sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Att främja barns och ungdomars sociala och emo- utveckling. Teori och praktik. : ; 2003. 367.Wilson KG, Stelzer J, , Kral MJ, Inayatullah M, . Problem solving, stress, and coping in adolescent suicide attempts. Suicide Life Threat Behav. 1995;25(2):241-52. Perception of risk. 1987;236:280-5. : WHO; 2002. Towards a new modernity. : Sages; 1992. 371.Larsson B. Copingstrategier hos barn och tonåringar i skol- åldern. 1995(1):25-9. 372.Hampel P, Petermann F. Perceived stress, coping, and adjustment in adolescents. J Adolesc Health. 2006;38(4):409- 15. 373.Plancherel B, Bolognini M. Coping and mental health in early adolescence. 1995;18(4):459-74. Systematisk sammanställning av litteratur som behandlar effekter av olika former av coping. Tillgänglig på URL: wwwHTU .fhi.se/upload/ 12669/ coping.pdf 375.Glyshaw K, , Towbes LC. Coping strategies and psychological distress: prospective analyses of early and middle adolescents. Am J Community Psychol. 1989;17(5): 607-23. 376.Bombardier CH, D', . The relationship of appraisal and coping to chronic illness adjustment. 1990;28(4):297-304. 377.Ross CE, Mirowsky J. Explaining the social patterns of de- pression: control and problem solving--or support and talking? J Health Soc Behav. 1989;30(2):206-19. Successful prevention programs for children and adolescents. : Plenum; 1997. – en metod för hälsovägled- ning i årskurs 9. Tillgänglig på URL: 380.Hellsten T, Kronqvist D. Ju mindre du gör desto mer får du gjort: om livets paradoxer. : ; 2004. 381.De Graaf J, Wann D, . Affluenza: The All-Con- suming Epidemic. : Barrett-Koehler Publishers; 2001. The Paradox of Choice: Why . 383.Eccleston C, Yorke L, , , Mastroyannopoulou K. Psychological therapies for the management of chronic and recurrent pain in children and adolescents. Cochrane Database Syst Rev. 2003(1):CD003968. 384.McGrath PJ, , Keene D, , Lascelles MA, , et al. The efficacy and efficiency of a self-administered treatment for adolescent migraine. 1992;49(3):321-4. 385.Ewart CK, , Iwata MM, Coates TJ, Bullock R, . Feasibility and effectiveness of school-based relaxa- tion in lowering blood pressure. 1987;6(5): 399-416. 386.Goldbeck L, of autogenic relaxation training on children and adolescents with behavioral and emotional problems. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 2003;42(9):1046-54. 387.Means MK, Lichstein KL, Epperson MT, . Relaxation therapy for insomnia: nighttime and day time effects. 2000;38(7):665-78. 388.Osterhaus SO, Passchier J, van der Helm-Hylkema H, de , Orlebeke JF, de Grauw AJ, et al. Effects of behavioral psychophysiological treatment on schoolchildren with migraine in a nonclinical setting: predictors and process variables. J Pediatr Psychol. 1993;18(6):697-715. Treatment of childhood migraine with autogenic training and skin temperature biofeedback: a component analysis. 1995;35(1):10-3. 390.Kroner-Herwig B, Mohn U, Pothmann R. Comparison of biofeedback and relaxation in the treatment of pediatric headache and the influence of parent involvement on outcome. Appl Psychophysiol Biofeedback. 1998;23(3):143-57. 391.Sartory G, Muller B, Metsch J, Pothmann R. A comparison of psychological and pharmacological treatment of pediatric migraine. 1998;36(12):1155-70. 392.Scharff L, , Masek BJ. A controlled study of minimal-contact thermal biofeedback treatment in children with migraine. J Pediatr Psychol. 2002;27(2):109-19. 393.Wenck LS, Leu PW, D'Amato RC. Evaluating the efficacy of a biofeedback intervention to reduce children's anxiety. J Clin Psychol. 1996;52(4):469-73. 394.Humphreys PA, Gevirtz RN. Treatment of recurrent abdominal pain: components analysis of four treatment protocols. J Pediatr Gastroenterol Nutr. 2000;31(1):47-51. 395.Baumeister RF, , Krueger JI, Vohs KD. Exploding the self-esteem myth. 2005;292(1):70-7. 396.Andrews JA, . Examining the reciprocal relation between academic motivation and substance use: effects of family relationships, self-esteem, and general deviance. J Behav Med. 1997;20(6):523-49. 397.Bandura A. Self-efficacy: The Exercise of Control. Basingstoke: W H ; 1997. 398.Bandura A, Pastorelli C, Barbaranelli C, Caprara GV. Self- efficacy pathways to childhood depression. 1999;76(2):258-69. 399.McFarlane AH, Bellissimo A, role of family and peers in social self-efficacy: links to depression in adolescence. Am J Orthopsychiatry. 1995;65(3):402-10. 400.Benight CC, . Coping self-efficacy perceptions as a mediator between acute stress response and long-term distress following natural disasters. J Trauma Stress. 2002;15(3): 177-86. De kallar oss unga. Attityd- och värderingsstudie . Tillgänglig på URL: 402.Antonovsky A. Health, stress and coping. New perspectives on mental and physical well-being. : Jossey- Bass; 1979. 403.Cederblad M, . of coherence – a concept influencing health and quality of life in a Swedish psychiatric at-risk group. Isr J Med Sci. 1996;32(3-4):194-9. 404.Nasser EF, Overholser JC. Recovery from major depression: the role of support from family, friends, and spiritual beliefs. Acta Psychiatr Scand. 2005;111:125-32. 405.Walsh K, King M, , Tookman A, Blizard R. Spiritual beliefs may affect outcome of bereavement: prospective study. Br Med J. 2002;324:1551. 406.Balk D. Sibling death, adolescent bereavement, and religion. Death 1991;15(1):1-20. 407.Neeleman J, . Suicide, religion, and socioeconomic conditions. An ecological study in 26 countries, 1990. Journal of epidemiology and community health. 1999;53(4):204-10. 408.Eckersley R, Dear K. Cultural correlates of youth suicide. Soc Sci Med. 2002;55(11):1891-904. 409.Nisbet PA, Duberstein PR, Conwell Y, Seidlitz L. The effect of participation in religious activities on suicide versus natural death in adults 50 and older. 2000;188(8):543-6. Regeringens proposition 1996/97:60. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Tillgänglig på URL: Vårdens svåra val. Tillgänglig på URL: wwwHTU .regeringen.se/sb/d/108/a/25124 Källa till chans. Nationell handlingsplan för den social barn- och ungdomsvården. SOU 2005:81; 2005. Åtgärder för att stärka barnkompetensen inom hälso- och sjukvården. Tillgänglig på URL: Hälso- och sjukvårdsstatistisk årsbok 1999; 1999. Från dubbla spår till Elevhälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling. Utbildnings- departementet, 2000. Tillgänglig på URL: / 416.Areskog B, , Bremberg S, , , Mobjörk S, et al. Ungdomsmottagningen i – redo- visning av 3 1/verksamhet. 1981;78:4135-8. 417.Wiksten-Almströmer M. Ungdomsmottagningar – nätverk med helhetssyn på ungas problem . 2006;203:289-92. 418.Platon, , . : Nya Doxa; 1993. , The Free En- cyclopedia, 2005. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/ Modernity , , 2005. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/ Postmodernity 421.Aries P. Centuries of childhood. : ; 1962. 422.Furedi F. The children who won't grow up. 2003(29 ). 423.Fornäs J, red. Ungdomskulturer: identitet motstånd. : Symposium; 1987. Class, status, party. In: , Mils CW, editors. From : Essays in sociolog. : Routledge and Kegan ; 1958. 425.Twenge JM, , Im C. It's beyond my control: a cross- temporal meta-analysis of increasing externality in locus of control, 1960-2002. 2004;8(3):308-19. 426.Inglehart R. Modernization and postmodernization. Pinceton, NJ: ; 1997. 427.Inglehart R, Welzel C. Modernization, cultural change, and democracy. , MA: ; 2005. 428.Inglehart R. Globalization and Postmodern . at , 2005. Till- gänglig på URL: wvs.isr.umich.edu 429.Holmberg S, , , red. Lyckan kommer, lyckan går: trettio kapitel om politik, medier och samhälle: SOM-undersökningen 2004. : ; 2005. The nature of human values. : Free Press; Collier ; 1973. in Psychiatric Morbidity With Cultural Values: A Analysis. German J Psychiatry. 2001;4:17-23. 432.Norris P, Inglehart R. Sacred and Secular. : ; 2004. 433.Kautto M, , Hvinden B, , Uusitalo H, editors. Nordic welfare states in context. : Routledge; 2001. Välfärdsbokslut för 1990-talet. : ; 2001. 435.Illich I. nemesis. : Pantheon; 1976. The Overpraised American. 2005(133). 437.Furedi F. Therapy culture: cultivating vulnerability in an uncertain age. : Routledge; 2004. 438.Sommers HC, Satel S. One Nation Under Therapy: How the Helping Culture Is Eroding Self-Reliance: 's Press; 2005. The Culture of Narcissism. : ; 1978. 440.Svendsen L. Terapikulturen sjukförklarar människolivet SvD. 2006(). : ; 1963. Varat och intet. : Korpen; 1983. 443.Aronen ET, Soininen M. Childhood depressive symptoms predict psychiatric problems in young adults. Can J Psychiatry. 2000;45(5):465-70. 444.Bremberg S, Hjern A, . Barns uppväxtmiljö styr kognitiv utveckling. BVCs 4-årskontroll redskap i planering. 1996;93(17):1614-6. To bully/victim problems in school: Intervention and Prevention. : , ; 1991. 2006 (Personligt meddelande) 447.Hedwall K, , Skjönberg B, . Att granska och förbättra kvalitet. Om kvalitetsutveckling i skola, förskola, skolbarnsomsorg och vuxenutbildning – en kunskapsöversikt över aktuell forskning och utveckling samt dokumenterad er- farenhet. : Myndigheten för Skolutveckling; 2002. Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning. Skr 19996/97:112. : Utbild- ningsdepartementet; 1996. , The Free Encyclo- pedia, 2005. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/Kaizen Tillgänglig på URL: wwwHTU .ne.se/jsp/search/article.jsp?i_artUTH _id=234212 451.Holmstrand L, Härnsten G. Förutsättningar för forsknings- cirklar i skolan. En kritisk granskning. Myndigheten för Skolutveckling, 2003. 452.Scherp H. PBS - problembaserad skolutveckling. Tillgänglig på URL: / Balanserade styrkort i . Stad, 2006. Tillgänglig på URL: 454.Bremberg S, Denneberg I, , , . Elever lär sig minska risken för arbetsskador genom att för- bättra skolans arbetsmiljö. Ett försök vid gymnasiets yrkes- linjer. Grön rapport no 264. : Arbetsmiljöfonden och Socialmedicin, Kronan; 1991. , The Free En- cyclopedia, 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/ ISO_9000 : ; 1995. , , 2006. Tillgänglig på URL: en.wikipedia.org/wiki/ _Strategy Blott lik gagnar föga till. , 2005-12- 14, 2005. Tillgänglig på URL: 459.Schröder L. Ungdomsarbetslösheten i ett internationellt perspek- tiv. : (); 2000. 460.Lindquist U, , Wennemo I. Felinriktad yrkes- utbildning ger brist på industriarbetar. 2006(). 461.Lindquist U. Gymnasieskolans program riktade mot industrin. i , 2006. Tillgänglig på URL: Delbe- tänkande av Koordinatorn för unga till arbete SOU 2006:61. : Utbildnings- och ; 2006. Arbetslivet som lär- miljö Dir. 2006:34. Utbildnings- och , 2006. Tillgänglig på URL: rixlex.riksdagen.se Nationella kvalitetsgranskningar 2000 : ; 2000. Utvärdering av vägledning inom det offentliga skol- väsendet. Tillgänglig på URL: Tillgänglig på URL: Förordning (2001:309) med instruk- tion för . Tillgänglig på URL: Förordning (2002:1085) med instruk- tion för . Tillgänglig på URL: Förordning (1996:570) med instruktion för . Tillgänglig på URL: Öppna jämförelser av landstingens sjukvård. , Kommuner och Landsting, , 2006. Tillgänglig på URL: 471.Öfverberg C, Bremberg S. Går det att förklara varför ungdomars psykiska hälsa är bättre i vissa skolor? En studie av skydds- faktorer i olika skolmiljöer. : Samhällsmedicin; 2000. 472.Nilsson B. FoU enhetens arbete vid SKL. 2006 (Personligt meddelande) Jämförelsevis - Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och landsting. Tillgänglig på URL: 474.Frampton I, et al. Tillgänglig på URL: / Tillgänglig på URL: Granskning av lärarutbildningen: Lärarutbild- ningen har allvarliga brister. Tillgänglig på URL: web2.hsv.se/publikationer/pressmeddelanden/2005/05032 1_1a.shtml When do preschool conduct problems link to social adjustment problems? In: , RR, , , editors. Developmental Science and the Holistic Approach: ; 2000. 478.Mellbin T, , Vuille J. Från till 10. : ; 1982. 479.Verhulst F, . Six-year developmental course of internalizing and externalizing problem behaviors. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 1992;31(5):924-31. School influences on children's development. J Child Psychol Psychiatry. 1994;35(1):135-70. 481.World Health Organisation. Prevention of Mental Disorders; 2004. Resursfördelning i åtta kommuner. En pilot- studie med fokus på barn och unga. Tillgänglig på URL: Hälso- och sjukvårdslag (1982:763). Tillgänglig på URL: 484.International Society for Equity in Health. Tillgänglig på URL: /workdef_en.htm Mål för jämställdhetspolitiken. Till- gänglig på URL: Från barndom till vuxenliv: en översikt av longitudinell forskning. : och socialt arbete; 2003. Tillgänglig på URL: Tillgänglig på URL: Mätning av barns och ungdomars psykiska hälsa – förslag till nationella och återkommande undersökningar. : ; 2005. 490.Goodman R, et al. Comparing the strenths and difficulties Questionnaire and the CBCL: is small beatiful? 491.Goodman R. Psychometric properties of the strength and difficulties questionnaire. and adolescents psychiatry. 2001;40:1337-45. 492.Hagquist C, Andrich D. Measuring subjective health among adolescents in . A Rasch-analysis of the HBSC – Instrument. 2004;68:201–20. 493.Giles J. Internet encyclopaedias go head to head. 2005;438(7070):900-1. Ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan. Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Med ungdom avses i detta sammanhang i huvudsak barn och ungdomar mellan . Utredaren skall sammanställa kunskap om vilka faktorer i ung- domars livssituation som orsakar stress och föreslå metoder och tillvägagångssätt för att bidra till att minska orsakerna till stress. Utredaren skall också överväga hur samhällets insatser kan sam- ordnas för att motverka stress bland ungdomar. Vidare skall utredaren lämna förslag till förbättringar när det gäller att följa utvecklingen av ungdomars psykiska hälsa och övrig statistik och kunskapsinsamling på området. Utredaren skall också ur ett helhetsperspektiv analysera samhällets stöd till de drabbade och identifiera områden av särskild vikt för ungdomars psykiska hälsa som kan behöva utvecklas och stärkas. I propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd (prop. 2004/05:2), föreslog regeringen två övergripande mål för den nationella ung- domspolitiken. Målen skulle ersätta de tidigare antagna målen för den nationella ungdomspolitiken. I propositionen presenterade re- geringen vidare bland annat ungdomspolitiska prioriteringar och ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. Frågor som angavs bli prioriterade i arbetet för att förbättra ungdomars tillgång till makt och välfärd är att öka sysselsättningen, stärka ungdomars tillgång till utbildning och att göra fler bostäder tillgängliga för ungdomar. Regeringen angav också att insatser för ungdomars hälsa och trygghet, ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet samt ungdomars möjlighet till fritid och kultur var prioriterade. har ställt sig bakom förslagen i propositionen om nya övergripande mål och huvud- områden för samordning och redovisning av den nationella ung- domspolitiken samt ändringar i skollagen (1985:1100) (bet. 2004/05:KrU02, rskr. 2004/05:94). Ungdomar och psykisk ohälsa Att skapa förutsättningar för en god hälsa är kanske den mest grundläggande aspekten av välfärd. Regeringen har drivit en aktiv välfärdspolitik och gjort omfattande satsningar på folkhälsan . De flesta barn och ungdomar mår bra i . Majoriteten av de tillfrågade i ungdomsgruppen i den s.k. ULF- studien (SCB:s studier om levnadsvanor 2002) bedömer sitt all- männa hälsotillstånd som gott eller mycket gott – av de unga männen och av de unga kvinnorna (i åldern 16–). Även i internationell jämförelse har svenska ungdomar det ge- nerellt sett mycket bra. ökar utsattheten och ohälsan hos vissa grupper av ungdomar. Ett ökande antal ungdomar vittnar om olika former av psykosomatiska besvär såsom huvudvärk, ångest, sömnbesvär och svårigheter att klara vardagen, vilket kan utgöra ett allvarligt hinder för deras möjlighet till välfärd. Enligt Folkhälso- rapport har för såväl pojkar som flickor andelen med ett eller flera psykosomatiska symptom ökat kontinuerligt . försäljning av antidepressiva läkemedel till ungdomar i åldern15–fördubblades . Enligt Folkhälsorapporten betingas denna konsumtionsök- ning troligen i första hand av att läkare numera är mer benägna att skriva ut dessa läkemedel till unga patienter än vad de varit tidigare. Ökningen av psykisk ohälsa bland ungdomar kan få allvarliga och långsiktiga konsekvenser både för de drabbade individerna och för samhällsekonomin. Forskningen visar att psykiska besvär så- som ängslan, oro, ångest, sömnproblem och nedstämdhet har sam- band med förhållanden i samhället som berör den enskildes livs- situation. Besvären kan variera beroende på kön, ålder, etnicitet, geografisk hemvist, funktionshinder, sexuell läggning, socialt nät- verk, social position och materiella resurser. Stress är ett växande problem bland barn och ungdomar. I sin grundform är stress en naturlig reaktion på en situation som upp- levs som utmanande. Skadlig blir stressreaktionen först om den är långvarig och om ingen återhämtning tillåts. Långvarig stress kan orsaka olika former av kroppsliga symptom. Kroppsliga symptom som exempelvis huvud-, mag- och ryggvärk kan föregå psykiska besvär, men de kan också vara en konsekvens av psykisk ohälsa och används därför ofta som en indikator på lindrigare former av psy- kiska besvär (s.k. psykosomatiska symptom). Andelen ungdomar som upplever lätt ängslan, oro eller ångest har tredubblats /89. Även sömnbesvär har nära tre- dubblats bland äldre ungdomar mellan . Unga kvinnor, ungdomar födda utomlands, ungdomar som bor i storstäder och elever i gymnasieskolan anger i högre utsträckning än andra ung- domar att de upplever stress. Diskriminering på grund av bland annat kön, etnisk eller kultu- rell bakgrund, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder le- der till att många ungdomar mår dåligt. Undersökningar i och tyder på att unga homosexuella, bisexuella och transper- soner i många avseenden har en sämre psykisk hälsa än andra ung- domar. Många flickor och unga kvinnor utsätts för sexuella trakas- serier och våld av såväl äldre som yngre män. Även pojkar och unga män blir trakasserade på grund av kön, då vanligtvis av andra pojkar och män. Sambandet mellan ungdomars drogvanor och psykisk hälsa har studerats sparsamt. Emellertid visar uppgifter från en studie i bland 2 000 elever att det förekommer att elever dricker när de känner sig nere eller har problem. Från årskurs 7 till årskurs 8 fördubblades denna andel bland flickorna. Dialogforum om hälsa och utsatthet Inom ramen för de dialogfora som ungdomsministern genomförde under beredningen av den ungdomspolitiska propositionen disku- terades bland annat området hälsa och utsatthet med ett antal ung- domsorganisationer. Flera av deltagarna uppgav att stress var en viktig orsak till den försämrade psykiska hälsan hos ungdomar. Sär- skilt stressen i skolan lyftes fram och deltagarna efterfrågade ett ökat samarbete mellan skola, ungdomsråd och elevråd för att utar- beta konkreta åtgärder för att minska stressen. om stress i barns och ungdomars vardag I i barns och ungas vardag, (BR 2003:02) föreslår bland annat att reger- ingen tar initiativ till en kunskapsöversikt av befintlig forskning om barns och ungdomars negativa stress samt att resultatet görs vägle- dande för fortsatta insatser med utgångspunkt i och den nationella ungdomspolitikens övergripande mål. Barnom- budsmannen föreslår vidare att regeringen i ökad utsträckning ver- kar för en helhetssyn på barns och ungdomars livsvillkor. Enligt ger tvärsektoriellt arbete på myndighetsnivå med utgångspunkt i och i den nationella ung- domspolitiken ett värdefullt kunskapsutbyte och skapar förutsätt- ningar för myndigheter som lyder under olika politikområden att gemensamt verka för att utvecklingen av negativ stress bland barn och ungdomar motverkas. I till 18 – fakta om barn och ungdomar (BR 2004:06) anges att stressen har ökat bland barn och ungdomar. Olika faktorer i skolmiljön är vad som stressar eleverna mest. Läxorna utgör stressmoment bland de äldre ungdomarna (och uppåt) och avsaknaden av lugn och ro bland de yngre (9–). Bland pojkar i åldern 10–är det som känner sig stressade en eller . Bland flickor i mot- svarande åldersgrupp ökar andelen med åldern. I åldersgruppen 16–svarar att de känt sig stressade . Mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag på en nationell kontinuerlig studie för att mäta barns och ungdo- mars psykiska hälsa. genomförde pilotstudier om psykisk hälsa bland skolelever i årskur- serna 6 och 9. Pilotstudierna genomfördes med hjälp av datainsam- lingar baserade på självskattning av psykisk hälsa och omfattade mer än 10 000 elever i 21 kommuner. Resultaten från pilotstudierna visar att upplevda psykosomatiska besvär ökar med barns och ung- domars ålder, att flickor upplever psykosomatiska besvär i betydligt större utsträckning än pojkar, att barn till utlandsfödda föräldrar har mer psykosomatiska besvär än barn till svenskfödda föräldrar samt att den psykiska hälsan varierar mellan olika geografiska om- råden. I vissa stadsdelar i var andelen ungdomar med be- svär mer än dubbelt så hög som i andra stadsdelar. I rapporten re- dovisas också resultat från undersökningar i som visar att skillnader i självskattad hälsa mellan olika ungdomsgrupper är stor och att gapet mellan ungdomar med bättre respektive sämre hälsa ökar . Stöd till föreningslivets arbete avsatte regeringen ur Allmänna arvsfonden till stöd för föreningslivets arbete med att motverka och förebygga psykisk ohälsa samt utveckla metoder för att bear- beta problem när de redan uppstått (U2004/2698/UNG). Stöd skall bland annat utgå till projekt som syftar till att stärka ungdo- mars tilltro till förmågan och möjligheten att själva – och tillsam- mans med andra – påverka sin vardag samt till metodutvecklingsar- bete för att förebygga negativ stress på lokal nivå. Vidare skall pro- jekt där vuxna tillsammans med ungdomar utvecklar metoder för att bearbeta och motverka problem när de redan uppstått få stöd, liksom projekt som utvecklar samverkan mellan olika sociala aktö- rer, offentliga samhällsorgan och ideella organisationer. Satsningen skall pågå . Behovet av en utredning Regeringen utpekar i propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd (prop. 2004/05:2), ungdomars hälsa som ett prioriterat om- råde inom ungdomspolitiken. Ökningen av självupplevd psykisk ohälsa har ökat hos ungdomar . Stress och symptom på stress hör till de vanligaste och snabbast ökande formerna av psy- kisk ohälsa bland ungdomar. Detta finns dokumenterat genom rapporter från flera myndigheter och organisationer. Bristen på kunskap om förändringar i barns och ungdomars psykiska hälsa över tid försvårar dock analysen av vilka orsakerna är. Det finns också ett behov av att samla den kunskap som finns för att kunna ge en helhetsbild av barns och ungdomars symptom och problem. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det finns ett behov av att låta analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan. En särskild utredare bör därför tillkallas. Uppdragets inriktning och omfattning Utredaren skall sammanställa kunskap om vilka faktorer i ungdo- mars livssituation som framkallar stress. Med ungdomar avses i detta sammanhang i huvudsak barn och ungdomar mellan . Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Kunskapssammanställningen skall om- fatta såväl projekt och utredningar inom olika samhällssektorer som aktuell forskning. Ungdomars vanor och hälsa utvecklas i samspel med omgiv- ningen, t.ex. med föräldrar, skolklassen och kamrater.