sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Vi har också sett att detta arbete i många fall avstannar när barnen lämnar förskolan och börjar förskoleklass. Ju äldre eleverna blir desto mer verkar intresset för att arbeta med jämställdhet minska. Detta är naturligtvis eftersom det betyder att eleverna riskerar att bli bedömda och behandlade utifrån stereotypa föreställningar om kön, något som strider mot läroplanernas intentioner. Det övriga skolsystemet måste därför inom detta område bli bättre på att fortsätta på det arbete förskolan har påbörjat. Vi anser att Myndigheten för skolutveckling borde få i uppdrag att utarbeta strategier och även lyfta fram lärande exempel så att den kunskap som arbetats fram i förskolan inte försvinner när barnen blir elever och börjar förskoleklass. I arbete för att få frågan och intresset att leva vidare spelar de 34 projekt som delegationen har beviljat medel en stor och viktig roll. De har redan i många fall fungerat som kunskapsgenererande centrum, men vi är också övertygade om att det finns mer kunskap att hämta och sprida. Vi anser att det är mycket viktigt att någon fortsätter att stötta projekten och sammanställa och sprida deras lärdomar. Vårt förslag är att detta uppdrag går till Myndigheten för skolutveckling. Vi anser också att det är av största vikt att det pedagogiska jämställdhetsarbetet inom förskolan beforskas mer. Detta eftersom vi under vårt arbete förvånats över hur lite forskning det finns inom området. Det är samma källor och studier som refereras gång på gång. Den redan befintliga forskningen behöver både följas upp och fördjupas. handlar majoriteten av den forskning som finns hur de olika könsstrukturerna ser ut. Mycket lite finns skrivet kring de arbetsmetoder som använts och vad detta genusmedevetna arbete egentligen leder till. SOU 2006:75 Jämställdhetsarbete i förskolan 137 I den forskningspolitiska debatten har det vid ett flertal tillfällen förts fram krav på mer resurser till det utbildningsvetenskapliga vetenskapsområdet. Delegationen menar att detta är ett mycket viktigt krav. har i anledning av Utbildnings- och proposition Forskning för ett bättre liv anslagit till den utbildningsvetenskapliga forskningen att fördelas av . Delegationen vill understryka vikten av att den pedagogiska genusforskningen prioriteras när dessa pengar fördelas, eftersom behovet av mer och fördjupad forskning här är så stort. Vi vill uppmana och regeringen att se över möjligheterna att ytterligare förstärka satsningarna på det utbildningsvetenskapliga vetenskapsområdet utöver de förstärkningar som redan gjorts. Vi vill också föra fram ett förslag vi lade i vårt delbetänkande. Där menade vi att forskningen kring och kvalitetsarbete inom förskolan skulle underlättas om det upprättades ett nationellt register över landets förskolor. Ett sådant register skulle innebära samordningsvinster och göra det lättare att jämföra arbete och kvalitet mellan olika förskolor. Vi menar därför att , , bör åläggas att upprätta ett nationellt förskoleregister. 139 5 Värdegrund och genus 5.1 Värdegrund som grund för förskolornas arbete Värdegrund är ett betydelsefullt och för många ett abstrakt begrepp som ofta dyker upp i diskussionen kring innehållet i skola och förskola. Det var som i sitt betänkande Skola för bildning1 föreslog att värdegrund skulle användas som samlingsbegrepp för de grundläggande demokratiska värderingar som skolan verksamhet ska genomsyras av. Tanken med ett samlande begrepp var att beskriva de värderingar, tankar och normer som skolans arbete ska vila på. Värdegrunden är ett förhållningssätt som ska genomsyra all undervisning och alla aktiviteter i förskolan och skolan. Det är inte ett begrepp som bara kan plockas fram under en temadag eller under speciella lektionstimmar eller samlingar. Värdegrunden ska utgöra en grund för den dagliga pedagogiska verksamheten. Men är värdegrunden inte en gång för alla given. Värdegrundsarbetet blir därför heller aldrig färdigt och låter sig inte så enkelt förmedlas. Eftersom det handlar om relationer mellan människor måste alla i förskolan vara delaktiga i arbetet. Värdegrundsarbete handlar om vilket arbetsklimat som ska finnas för både barn och vuxna och vilken människosyn som förskolans arbete ska utgå ifrån. Med andra ord så handlar det också om det förhållningssätt de vuxna präglar innehållet med. Regeringsformen föreskriver att alla människor ska uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Diskriminering av människor grundad på kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde personen ska motverkas. Barnets rättigheter och integritet har alltmer kommit att fokuseras i svensk politik och lagstiftning 1 SOU 1992:94. Värdegrund och genus SOU 2006:75 140 1989 av konvention om barnets rättigheter, konventionen är en viktig grund för arbetet i bland annat förskolan för att främja likabehandling och mot diskriminering och annan kränkande behandling. Artikel 2 i slår fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde och att ingen ska få diskrimineras. gäller också som lag i . har därmed åtagit sig att säkerställa de fri- och rättigheter som anges i konventionen utan åtskillnad på grund av kön. Den värdegrund som gäller för förskoleverksamheten - liksom för skolbarnsomsorgen, grund- och gymnasieskolan samt den kommunala vuxenutbildningen – uttrycker de demokratiska värdena och respekten för alla människors lika värde som FN: s konventioner om mänskliga rättigheter grundas på. De normer och värden som ska ligga till grund för allt arbete i förskolan och skolan är de demokratiska värdena. Förskolans demokratiska uppdrag är genom läroplanen länkat till principen om alla människors lika värde i regeringsformen och artikel 14 i . I läroplanen poängteras att den demokratiska värdegrunden ska prägla det etiska förhållningssättet i förskolans verksamhet. Omsorg om och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter, ska lyftas fram och synliggöras. Det är brukligt att en läroplan anger utbildningens värdegrund – även om begreppet värdegrund är relativt nytt som begrepp. Utbildning har använts för att överföra rådande normer och värden. För , när den allmänna folkskolan infördes, sågs det som självklart att skolan skulle anta en fostrande roll utifrån den lutherska kristendomen som då fungerade som statsbärande ideologi. Kristendomskunskap var skolans viktigaste ämne och nationalism och religion hörde ihop.2 Religionen sågs, och ses av många människor även , som en grund för att upprätthålla moral och etik i skolan. Kopplingen mellan religion och utbildning höll i sig . Den siste ecklesiastikministern som sedan kom att bli utbildningsminister var 1967–1968. när han sedan blev statsminister kom betänkande och därefter utbyggnaden av förskolan. ambition var att föra samman traditionerna från daghem 2 Zackari och (2000). SOU 2006:75 Värdegrund och genus 141 och lekskolor till en gemensam verksamhet under beteckningen förskola. En förskola för alla barn. Barnomsorg har som sagt bedrivits i . Mer om detta har vi skrivit i kapitel 1. Det var när människor flyttade från landsbygden och in till städerna för att skaffa arbete som olika samhällsinstitutioner för barn började växa fram. Många barn saknade tillsyn när föräldrarna arbetade. För barn till fattiga arbetande mödrar startades därför barnkrubbor. Verksamheten var behovsprövad och det krävdes intyg från fattigvården. Barnkrubborna drevs av stiftelser och kyrkliga församlingar och finansierades bland annat genom donationer och kollekt. fanns omkring 250 stiftelser och föreningar för välgörenhet för barn. kom idén till den verksamhet som kallades för kindergarten eller barnträdgården grundad på pedagogiska filosofi till från . såg barn som plantor som skulle vårdas och växa i en miljö anpassad till det lilla barnet och som stöd för hemmets fostran. Han lyfte fram lekens betydelse för barnets utveckling och att barn måste få pröva på olika saker för att lära genom egen erfarenhet. Om barnkrubborna främst var till för barnen till fattiga ensamstående mödrar så kom barnen i kindergarten från välbärgade och bildade familjer.3 Den första folkbarnträdgården inrättades . Verksamheten vände sig till alla barn mot en låg avgift. Den kunde också vara gratis. Dagens förskola har sina rötter i barnkrubbornas fattigvård och barnträdgårdarnas pedagogiska filosofi. Förskolans historiska framväxt liknar i en del avseenden skolans – organisatoriskt och värdemässigt. Den första statliga utredningen om barnomsorgen genomfördes av . Utredarna förordade att hemmet var den idealiska vårdformen för barn kompletterad med lekskola. Under blev dock kvinnorna viktiga som arbetskraft och inte enbart som fruar och mödrar. Erfarenheterna från innebar för skolans del att den fick i uppdrag att utveckla demokratiska människor för att säkra ett samhälle byggd på demokratiska värden. skrev i sitt betänkande att skolans yttersta mål inte enbart är att förmedla kunskap. 3 Martin-Korpi (2006). Värdegrund och genus SOU 2006:75 142 Skolans främsta uppgift blir att fostra till demokratiska människor // Den demokratiska skolans uppgift är alltså att fostra fria och självständiga människor, för vilka samarbete är ett behov och en glädje.4 Kyrkan har under större delen av haft ett starkt inflytande över den kunskap som folkskolan skulle erbjuda. Även dagens skola bär spår av de värden som präglade den gamla folkskolan. I första läroplan i modern mening betonas inte bara den individuella fostran av elever utan också betydelsen av att skolan fostrar eleverna till goda samhällsmedborgare. I och gymnasieskolans gällande läroplaner används värdegrunden som samlande begrepp för verksamheternas demokratiska uppdrag och att undervisningen ska vara icke-konfessionell. Undervisningen ska inte bedrivas i syfte att eleverna ska behöva bekänna sig till en viss tro. anges att de demokratiska värdena ska överensstämma med den tradition som förvaltats av västerländsk humanism och etik. Tolkningarna av vad detta innebär går isär. En del forskare ifrågasätter läroplanernas hänvisning till etik. De anser att det snarare handlar om allmänmänsklig etik som många kristna delar med andra kulturer och religioner. etik kallas så för att kristna omfattar den, men man behöver inte vara för att omfatta den. I förskolans läroplan finns ingen sådan hänvisning. skriver i sin bok finns den? Samhället har gått från en moralisk uppfostran till en demokratisk uppfostran, från auktoritetstänkande till frihetsideal, från enhetskultur till mångkulturellt samhälle.5 Många fristående skolor med konfessionell eller etnisk profil säger sig inte ha något emot de värden som anges i grund- och gymnasieskolans läroplaner, men får problem när värdena ska tolkas och omsättas.6 verkar det svårt att omsätta värdegrunden i det dagliga arbetet. När delegationen under de här dryga två åren intervjuat utbildningsanordnare, förskollärare, barnskötare, rektorer och ett antal politiker i ansvarig ställning kan vi konstatera att värdegrunden diskuteras och att det finns många olika tolkningar av vad den innebär för verksamhetens arbete. Kanske ligger det i 4 SOU 1948:27 5 (2005), sid. 25-26. 6 Zackari och (2000). SOU 2006:75 Värdegrund och genus 143 sakens natur då fundamentet för vår värdegrund är just de demokratiska värderingarna. Värdegrundsbegreppet har som sagt funnits som grundbegrepp i skolans och förskolans arbete i 15 respektive . Demokrati och mänskliga rättigheter är inte en gång för alla givet. Det är värden som måste försvaras och förvaltas i en ständigt pågående process. Detta visar inte minst historien och de brott som begås mot mänskliga rättigheter och friheter runt om i världen. Jämställdhet är ett exempel på ett område där det finns mycket kvar att göra. Därför behövs en fortsatt dialog om de grundläggande demokratiska värdena och hur de ska förverkligas och genomsyra förskolans verksamhet. I studien Den goda människan och värdegrunden från diskuteras den demokratiska värdegrunden. Här skriver religionsfilosofen ; Om föräldrar fråntog sig ansvaret att förmedla etiska värden till sina barn, om skolan undvek att markera gränser gentemot exkluderande förhållningssätt, mobbning eller utanförskap eller om samhället i stort inte på relevanta områden gav uttryck för visionen om rättvisa och likaberättigande, skulle vi med rätta reagera:// Vi anser att det finns vissa etiska fundamenta – till exempel den demokratiska värdegrundens värden – som hävdas utgöra grundstrukturen för mellanmänskliga relationer. Att försvara och vårda dessa fundamenta är inte uttryck för en fundamentalism som kan betraktas som etiskt otillfredsställande, utan tvärtom som moraliskt önskvärd.7 5.2 Det demokratiska uppdraget Förskolan vilar på demokratins grund. Därför skall dess verksamhet utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar . Var och en som verkar inom förskolan skall främja aktningen för varje människas egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö.8 Förskolan har i uppdrag att främja barns utveckling och lärande genom de strävansmål som finns inskrivna i förskolans läroplan. Till detta hör att främja och förankra samhällets grundläggande demokratiska värden. Detta kan ibland komma i konflikt med föräldrarnas värdegrund. Delegationen menar att det är självklart att förskolans personal för en dialog med och lyssnar på föräldrarna. 7 (2005), sid. 108. 8 (Lpfö 98), sid. 3. Värdegrund och genus SOU 2006:75 144 Men det är viktigt att förskolan är tydlig när det gäller sitt värdegrundsansvar , som ytterst vilar på internationella konventioner och överenskommelser och på de lagar som beslutat om i demokratisk ordning. Värdegrunden gäller oavsett sexuell läggning. I förskolan möter barnen olika sätt att leva och kanske helt andra tankar om hur familjer kan se annorlunda ut än den dom själva lever i. Ett öppet förhållningssätt kring homo- och bisexualitet och kring homo- och bipersoner har stöd i värdegrunden. 5.2.1 Demokratin som grund Demokrati handlar om på vilket sätt människor ska få inflytande. Ofta nämns orden demokrati och styrelseskick i samma mening. I ett demokratiskt land har var och en rätt att rösta fram politiker i kommun, landstings och riksdagsval, åtminstone om man har uppnått en viss ålder. Till kommunvalen räcker det med ett uppehållstillstånd och att man har bott för att rösta men till riksdagsvalet krävs det medborgarskap. var det inte en rättighet för kvinnor att få rösta eller att väljas in i kommunala församlingar överhuvud taget. var detta möjligt också till och de första fem kvinnorna valdes in. Modellen för den representativa demokratin i är med andra ord ung, vilket betyder att det svenska folket inte ens har utsett kvinnor och män som företräder folket i demokratiskt valda församlingar. är en demokrati i den bemärkelsen att statsformen bygger på att alla medborgare har en rättighet att rösta på sina politiska företrädare i fria anonyma val. Demokrati är först och främst ett rättsligt och formellt begrepp som anknyter till en viss beslutsordning. Medan demokrati i en mer omfattande betydelse handlar om förhållandet mellan människor och de demokratiska värdena. Respekten för människovärdet och varje människas frihet, är två grundprinciper inom demokratin. En grundförutsättning för att demokratin ska fungera är samtalet mellan människor.9 Men arbetet med värdegrunden handlar inte enbart om samtal. Det är också genom handling eller bristen på handling som värderingar visar sig. Ska värdegrunden få genomslag i praktiken måste alla i förskolan, även barnen, vara delaktiga och forma den. Det som sker i förskolan är 9 Zackari & (2000), sid. 40. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 145 med andra ord en del i en demokratisk fostran. Det är därför viktigt att fundera över och synliggöra vilka grundläggande värderingar som finns i personalgruppen, men även hos barnens föräldrar, samt diskutera sig fram hur dessa ska hanteras. 5.2.2 Människolivets okränkbarhet Förskolan ska också arbeta med vad som brukar benämnas som demokrati som livsform. Med de formella demokratiska rättigheterna ser många, inte minst , det som nödvändigt att människor också ingår i någon form av oskrivet kontrakt om att också leva demokrati. Det handlar om att genom hela förskole och skoltiden lära sig att agera utifrån grundläggande demokratiska värden I läroplanen för förskolan utrycks detta med följande rader: En viktig uppgift för verksamheten är att grundlägga och förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan könen samt solidaritet med svaga och utsatta är värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen.10 Det är i relation till andra som vi utvecklar vårt tänkande och vårt sociala handlande. Det lilla barnet är inte bara en tom vaxtavla, en Tabula , som beskrev det. Människan är en existentiell varelse. Han eller hon kan uppleva konst, kärlek, och mening i livet, kan känna och uppleva både skuld och förlåtelse.11 behöver människan bekräftelse på vad han eller hon gör och tänker. De inledande tankegångarna i läroplanen innebär att det är viktigt att förskolans personal reflekterar över hur de förhåller sig till dessa värden och till barnens socialisationsprocess. Personalen ska i sitt förhållningssätt och i dialog och samspel med barnen levandegöra de demokratiska värdena. Den franske sociologen använder begreppet inkorporation istället för socialisationsprocess. Detta betyder att människan införlivar och förkroppsligar de värden och normer som omgivningen presenterar. Om ett barn ständigt förväntas handla på ett visst sätt och får uppmärksamhet och förstärkning genom beröm för sitt sätt att bete sig enbart i de göromål som traditionellt gäller för det egna könet, kommer han eller hon enligt att 10 Lpfö 98 sid. 3 11 (2005), sid. 148. Värdegrund och genus SOU 2006:75 146 inkorporera ett sådant handlingsmönster. Den lilla flickan eller pojken gör det som förväntas men inte är uttalat att hon eller han ska göra. Ett exempel på hur det fungerar är den förskolelärare som uttryckte just detta i vår utvärdering: Den största okunskapen är den om sig själv och hur man förhåller sig – det dolda språket. Med det dolda språket, eller den outtalade och dolda läroplanen, menas då all den symbolik som finns i barnens omgivning och hos pedagogerna. Den engelska forskaren har i flera studier av förskolan visat att dolda förväntningar på barnet innebär att det är pojkarna som skall leva upp till läroplanens uttalade målsättning av ett utforskande, aktivt, ifrågasättande och rörligt barn. Och att flickorna måste följde den outtalade och dolda läroplanen, som önskar ett passivt, lydigt, anpassningsbart och regelföljande barn.12 Den norske barnpsykologen brukar i sina föreläsningar uttrycka det som att människan föds till forskare. Ett uttryck som också finns hos , pedagog och grundare av Reggio Emilia-pedagogiken. Även han ville se förskolan som en institution där grundläggande kulturella och symboliska värden beaktas. Förskolan är inte en institution som är isolerad från samhället utanför eftersom samhället, företeelser i omvärlden, finns närvarande både i och utanför barnen och de vuxna.13 Leken är en av de viktigare arenorna för att pröva och utveckla de tankar barnen har om sitt sociala sammanhang. Leken är viktig för barns utveckling och lärande. Ett medvetet bruk av leken för att främja varje barns lärande skall prägla verksamheten i förskolan . I lekens och det lustfyllda lärandets olika former stimuleras fantasi, inlevelse, kommunikation och förmåga till symboliskt tänkande samt förmåga att lösa problem. Barnet kan i den skapande och gestaltande leken få möjligheter att uttryck och bearbeta upplevelser, känslor och erfarenheter.14 i livet skapar vuxenvärlden alltså tillsamman med barnen en omgivning för att söka bekräftelse, positiv eller negativ, på att man säger och handlar rätt. Genom samtal och handling och alla de olika uttrycksmöjligheter som förskolan äger får barnet möjlighet att tillsammans med andra barn och vuxna pröva och utveckla sin inlevelseförmåga och sitt demokratiska 12 Walkerdine (1998). 13 (2005). 14 Lpfö 98, sid. 6. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 147 tänkande och handlande. Där förskolans personal är uppmärksam på att det finns många olika sätt att vara som flicka och pojke, får barnen många fler och utvidgade upplevelser och uppfattningar av kvinnors och mäns faktiska möjligheter och förmågor. Då får både flickor och pojkar plats i dockvrån och får också genom vuxna som förebilder och genom sagor och lekar utveckla flera sätt att vara flicka och pojke och vuxen på. 5.2.3 Solidaritet och empati Förskolan skall ta till vara och utveckla barnens förmåga till ansvarskänsla och social handlingsberedskap, så att solidaritet och tolerans tidigt grundläggs. Förskolan skall uppmuntra och stärka barnens medkänsla och inlevelse i andras situation. Verksamheten skall präglas av omsorg om individen och syfta till att barnens förmåga till empati och omtanke om andra utvecklas, liksom öppenhet och respekt för skillnader i människors uppfattningar och levnadssätt.15 Barn ställer en mängd frågor om livet och att leva i förskoleåldern. Barn är nyfikna och som läroplanen förmedlar har också barn en inneboende förmåga till ansvarskänsla och socialt handlande. Barn tröstar varandra med hjälp av både nallar och snuttefiltar. vill barn behålla alla legobitar för sig själv eller vara först till den finaste cykeln på gården. Det vi i delegationen vill förmedla om hur man i förskolan agerar är betydelsefullt. Målet för samtal och handlingar i förskolan är att utveckla det värdegrunden handlar om. Alla på förskolan ska kunna umgås med varandra och respektera varandras olika personligheter, inte bara i förskolan utan också i barnens omvärld. Oavsett vad barnen och föräldrarna har för grundläggande värderingar måste förskolans barn och vuxna enas om en gemensam värdegrund för sin förskola. 5.3 Vad styr vilka värden som råder i förskolan? I förskolan fostras barn av vuxna. En stor skillnad mot tidigare samhällen skulle kunna vara att fostras barnen kollektivt i skolan i samarbete med föräldrarna. I det gamla bondesamhället var det kyrkan som präglade samhällsmoralen och kontrollen av hushållen skedde genom husförhören. Detta var en del i en kollektiv 15 Lpfö 98, sid. 3. Värdegrund och genus SOU 2006:75 148 fostran in i en samhällsmoral som samhället krävde för sin sammanhållning. Då var det lydnad som gällde och att följa tio guds bud. ska förskolans utgå från läroplanen som de värderingar som gäller. Fostran, etik och moral är grundläggande frågor för att man ska kunna fundera över begreppet värdegrund. Men kanske bör begreppen fostran och uppfostran skiljas åt då uppfostran är en medveten process som utförs av någon som står barnet nära, medan fostran eller socialisation mer handlar om att på ett medvetet eller omedvetet plan införliva och reproducera alla de normer och värderingar som vårt samhälle präglas av? Det som i vardagsspråket kallas för uppfostran är där det förutsätts att det finns en intention hos den eller dem som fostrar. Men det är viktigt att tänka på att fostran, eller socialisation, inte alls behöver vara avsiktlig. Ett vanligt uttryck är att barn inte gör som du säger – de gör som du gör. Det är inte alltid som de goda avsikterna styr. Läroplanen ställer krav på att förskolans personal tänker över hur de ska förhålla sig till de värden som förskolan ska levandegöra och hur dessa påverkar barnens möjligheter att lära och utvecklas som människor. Vuxnas agerande och förhållningssätt påverkar barnen.