskursen om vilka som är invandrare och vilka som är riktiga européer som förs på den högre politiska nivån, i media och forskning påverkar även direkt vanliga människors föreställningar och attityder till dessa. Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 säger val av en polack och en iranier någonting om hur det förhåller sig i ; vilka grupper som löper risk att utsättas för diskriminering och vilka som är välkomna. analys av integration: Som jag har förstått det så har de (invandrarna) hamnat i förorterna i storstäderna. Folk från olika länder har letat sig efter varandra i olika stadsdelar i hyreslägenheten. Det har blivit klumpvis från olika kulturer. Så kan man säga att de har misslyckats med att blanda svenska och invandrare så att ska bli på ett bra sätt. Socialarbetaren som har arbetat med klienter med invandrarbakgrund på olika håll i yttrar sig om integration enligt nedan: Integration är att svenskar och invandrare ska kunna leva tillsammans men man måste också ha sina kulturer och seder. ska vi kunna bo i samma bostadsområde. Det ska vara naturligt och att vi inte ska vara segregerade från varandra. Det är vida accepterat inom forskningen att kultur fungerar som ett surrogat för rasbegreppet och därmed även mera politiskt korrekt och legitimt. hävdar att olika kulturer har sökt sig till varandra och får det att framstå som om det vore självvalt och att staten därför bör vidta åtgärder för att blanda olika kulturer. Integration skall undersökas i relation till segregation precis som gör med hänsyn till bostäder. Varken eller beaktar sociala strukturer som kan ha djup inverkan på föreliggande sociala relationer och att det finns strukturer som rumsligt diskriminerar och utesluter individer och grupper (främst utomeuropéer) från en jämlik resursfördelning i samhället. Däremot är och mer positiv till integration än som tycker att integration endast är något statligt och omöjligt eftersom sociala/etniska/kulturella grupper vill leva åtskilda. anser att det är möjligt att ha en egen identitet och leva i samma bostadsområde med andra grupper. Benhabib (2004, jfr 1997:53) har rätt när hon säger att kultur och identitet används som synonymer. Om man konceptualiserar kultur och identiteter som synonymer så riskerar man att förfrysa människorna och deras kulturella identiteter. Kulturer är inte geografiskt bundna och det är faktiskt möjligt att kombinera olika identiteter (svensk, europé, arab eller ) och kommunicera dem beroende på situationens krav. formulerar sitt perspektiv på integration: 276 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom När jag tänker på integration då tänker jag på tvång, att tvinga folk att leva som vi gör här i . Varför ska vi tvinga dem att leva som svenskar? Integration ska rikta sig mot lika möjligheter när det gäller jobb, studier och bostad, självklart det gäller även skyldigheter. Man kan inte tvinga människor att leva och tänka som svenskarna gör. Alla svenskar tänker ju och lever inte precis på samma sätt. Jag har funderat och tänkt på det här att leva som en svensk, man kan fråga sig vad det betyder. I ett mångkulturellt samhälle måste man få ha sin åsikt inom lagens gränser. Alla måste ju vara med och tänka, vi svenskar kan inte tänka åt alla, alla måste vara med. är inte ett mångkulturellt samhälle, visst finns det människor från olika länder, men de får inte vara med och tycka till. De är ju invånare i det här landet och därför borde de vara med. Som det förefaller ovan så är kritisk mot assimilationspolitiken i som går under integrationens täckmantel. Hon menar att dagens integration återspeglar den funktionalistiska visionen om ett samhälle med en kultur som yrkar på homogenisering i samhället. Vad avser är att integration bör konkretiseras så att det ska omfatta arbete, utbildning och bostäder. betonar hon invandrarnas delaktighet och röst i samhället vilket uttrycker ett anti-rasistiskt medvetande (Dominelli 1997). problematiserar även det dunkla begreppet svensk och anser att det inte är entydigt vad man menar med att leva som svensk och vara svensk. Dessutom accentuerar hon att inte är ett mångkulturellt samhälle, eftersom personer med invandrarbakgrund inte har samma rättigheter i samhället och är inte medaktörer till samhällets utformande. säger att integration rör sig om: arbete och svenska folkets inställning. Jag tror att svenskarna är mycket mer rasistiska än vad man vill påstå. Det måste finnas en anledning till varför största delen av invandrarna inte får något jobb och varför man väljer att anställa en svensk framför en invandrare. Socialarbetaren som är född i ett arabisktalande land och kom till menar att problemen för personer med invandrarbakgrund: handlar om arbetslöshet, bostadssegregation och segregering. Invandrarnas problem har med samhället att göra. och delvis riktar uppmärksamheten mot de arenor som personer med invandrarbakgrund inte får tillgång till på samma villkor. De sociala problemen är inte självvållade utan har 277 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 att göra med social exkludering från samhället. som är från och bor i , har jobbat länge i marginaliserade/stigmatiserade områden och anser att: Invandrarnas situation är en politisk fråga, det gäller facket, det gäller arbetsgivare, det gäller arbetsmarknaden. Att invandrarnas har det svårt här i är inte endast ett problem för invandrarna utan det är ett samhällsproblem som gäller alla i . Vad tycks mena är att resursfördelningen i samhället och situationen för personer med invandrarbakgrund måste politiseras i sociala termer och därmed erhålla ett offentligt erkännande. Det är många huvudaktörer som måste involveras i denna process . anser att rasismen är ett betydande problem för : Det finns en dold rasism och fördomar som är mycket farligt i . De skinnskallar som är ute, skriker och springer. Det är inte de som är farliga utan det är de som sitter och har makt och bestämmer. Deras rasism är mycket farligare eftersom de har makt. Här i försöker människorna ge sken av att vara neutrala inför olika människor. Men det existerar ingen neutralitet. Rasismen i är inte så att svenskar kommer fram till dig och säger att jag inte gillar dig för att du är invandrare. Man går runt med den. Jag ska berätta en historia för dig. Jag var nämligen på en fest som en kvinnlig arbetskamrat hade organiserat. Hon är svenska. Hon är jättetrevlig och frågade mig om jag ville komma på hennes fest. Jag gillar ju henne och sa ja. Jag gick på festen och det var ett typiskt svenskt födelsekalas med svenska flaggan och tårtan. Jag råkade sitta vid hennes man. Vi presenterade oss för varandra. Han var tandläkare och sa ingenting på . Men varje gång han ville säga något ville han framställa sig själv som progressiv. Efter att han har druckit några glas vin, då sa han till mig: Tänk om du har en dotter! Jag sa att jag har en dotter. Så fortsätter han: tänk om hon börjar träffa en svensk kille? Vad skulle du säga? Jag svarade att jag har en dotter och hennes pojkvän är svensk. Vad vill du att jag ska säga? Men han fortsatte och ställde samma fråga: tänk om du har en dotter och hon skulle träffa en svensk? Hur skulle du reagera? Jag sa ju till dig att jag har en dotter och hon träffar en svensk kille. Det jag har berättat för dig är inget tänk om utan en verklighet. Till slut ropade jag på min arbetskamrat och sa till henne att hennes man är väldigt jobbig och att jag inte ville stanna kvar på festen. Barzoo: Vad tänkte du då? : Vad tror du? Jag tänker att han är en rasistjävel som först framställer sig själv som en öppen och progressiv person men visar senare ett rasistiskt ansikte. Jag skulle respektera honom mycket mer om han sa: hej, jag heter och jag är tandläkare och är gift med och jag hatar invandrare. Även om jag skulle tycka att han var otäck och konstig, skulle jag åtminstone veta att han var rasist. Han visar sig först som en ängel och slutar som en djävul. SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom antyder ovan att diskriminering verkar mycket på ett subtilt plan. låter han påskina att diskriminering inte är som den dominerande diskursen i vill framställa, nämligen att det är något hemmahörande hos några vilsna och galna skinnskallar utan man glömmer bort att även vanliga svenskar kan handla diskriminerande eftersom deras handlingar återspeglar en specifik samhällsordning som reproducerar sociala ojämlikheter och privilegierar vissa grupper och individer i samhället. Att endast hänföra rasism till enstaka galningar och skinnskallar kan leda till att man försummar som Husband (1991:50) påpekar att det existerar politikens värld, statens värld och strukturernas värld. Ahmads närvarande på festen var ett kollektivt kurdiskt närvarande på festen, eftersom han inte får vara någon självständig individ med egna handlingsmöjligheter, utan måste representera samtliga kurder. Han förstår att mannens utfrågningar är ett sätt att särskilja honom från den svenska närvaron på festen, du är kurd, därför måste du vara annorlunda och därmed är du inte någon av oss. Det spelar föga roll hur länge han har bott i och vilken utbildning han har och vilka erfarenheter han har. Utan det som fascinerar tandläkaren är om gör sin dotter illa om hon träffar en svensk kille eller inte. Tandläkaren nöjer sig inte med att berättar att hans dotter faktiskt träffar en svensk kille och att han inte har några invändningar mot hennes val. Ahmads berättelse och motdiskurs passar inte in i hans invanda stereotypa mentala landskap. Det finns säkert kurdiska föräldrar som inte vill acceptera sina döttrars eller söners val utanför sin egen etniska grupp. bör man komma ihåg att svenska föräldrar kan uppvisa en motvilja mot att deras barn träffar så kallade invandrarkillar eller turkar. framhåller att även inom finns liknande problem med stereotyper och diskriminering mot män med invandrarbakgrund: Det händer ibland när en kvinna och en man med invandrarbakgrund har problem och kvinnan går till och gråter. Då är man väldigt snabb med att hänga mannen. Man tar kvinnans parti och mannen kan inte påverka någonting eftersom han är invandrare och redan dömd. Då märker mannen att han blir diskriminerad som en invandrarman . Det är inte så att invandrarmannen är alltid skyldig. Det finns också kvinnor som kan göra fel. Invandrarmannen har svårare att hävda sig hos eftersom det finns en klar bild av hur han ska vara. Då blir hans berättelse hos inte intressant. Mina svenska arbetskamrater brukar ibland fråga mig vilket land klienten kommer ifrån. Jag kan då säga till exempel att han är kurd, då kan de säga: aha, han är . Han slår sin fru för att han är . Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 De tror att feminism inte finns bland muslimer och att kvinnor sitter där och väntar på att bli slagna av sina män. Som invandrare blir man kollektivt dömd. berättelse om vilka skillnader som föreligger när män med invandrarbakgrund och svensk bakgrund slår kvinnor, bekräftar Ahmads version: Man (män med invandrarbakgrund) använder sig av kultur och religion för att få makt över kvinnor. Svenska familjer, det är en vuxen man som spöar upp sin fru, i en invandrarfamilj så är det en bror som läxar upp sina systrar. Skillnaden är att den svenska mannen använder sig inte av islam eller , det gör ju däremot den afghanska pojken, men skillnaden är ju inte så stor eftersom både två slår för att ha makt över någon annan. Jag tror att svenska män är klena, han slår för att han inte har så mycket att säga till. är motsägelsefull när hon diskuterar våld mot kvinnor begångna av svenska män och personer med invandrarbakgrund. Det finns säkert många män som försvarar sitt våld mot kvinnor med hänvisning till religion, kultur, psykiskt sjuka, svartsjuka och försöker rättfärdiga det med dessa "svepskäl. Männen använder det nakna våldet för att vidmakthålla sin överordnade maktställning gentemot kvinnan. Det säger även . Däremot skapar hon en polarisering när hon säger att svenska män är klena och maktlösa. Klenhet och maktlöshet kontrasteras gentemot styrka, auktoritet och makt, som män med invandrarbakgrund förmodas besitta. bör vara tydlig i sina riktlinjer att kulturell relativism inte är lösningen på våld mot kvinnor. Den enskilda kvinnans liv och säkerhet går före mannens hänvisning till sakrala texter, kulturella uttryck, svartsjuka eller psykologiska orsaker. Med andra ord: misshandel är misshandel och mord är mord. Barzoo: Tar ni upp temat rasism här på ?