sou · GUB348 · 2007-01-01 00:00:00 — Sjuk- eller aktivitetsersättning kan utges om den försäkrades arbets- förmåga är nedsatt på grund av t.ex. sjukdom och om nedsätt- ningen kan antas bestå under . Aktivitetsersättning kan utges från 19 till medan sjukersättning kan utges från 30 till . Ersättning betalas med en viss del av den försäk- rades antagna inkomst. Rehabiliteringsersättning (3 kap. 4 § 4 SofL) Bestämmelserna om sjukförsäkring kompletteras av bestämmelser i 22 kap. AFL om rehabilitering och rehabiliteringsersättning. Reha- biliteringsersättning utges när en försäkrad, vars arbetsförmåga till följd av sjukdom är nedsatt på visst sätt, deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabiliteringsersättning utges med rehabiliterings- penning samt särskilt bidrag för kostnader. Barnbidrag (3 kap. 2 § 1 och 3 SofL) Barnbidragen regleras främst i lagen (1947:529) om allmänna barn- bidrag samt i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag. Barnbidrag utgår från barnets födelse till dess barnet fyller . Fler- barnstillägg betalas ut från och med det andra barnet. I vissa fall utgår förlängt barnbidrag. Bilstöd till handikappade (3 kap. 2 § 4 SofL) Denna förmån regleras i lagen (1988:360) om handläggningen av ärenden om bilstöd till handikappade samt förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Bidrag kan lämnas för bl.a. anskaffning eller anpassning av motorfordon samt för kör- kortsutbildning. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen Adoptionsbidrag (3 kap. 2 § 5 SofL) I lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn finns bestämmelser om adoptionsbidrag. Vid sådan adoption kan bidrag lämnas med visst belopp per barn. Bidrag lämnas till föräldrar som har fått tillstånd av svensk domstol att adoptera. Med domstols- beslut jämställs adoptioner som godkänts av Myndigheten för Internationella Adoptionsfrågor (). Assistansersättning (3 kap. 2 § 7 SofL) Med assistansersättning menas ersättning till vissa funktions- hindrade för kostnader för personlig assistans (personlig assistent). Bestämmelser om denna typ av förmån finns i lagen (1993:389) om assistansersättning. Ansökan görs antingen skriftligen hos Försäk- ringskassan eller utan särskild ansökan genom en anmälan från kommun. Assistansersättning beviljas för ett visst antal timmar då den enskilde har behov av personlig assistans för sin dagliga livs- föring. Utbetalningen görs antingen till den försäkrade eller direkt till kommunen. Bostadsbidrag (3 kap. 2 § 8 SofL) Bostadsbidragen regleras i lagen (1993:737) om bostadsbidrag och bostadsbidragsförordningen (1993:739). Bidrag lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar mellan utan barn. Bidragets storlek är bl.a. beroende av hur många personer som hus- hållet består av, sökandens inkomst, bostadskostnaden och bosta- dens storlek. Det bostadsbidrag som betalas ut är preliminärt och bestäms efter sökandens uppskattade inkomst. Det slutliga bidra- get beräknas på bland annat uppgifter från taxeringen. Bostadstillägg för pensionärer (3 kap. 2 § 9 SofL) Bestämmelser om bostadstillägg finns i lagen (2001:761) om bostadstillägg för pensionärer. Bostadstillägg betalas ut till pensio- närer och försäkrade som har aktivitets- eller sjukersättning. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen Bostadstilläggets storlek baseras på inkomsten och bostadskostna- den. Underhållsstöd (3 kap. 2 § 10 SofL) En förälder som inte bor tillsammans med sitt barn skall bidra till barnets försörjning genom att betala underhåll. Om den bidrags- skyldige föräldern inte betalar underhåll eller inte betalar tillräckligt mycket, kan den förälder som barnet varaktigt bor hos och är folk- bokfört hos få underhållsstöd med stöd av lagen (1996:1030) om underhållsstöd och förordningen (1996:1036) om underhållsstöd. En förälder kan också få rätt till underhållsstöd vid växelvis boende. Underhållsstödet betalas ut i förskott och den bidrags- skyldige föräldern är helt eller delvis återbetalningsskyldig för det utbetalade stödet. Handikappersättning och vårdbidrag (3 kap. 2 § 12 SofL) Dessa förmåner regleras i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. Handikappersättning utges som huvudregel till försäkrade som för avsevärd tid har nedsatt funktionsförmåga i sådan omfattning att han eller hon i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp eller i annat fall har mer betydande merutgifter. Grundat på hjälpbehovet utges handikapp- ersättning med viss procentandel av prisbasbeloppet. En förälder som vårdar ett sjukt eller funktionshindrat barn kan få vårdbidrag. För vårdbidrag krävs att barnet på grund av sjukdom eller funktionshinder behöver särskild vård och tillsyn eller att det uppkommer merkostnader. Liksom han- dikappersättningen utges vårdbidrag grundat på hjälpbehovet med viss procentandel av prisbasbeloppet. Pensionsförmåner (3 kap. 2 § 11 och 13 samt 3 kap. 5 § 3–4 SofL) Grundläggande bestämmelser om pensionsförmåner finns i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn, lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till ålderspension för lång- varig vård av sjukt eller handikappat barn samt lagen (1998:702) om Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen Ålderspensionen består av inkomst- och tilläggs- pension samt premiepension och garantipension. Som anhörig till en avliden person kan pension utgå i form av barnpension, omställ- ningspension, garantipension och änkepension. Ålderspensionen administreras av PPM, såvitt gäller premiepensionen, och av För- säkringskassan i övrigt. Utbetalningar av ålderspension hanteras dock enbart av . Äldreförsörjningsstöd (3 kap. 2 § 14 SofL) För de försäkrade som har en låg pension kan kompletterande bidrag utges enligt lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd. Genom äldreförsörjningsstödet skall den försäkrade tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Ersättningar vid arbetsskada (3 kap. 5 § 1 SofL) I lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring finns bestämmelser om förmåner för den som skadas i arbetet eller på väg till eller från arbetet. Arbetsskadeförsäkringen gäller också vid arbetssjukdomar, t.ex. ryggbesvär på grund av en olämplig arbetsställning. Vid sjuk- dom gäller att den försäkrade har rätt till samma förmåner från sjukförsäkringen enligt AFL som han eller hon har rätt till vid annan sjukdom. Om en försäkrad till följd av arbetsskada har fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt, kan han eller hon ha rätt till livränta motsvarande inkomstförlusten. Närståendevård (3 kap. 5 § 2 SofL) I lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård finns bestämmelser om bl.a. ersättning i samband med att en svårt sjuk person vårdas av en närstående. Med vissa avvikelser utges ersättning motsvarande sjukpenningen under ett visst antal dagar. Som framgått av det föregående ingår de flesta socialpolitiska ersättningar och bidrag i socialförsäkringen. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen ett flertal förmåner utanför socialförsäkringsområdet. Dessa hante- ras huvudsakligen av andra myndigheter än . Enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring består arbets- löshetsförsäkringen av en grundförsäkring och en inkomstbort- fallsförsäkring. Kompletterande bestämmelser finns i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring samt i föreskrifter som meddelas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Arbetslöshetsersättningen administreras av arbetslöshets- kassorna. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller är medlem i en arbets- löshetskassa men inte uppfyller de villkor som gäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning. Ersättning enligt inkomstbortfalls- försäkringen lämnas som huvudregel till den som varit medlem i en arbetslöshetskassa . Studiestöd regleras främst i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsförordningen (2000:655). Närmare föreskrifter och all- männa råd ges ut av CSN som administrerar studiestödet. De eko- nomiska förmånerna inom studiestödet är studiehjälp och studie- medel. Studiehjälp innefattar framför allt studiebidrag som utges till bl.a. gymnasieelever mellan . Studiemedel, som består av studiebidrag och studielån, utges bl.a. till studerande som fyllt och som studerar inom vuxenutbildningen eller mot- svarande samt till studerande vid universitet och högskolor. Studiestöd betalas också för utlandsstudier.2 Rekryteringsbidrag kan enligt lagen (2002:624) om rekryterings- bidrag till vuxenstuderande betalas ut till personer som har kort tidigare utbildning och som antingen är eller riske- rar att bli arbetslösa eller på grund av funktionshinder behöver extra tid för att uppnå studiemålen. 2 studerar cirka 30 000 personer utomlands inom ramen för utbytesprogram eller som s.k. free movers. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen av kommunerna i samarbete med CSN som fattar beslut om ersätt- ning. CSN hanterar även några mindre stödformer. Enligt förord- ningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan kan en elev med funktionshinder få ekonomiskt stöd till bl.a. hjälpmedel och resor. I förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) finns bestämmelser om ersättning till deltagare i sådan utbildning. Slutligen administrerar CSN hemutrustningslån enligt förord- ningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Den hemutrustning som avses är exempel- vis möbler och husgeråd och lånet har ingen koppling till studier. 5.2.3Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen Bestämmelser om ekonomiskt bistånd finns främst i socialtjänst- lagen (2001:453) och i socialtjänstförordningen (2001:937). Kom- pletterande föreskrifter utges av . Det ekonomiska biståndet, som hanteras av kommunernas socialtjänst, kan avse för- sörjningen (försörjningsstöd) eller livsföringen i övrigt och är sub- sidiärt till ekonomiska förmåner från exempelvis socialförsäk- ringen. Den enskilde skall genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå och som utgångspunkt för denna bedömning finns en riksnorm som beslutas av regeringen. 5.2.4Migrationspolitiska bidrag och ersättningar Asylsökande m.fl. som kommer till omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA). För asyl- sökande ger LMA rätt till viss dagpenning. Ersättningarna admini- streras huvudsakligen av men i vissa fall inled- ningsvis av kommunerna. Kommunerna administrerar också den introduktionsersättning som betalas ut till flyktingar m.fl. enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättningar för flyktingar och vissa andra utlänningar. Utöver det stöd som betalas enligt LMA hanterar Migrations- verket även återvandringsbidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land liksom bidrag för anhörigresor enligt förordningen (1984:936) Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . 5.2.5Andra ekonomiska förmåner utanför socialförsäkringen Vissa arbetsmarknadspolitiska bidrag och ersättningar Det finns utöver arbetslöshetsersättning ett flertal olika arbets- marknadspolitiska stödformer som hanteras av olika myndigheter. I lagen (1994:137) om arbetsmarknadspolitiska program finns bestämmelser om ersättningar till den som deltar i sådan program- verksamhet. Enligt lagen utgår ersättning till deltagare i kommu- nala ungdomsprogram, t.ex. praktik, samt ersättning till personer som omfattas av ungdomsgaranti, det sistnämnda benämnt utvecklingsersättning. Dessa ersättningar beslutas huvud- sakligen av kommunerna. För den som är berättigad till arbets- löshetsersättning och som deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program gäller i stället att deltagandet medför en rätt till aktivitets- stöd enligt förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Aktivitets- stödet, som innefattar dagpenning motsvarande arbetslöshets- ersättningen, beslutas av . Den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och upp- bär aktivitetsstöd kan också ha rätt till stöd till resor och logi m.m. Beslut om ersättning för sådana kostnader fattas av länsarbets- nämnden. Enligt förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag kan en arbetssökande eller en person som riskerar att bli arbetslös under vissa förutsättningar ha rätt till bidrag för att flytta till en annan ort för att arbeta eller för att pendla till en annan ort. Bidrag lämnas i form av respenning och pendlingsstöd som beslutas av länsarbetsnämnden. Enligt förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga beslutar länsarbetsnämnderna också i fråga om eko- nomiskt stöd till hjälpmedel m.m. Vissa förmåner för funktionshindrade Med stöd av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag läm- nar kommunerna bidrag i syfte att göra funktionshindrades bostä- der mer ändamålsenliga. Bidrag lämnas både för anpassning och för återställning av anpassade bostäder. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen I lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade finns bestämmelser om särskilt stöd och särskild service åt personer med utvecklingsstörning eller stora och varaktiga fysiska eller psykiska funktionshinder. För insatserna enligt lagen svarar i viss mån landstingen och i övrigt kommunerna. Bland de insatser som kommunerna svarar för förekommer ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för personlig assistans. Ett område som ligger nära de förmåner som omfattas av lagen om arbetsskadeförsäkring är det statliga personskadeskyddet. Detta omfattar bl.a. totalförsvarspliktiga och intagna i kriminal- vårdsanstalt. Enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har de i lagen angivna personkategorierna vid skada m.m. rätt till sjuk- penning och sjukvårdsersättning och vissa andra förmåner. Förmå- nerna handläggs av . För samma personkate- gorier finns också ersättningar som avser ideella skador enligt lagen (1977:266) om ersättning vid ideell skada m.m. Förmånerna enligt den sistnämnda lagen administreras av Kammarkollegiet. Det stat- liga personskadeskyddet finansieras genom särskilda försäkrings- lösningar mellan Kammarkollegiet och berörda myndigheter. Enligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän kan staten betala ersättning vid en personskada som en ådragit sig utomlands till följd av olycksfall på grund av krigshändelse. Ersättning utgår med tillämpning av bestämmelserna i lagen om arbetsskadeförsäkring och beslutas av . De förmåner som förekommer inom totalförsvaret regleras i ett flertal olika lagar och förordningar och handläggs av olika myndig- heter. Av störst betydelse är de ersättningar som betalas ut till värnpliktiga. Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga har en värnpliktig rätt till dagpenning och, i vissa fall, familjebidrag. handhar frågor om dagpenning och familje- bidrag. Vid sidan av bestämmelserna för totalförsvarspliktiga finns Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen en rad förordningar med bestämmelser som föreskriver att andra personalkategorier helt eller delvis skall ha rätt till samma förmåner som totalförsvarspliktiga. Sådana bestämmelser finns t.ex. i offi- cersförordningen (1994:882), förordningen (1994:523) om för- måner till frivilliga samt i förordningen (1997:147) om förmåner till hemvärnsmän. Dessa kategorier kan vidare ha rätt till andra ersätt- ningar enligt särskilda bestämmelser. De förmåner som förekommer inom totalförsvaret handläggs till viss del av andra myndigheter än . Bland dessa finns Försvarsmakten, , och . I lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare finns bestämmel- ser om ekonomiskt stöd till den som drabbats av en smittsam sjuk- dom som enligt smittskyddslagen klassas som allmänfarlig. Ersätt- ning utges bl.a. i form av smittbärarpenning och administreras av . Enligt lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor administrerar landstingen och andra sjukvårdshuvudmän ersätt- ningar för sjukresor. Resekostnadsersättningen beräknas enligt de grunder som sjukvårdshuvudmannen bestämmer. Enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier kan den som bedriver studier i mindre omfattning på grundskole- eller gymnasienivå, bedriver studier i mindre omfattning om funktions- hinder eller studier i vuxenutbildning för utvecklingsstörda (sär- vux) få bidrag i form av korttidsbidrag eller internatbidrag. Bidra- gen handläggs av i (LO), Tjänste- männens centralorganisation (TCO) samt för särskilt utbildningsstöd. Ekonomiska förmåner inom trygghetssystemen 5.3Social trygghet inom EU m.m. För att medborgarna inom EU skall kunna flytta mellan olika medlemsländer och arbeta med i möjligaste mån bibehållna sociala förmåner finns bestämmelser för samordning av medlemsländernas regler om social trygghet. I artikel 42 EG-fördraget finns grund- läggande principer för sociala förmåner. Närmare bestämmelser på området finns främst i förordningen (EEG) 1408/71 om tillämp- ningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Förord- ningen har ändrats och kompletterats, bl.a. med beak- tande av utvecklingen på gemenskapsnivå. Till skillnad från SofL delas förmånerna in i ett antal försäkringsgrenar. Förordningen är enlig artikel 4.1 tillämplig på all lagstiftning om de grenar av social trygghet som gäller a)förmåner vid sjukdom och moderskap, b)förmåner vid invaliditet, c)förmåner vid ålderdom, d)förmåner till efterlevande, e)förmåner vid arbetssjukdomar och olycksfall i arbetet, f)dödsfallsersättningar, g)förmåner vid arbetslöshet, eller h)familjeförmåner. Genom förordningen bestäms vilket lands lag som är tillämplig. Huvudprincipen är att det lands lag skall gälla där arbetet utförs. Det anförda innebär att den svenska socialrättsliga regleringen ofta är tillämplig i fråga om andra EU-medborgare som uppehåller sig i . En ny förordning om samordning av de sociala trygghets- systemen (EG) nr 883/2004 har arbetats fram men har ännu inte börjat tillämpas. Utöver det regelverk som gäller medborgare inom EU finns konventioner om social trygghet som ingått med andra län- der. I likhet med det gemenskapsrättsliga regelverket syftar dessa konventioner till att samordna de olika ländernas sociala förmåner. I stor utsträckning utgår handläggningen av bidrag och ersättningar inom trygghetssystemen från en skriftlig ansökan som fylls i och undertecknas av den enskilde, varefter myndigheten, efter eventuell komplettering, fattar beslut i ärendet. Detta gäller exempelvis för flertalet socialförsäkringsförmåner, studiestöd, arbetslöshetsersätt- ning, ekonomiskt bistånd från , migrationspolitiska bidrag och flertalet arbetsmarknadspolitiska bidrag. Inte sällan lämnas uppgifter i dessa fall elektroniskt över Internet. Vissa förmåner betalas dock ut utan särskild ansökan. Detta gäller exempelvis barnbidrag där utbetalningarna primärt grundas på folkbokföringsuppgifter. Ytterligare ett exempel är ersättningar för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program m.m. Dessa utbetalningar görs i vissa fall på grundval av en närvarorapport som skrivs under av en ansvarig arbetsledare och lämnas in till kommu- nen. För utredningen är det främst av intresse att se närmare på sådana förmåner där beslut om ersättning grundas på uppgifter som lämnas av förmånstagaren själv och där det således finns ett utrymme för att en förmån beslutas på grundval av medvetet fel- aktiga uppgifter. Här följer en beskrivning av handläggningen av några vanligt förekommande förmåner som betalas ut efter ansökan. Syftet med beskrivningen är att – utan att vara uttömmande – ge en generell bild av hur ansökningsförfarandet och handläggningen fungerar inom trygghetssystemen. För att åskådliggöra beskrivningen finns i bilaga 2–6 ett urval av de blanketter som används i de fall ansök- ningen inte genomförs på annat sätt, exempelvis över Internet. Beroende på omständigheterna kan det finnas flera blanketter med olika utformning för ett och samma förmånsslag. De bilagda blan- ketterna är således endast avsedda att tjäna som exempel. Socialförsäkringsfrågor handläggs av samt – såvitt avser premiepensionen – av PPM. Bestämmelser om hand- läggningen av socialförsäkringsfrågor finns, utöver i SofL, främst i de särskilda lagar som reglerar respektive förmån samt i AFL. För- säkringskassan ger ut föreskrifter och allmänna råd som komplet- terar bestämmelserna för respektive förmånsslag. För huvuddelen av de ekonomiska förmånerna inom socialförsäk- ringen gäller att den försäkrade måste lämna in en särskild ansökan, anmälan eller försäkran för att beslut skall kunna fattas om för- månen. Ansökan görs på blankett alternativt, för vissa förmåns- typer, genom servicetelefon eller Internet.1 I många fall måste till en ansökan fogas läkarutlåtande eller annan utredning. För social- försäkringsförmåner gäller som huvudregel att uppgifter i en ansö- kan, anmälan eller försäkran lämnas på heder och samvete. I de flesta av de lagar som reglerar de enskilda förmånerna finns uttryckliga bestämmelser om att den försäkrade är skyldig att lämna de uppgifter som krävs för lagens tillämpning och att den försäkrade är skyldig att anmäla ändrade förhållanden som kan påverka rätten till en förmån. Härutöver finns i allmänhet uttryck- liga bestämmelser för respektive förmånsslag om återbetalnings- skyldighet för den händelse förmånen har beslutats felaktigt eller om för mycket pengar har betalats ut på grund av att den försäk- rade lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att fullgöra en upp- gifts- eller anmälningsskyldighet. Återbetalningsskyldighet kan som regel även följa i annat fall om förmånen betalats ut felaktigt och förmånstagaren skäligen borde ha insett detta. För vissa för- månstyper som regleras särskilt finns hänvisningar till motsvarande bestämmelser i om bl.a. uppgifts- och återbetalningsskyldig- het. Som ett komplement till den enskildes uppgiftsskyldighet finns bestämmelser i bl.a. AFL om skyldighet för olika myndigheter att lämna uppgifter till samt om samordning av olika förmåner. 1 Se lagen (2004:115) om självbetjäningstjänster via Internet inom socialförsäkringens administration. 6.1.2Ansökningsförfarande för vissa socialförsäkringsförmåner Den som är anställd och på grund av sjukdom helt eller delvis inte kan arbeta gör en sjukanmälan till sin arbetsgivare. Från den åttonde dagen måste den anställde styrka att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdomen, vilket sker genom att ett läkarintyg lämnas till arbetsgivaren. Efter utgången av sjuklöneperioden, som betalas av arbetsgivaren, gör arbetsgivaren en sjukanmälan till För- säkringskassan. Arbetsgivaren skall göra denna anmälan från sjuklöneperiodens utgång. Denna anmälan görs normalt på särskild blankett eller skickas elektroniskt, men kan också göras muntligen. Från får den försäkrade en blankett för begäran om sjukpenning tillsammans med en anvis- ning om hur man fyller i den, se bilaga 2. En person som blir sjuk men inte har rätt till sjuklön från en arbetsgivare gör en sjukanmä- lan direkt till . Från får den försäkrade en blankett för begäran om sjukpenning tillsammans med en anvisning om hur man fyller i den. Läkarintyg, som styrker arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom, måste även i detta fall lämnas in från den åttonde dagen i sjukperioden. Någon information, utöver ifyllnadsanvisningen, om exempelvis förutsättningarna för sjukpenning lämnas inte, om det inte begärs eller hämtas från hemsida. Någon personlig kontakt mellan handläggare och den enskilde äger normalt inte rum. Ett beslut om sjukpenning gäller tills vidare. betalar ut sjukpenning en gång . Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning Den som vill ha föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning gör en anmälan om detta till , antingen över Internet, per telefon eller genom brev.