sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Olika typer av testsituationer finns, forsknings- och utvecklingsprovning samt validerande och verifierande provning. Därutöver används provning i syfte att optimera ett redan fungerande system alternativt att lösa ett tekniskt problem i systemet. Validering innebär att kontrollera om ett objekt motsvarar användarens behov, dvs. användbarhet under givna förutsättningar. Överallt i tillvaron finns produkter, maskiner och miljöer som måste kontrolleras och bedömas för att människor ska kunna känna sig säkra. Behoven kan spänna allt ifrån borrmaskiner till kärnkraftverk och från arbetsliv till fritid. Vid verifierande provning sker en bedömning av överensstämmelse mot uppställda krav (gränsvärde) enligt en på förhand definierad testmetod. Kravdokument och testmetoder kan finnas i lagstiftning, standarder eller företagsinterna specifikationer. Verifiering är således en undersökning som visar att specificerade krav är uppfyllda. Vid utvecklingsprovning finns en stark strävan att ersätta framtagning av provobjekt och efterföljande utvecklingsprovning med datorsimulering eller virtuell provning. Skälet är enkelt, minskade kostnad, kortare ledtid och ökad säkerhet i resultaten. Ett mycket tydliga exemplen från bilindustrin är krocksäkerhets Testverksamhet SOU 2006:62 60 utveckling men även t.ex. simulering av kyl- och värmekapacitet via datoriserade luftströmningssimuleringar. Problemlösande provning omfattar framför allt olika provningar av komponenter i realistisk miljö. Dessa är i många fall dåligt organiserade med brister i utfallet som i sämsta fall inte besvarar några ställda frågor. Många komponentleverantörer anger att de har svårt att hitta bra och provningsmiljöer för denna typ av provning. Ett annat vanligt problem är att provning kommer in för sent i utvecklingsprocessen. Det leder ofta till att kostnaderna blir onödigt höga när fel upptäcks. Genom att arbeta med provning i förebyggande syfte och på ett interaktivt sätt i utvecklingsprocessen kan detta undvikas. Företag och myndigheter ägnar åt sin testverksamhet. Det är t.ex. inte ovanligt att testverksamheten står för av kostnaderna i ett IT-projekt. En sådan omfattning borde leda till att vi har mer eller mindre felfria datasystem. Verkligheten ger tyvärr en helt annan bild. Funktionaliteten kanske finns men den levereras ofta med fel egenskaper. Möjligheterna att snabbt uppnå full funktionalitet har blivit allt mindre i komplexa konstruktioner. Detta kan som nämnts bero på att testverksamheten kommer in i slutet av projektet eller projektfasen. I läroböckerna behandlas provning som ett separat område skild från övriga utvecklingsverksamheter. Det finns därför en tradition inom testvärlden att se sig själv som någon som står utanför och bedömer det andra tillverkar. Testverksamhet kräver emellertid ett brett kompetensnätverk. Intresseområdet omfattar kravanalys, teststrategier, testplaner, formulering av testfall, exekvering av testfall, analys av testresultat men också testledning och testadministration. Stora företag har alltid haft en förståelse för att om inte produkterna fungerar så ger det stora kvalitetskostnader. Förekomsten av testning motiveras därigenom. Projekten är ofta stora, långa och personalintensiva. Det är framför allt brister som drabbar slutanvändarna som får störst fokus. De stora företagens testmetodik har sedan spridits vidare till de små utan att en nödvändig nerskalning skett. För att utveckla traditionell testning behövs ett nytt synsätt. Testprocessen och metodiken behöver anpassas till projektens storlek samt behov av formalism. Testning behöver komma in i ett tidigt skede av en interaktiv process där alla berörda discipliner finns representerade. Ju närmare test verkar tillsammans med krav, SOU 2006:62 Testverksamhet 61 analys, design och sammansättning desto snabbare kommer resultaten tillbaka. Utvecklingsprocessen blir också mer kontinuerlig över hela projekttiden. De flesta testmetodiker utgår ifrån att hitta fel, men inte att åtgärda dem. Det är i och för sig bra att felen hittas, men det är lika viktigt att finna orsaken bakom dem. En förebyggande (proaktiv) testverksamhet som är i balans mellan projekt och linjeorganisationen är lösningen. I de fall testning sker på externa provplatser, utanför företagen, förutsätts att de som finns i den interaktiva utvecklingsprocessen också medverkar. Att elektroniskt kunna överföra testdata till kundens utvecklingsavdelningar är av betydelse för en ökad interaktion. Utveckling av distribuerat ingenjörsarbete stödjer detta. Det är viktigt att koppla graden av kompetens till nivån på idé och konstruktionsarbete. Om man har en slutprodukt (prototyp) som endast ska verifieras (testas) kan detta utföras enligt föreskriven metod och med relativt begränsad kompetens. Då man flyttar sig högre upp i värdekedjan, för att komma in tidigare och förhindra kostsamma fel i slutskedet, eller för att komma fram till nya tekniska lösningar, krävs hög kompetens och flexibilitet, tillämpad forskning med experimentella och beräkningsmässiga metoder. Detta i sin tur kräver starka FoU-miljöer med långsiktighet och mycket stora satsningar. Då produkt- eller systemutveckling vanligtvis sker i en sluten process med kommersiell målsättning engageras externa specialister bara när behov uppstår och då inom snäva och väl definierade områden för att minska insynen. Fullskalig provning av prototyper eller system vid reell användning under verkliga miljöbetingelser är den sista delen i en produktutvecklingsprocess. Det är det första steget i kommersialisering och omges därför av stort hemlighetsmakeri. Genom att effektivisera och korta testprocessen når nya produkter marknaden snabbare, vilket ger en konkurrensfördel med dagens allt kortare produktcykler. Testverksamhet SOU 2006:62 62 4.2 Demonstrator En demostrator visar möjligheter och konsekvenser av att använda ny teknologi, nya produktidéer eller nya processer. Den ger även erfarenhet inför utveckling och anpassning av produkter och metoder. En demostrator ger goda möjligheter för forskare, industri och användare att samverka effektivt. Demonstrationer fokuserar på tidiga försök eller prototyper och ställer därför lägre krav än slutprodukten på utförande och kvalitet, vilket minskar framtagningskostnaden. En framgångsrikt genomförd demonstration ger ett bättre underlag inför beslut om fortsatt utveckling eller industrialisering. Inom försvarsområdet är det ganska vanligt med demonstratorprogram. 4.3 Provning i praktiken Laboratorieprovning Många tillverkare har egna laboratorier och provningsmiljöer där de provar sina komponenter, delsystem och hela konstruktioner. Varje komponent provas i allmänhet i laboratorier innan den tas i bruk. Laboratorier kan vara interna eller externa kommersiella laboratorier. Provningar av komponenter genomförs i huvudsak i laboratoriemiljö medan hela fordon till övervägande delen provas i olika realistiska miljöer Förberedande prov på hela fordon genomförs ofta i laboratorier (t.ex. i köldkammare och vindtunnlar). Vissa komponenter och delsystem provas effektivast i laboratoriet då provningsmiljön kan styras och kontrolleras, t.ex. temperaturförhållanden, regn, snö, solbestrålning, luftfuktighet, vindförhållanden och kombinationer av dessa. Vindtunnlar kan simulera klimatförhållanden med vindhastigheter . Snö- och ispackning är ett stort vinterproblem för många konstruktioner. Detta kan testas i köldkammare, men det är svårt att få till den snökvalitet som är mest förödande, den snö som bildas då omgivningstemperaturen är några grader över fryspunkten. Det är inte heller lätt att simulera det sätt på vilket is och snö packas då fordon är i rörelse. Det kan i viss mån testas i en köldkammare, men det är egentligen kyla som mest effektivt kan testas där. SOU 2006:62 Testverksamhet 63 Vid fältprovning får man enkelt en överblick och kunskap om hur olika system arbetar ihop. Bromssystem är och har länge varit ett stort provningsområde för både väg- och spårbundna fordon. Informatik är ett område som ökar. Fältprovning Förutsättningarna skiljer mellan provning, som utförs under laboratoriebetingelser och i realistisk miljö. I den realistiska miljön är det svårt att genomföra helt kontrollerade och repeterbara provningar m.m. då betingelserna kan varierar mellan årstiderna, dagarna och även . Då det gäller komponenter, mindre delsystem och konstruktioner (t.ex. kläder, elektronik och materielegenskaper) kan det emellertid vara fördelaktigare att arbeta i klimatkammare som ger en bättre reproducerbarhet och kontroll av försöksbetingelser. Det är viktigt att hålla isär de krav som en leverantör har att ta hänsyn till avseende konstruktionens funktion i vintermiljö och att leverantören har kunskap om vad vinterproblematik är. Långvarig drift i köldgrader, snö och is påverkar driftstabiliteten. Kunskapen är unik i och i andra länder med arktiskt klimat. Det är svårt att förstå effekterna om man inte erfarit dem. Vid fullskaliga tester väljs provningsmiljöer utifrån möjligheten att kunna validera funktionalitet och egenskaper som ska uppfyllas under de betingelser som produkten/systemet ska användas, t.ex. i snö och kyla eller ökenhetta, i viss jordmån, vattenkvalitet eller trafikmiljöer. Utgångspunkten är att på ett trovärdigt sätt kunna belägga eller demonstrera att angivna prestanda och egenskaper uppnås. Provningar kan också avse utrustningarnas handhavande och användarvänlighet. Materielprovning avslutas ofta med ett långvarig användning där syftet är att prova utrustningarna drifttillförlitlighet. Vid provning av produkter som utvecklas successivt är uppföljning via serviceorganisationen ett tillvägagångssätt eller komplement. Provningsmiljöer används också för att kunna verifiera tidigare utförda teoretiska beräkningar, simuleringar, laboratorietester m.m. eller helt enkelt för att kunna genomföra kunddemonstrationer av att en produkt eller ett tekniskt system fungerar under verkliga förhållanden. Testverksamhet SOU 2006:62 64 Fältprovning är i många fall en förutsättning och slutlig validering av att produkten/systemet verkligen fungerar vid användning. Ett exempel värt att nämna, där fältprovning i full skala varit en grundläggande förutsättning för såväl utveckling som kommersialisering (demostrator), är den danska vindkraftverksindustrin. Vid fältprovning är det mycket vanligt att tillverkare endast utnyttjar den fysiska miljön och infrastrukturen. Teoribildning, planering och utvärdering av provningsresultaten hanteras i företagen och existerande starka nationella kunskapsmiljöerna. 4.3.1 Obligatorisk teknisk provning och kontroll Obligatorisk teknisk kontroll genom provning, certifiering och besiktning bedrivs av ett stort antal aktörer. Exempel på provningar kan vara sådana som sker i samband med CE-märkning1. Regelverk, kompetenskrav och ansvarsförhållanden m.m. redovisas utförligt i bilaga 3. Detta är inte någon primär verksamhet för de provningsmiljöer som finns i norra . 1 EG:s kontrollordning som ska säkerställa att produkter på den inre marknaden uppfyller väsentliga krav avseende miljö, hälsa och säkerhet. 65 5 Civil testverksamhet 5.1 Etablerade testverksamheter 5.1.1 Vintertest av fordon I finns en bred erfarenhet av testverksamhet, både militärt och civilt. Civilt är biltestverksamheten välkänd. Det finns 16 privatägda anläggningar bara i . I norra startade verksamheten och pågår i kommunerna . Den största koncentrationen av testanläggningar finns i och . Man talar ofta om att bilmärken testar sina modeller innan introduktion, men en lika stor testverksamhet bedrivs hos komponenttillverkare. Tester sker även av innerstadsbussar, lastbilar m.m. Provplatser är alla de snö- och istäckta sjöar, landbaserade banor och vintervägar där fordon vintertestas. Innerstadsbussar körs i samhällena. I området mellan i norr och i söder vintertestas fordon och komponenter. Den största delen av testverksamheten sker på testanläggningarnas egna banor (ofta inom inhägnat område), eller på sjöar. Tester kring uthållighet kräver långa körsträckor på det allmänna vägnätet. Verksamheten har skapat ett stort antal lokala biltestföretag. Vintertestning av bilar och bilkomponenter har vuxit organiskt tack vare driftiga lokala entreprenörer. Utveckling av broms- och kraftöverföringssystem har varit basen. Bland annat har ABSbromsarna testats och utvecklats i . Allt eftersom de lokala testföretagen kunnat erbjuda fler tjänster har också allt fler systemtyper börjat testas i det kalla klimatet. Verksamheten har utvecklats till en för norra inland mycket viktig näring och omsätter hos entreprenörerna (ca om kringverksamheter Civil testverksamhet SOU 2006:62 66 inkluderas, dvs. övernattning, mat m.m.). Se även kapitel 18, Ekonomiska konsekvenser. Under en kort, hektisk vinterperiod beräknas mer än 2 000 personer, motsvarande drygt 800 helårsanställda, få direkt sysselsättning inom biltestverksamheten. De lokala entreprenörerna tillhandahåller och sköter testbanor, garage, verkstäder m.m. samt tillhandahåller personal för biltestverksamhet. Verksamheten har en starkt internationell prägel och hög investeringsnivå. Till /kommer det ca 2 000 utländska personer under de mest hektiska vintermånaderna. flyger 8 plan direkt från utlandet till och det går 3 flyg till per dag. biluthyrning i är deras största station i . Med tanke på att det vanligtvis bor ca 10 000 personer i /blir tillskottet stort. Parallellt med biltestverksamhetens utveckling har också upplevelseindustrin utvecklats snabbt. Detsamma gäller utvecklingen av ett antal företag inom IT- och konsultbranschen. Biltestverksamheten i och i övrigt har sitt absoluta centrum i A-kommunerna. , , och BMW har egna anläggningar där. I huvudsak är dessa uppbyggda på samma sätt som de lokala entreprenörernas. De lokala entreprenörerna har bl.a. långtidskontrakt med GM, VAG, TRW och Teves. nya anläggning i är företagets största anläggning i utanför . Genom sin underentreprenör ATM driver man även en egen förarskola för utbildning av testförare. Investeringarna kommer, om nuvarande utveckling fortsätter, att uppgå till ca . Verksamheten växer med mellan 15–. har investerat i sin anläggning som verksamheten på andra platser i världen läggs ned. har satsat och BMW i . flyttade viss typ av verksamhet från till där ca 70 personer kommer att säsonganställas. I Kommun finns ett förstudieprojekt avseende möjligheter att etablera testning av tunga fordon inom testregionen. Med tunga fordon avses maskiner inom gruvnäringen samt skogsmaskiner. Förstudien ska undersöka hur stor denna testverksamhet är och hur den utförs, för att därefter kunna bedöma möjligheterna till etablering inom regionen. SOU 2006:62 Civil testverksamhet 67 I bedrivs biltestning och övningskörning på den särskilt iordningställda Monztabanan, på sjöisar, skogsbilvägar samt på skjut- och övningsfältet. , , , AGI-däck samt motortidningar är kunder. Monztabanan marknadsförs internationellt och har asfalterats för att bli en åretruntanläggning. Även myndigheter som och har sommarövat på banan. Potential finns bl.a. att i samband med konferenser för återförsäljare demonstrationsköra nya bilmodeller, att övningsköra med motorcykel och AWD/off-road-fordon samt att arrangera tävlingar med cykel och inlines. Ett relativt sett begränsat område inom skjut och övningsfältet bedöms kunna vara en intressant resurs för företag som vill testa bilar och/eller komponenter utan insynsmöjligheter. invigdes en nyutbyggd hangar på som hyrs av . har gjort en del tester här tidigare, och har förlagt stora delar av sina vintertester till flygplatsen. , som liksom ingår i Fordkoncernen, har också flyttat hela sin testverksamhet från till . har ett antal bilföretag även använt som utgångspunkt. Anläggningar för tester av fordon, tillbehör och komponenter i kallt klimat finns i , , , , och . Även i norra är denna verksamhet under etablering med svenskt konsultstöd. Det som är unikt med Norr- och är att det ingen annanstans i världen finns så många tillverkare inom fordonsbranschen samlade i ett och samma område för att testa sina nya produkter. Det finns en klusterbildning inom fälttestning av bilar. Konkurrerande regioner är främst i och kommer även att bli en utmaning. I är både klimatförutsättningarna och närheten till kontinenten jämförbara med . Språket är en stor barriär i jämfört med . nackdel är det stora avståndet till biltillverkare i och samt den lågt utvecklade infrastrukturen medan fördelar är låga kostnader. Den ökade konkurrensen, behovet av uppdaterad infrastruktur och akademisk kompetens, gör att tillväxten i regionen är i stort behov av ökad kommunikation mellan näringslivet, samhälle och universitet. Civil testverksamhet SOU 2006:62 68 Vintertestning av bilar i . 5.1.2 Utvecklingsmöjligheter och utmaningar inom biltest Fem faktorer anses som särskilt viktiga för branschens fortsatta utveckling; kompetensutveckling, kommunikationer, boende, markanvändning och bättre kapitaltillgång i tidiga skeden. För att testverksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas behövs även duktiga och kompetenta entreprenörer. Många av de lokala entreprenörerna är och därför stundar snart ett generationsskifte. Säsongsvariationerna i testverksamheten är ett hinder för utvecklingen av näringen. A-kassereglerna gör att arbetstagare inte kan vara arbetslösa , vilket tenderar att dränera nyckelkompetens från de lokala entreprenörerna. Säsongsvariationen kan balanseras genom att utveckla mer åretruntverksamhet. Det kan bl.a. ske genom en utveckling av upplevelseindustrin. Bostadsförsörjning med närhet till provplatserna är på grund av säsongsvariation i biltestverksamheten en trång sektor. Detta måste också lösas, kanske gemensamt genom att test- och övningsverksamheten och besöksnäringen växelverkar och dra nytta av varandra. Forskning och utveckling liksom högskoleutbildning relaterad till test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö behöver kopplas mer till den faktiska verksamheten i regionen. Fordonstillverkarna 2006:62 Civil testverksamhet 69 jobbar hårt för att öka andelen virtuella tester och minska fullskaletester, vilket ger framtida utmaningar. Det är en strategisk fråga för testbranschens utveckling i . Elektroniska kommunikationsnät med hög överföringshastighet efterfrågas bland biltestföretagen m.fl. och är under utbyggnad. Biltestverksamheten borde kunna utvecklas mer mot miljöaspekter och nya bränslen. Det finns också ett intresse hos bilindustrin av att kunna hyra in sig i stora köldkammare där fordon kan framföras på körbanor. Dessa kan förläggas i militära bergrum eller uppföras som en kombinerad skidtunnel och biltestanläggning. Sådana projekt diskuteras i norra och /, men är ännu inte på förstudiestadiet. Testverksamheten får då en laboratoriekaraktär istället för testning i verklig miljö. Testsäsongen kan förlängas, men investeringskostnaderna är mycket höga. Marknadsundersökningar visar att tester av snöskotrar framför allt sker hos tillverkarna i . För bedöms däremot potentialen som bättre. Vintertestning av skogsmaskiner har även undersökts. Det visade sig att dessa testas löpande under verkliga driftsförhållanden i skogen, bl.a. genom serviceorganisationer. Den tekniska utvecklingen och testning sker i en kontinuerlig process, inte stegvis som för många andra produkter. Andra utvecklingsmöjlighet är tester av snöröjningsfordon och testning av nya alternativa metoder för halkbekämpning. 5.1.3 Samarbetsorganisationer () bildades en intresseförening av lokala företag i biltestbranschen, (). Medlemmarna är entreprenörer med huvudsaklig verksamhet i att driva och sköta testbanor, garage eller tillhandahålla personal för biltestverksamhet. Entreprenörerna insåg att man kan uppnå bättre resultat på olika områden tillsammans än var och en för sig, trots att man är konkurrenter. Föreningen arbetar bland annat med kompetensutveckling, miljöledningssystem, marknadsföring, säkerhets och sekretessfrågor. Genom bildandet av SPGA, har samverkan mellan entreprenörerna ökat. Civil testverksamhet SOU 2006:62 70 SPGA har 16 medlemsföretag med säte i , , och . testar i egen regi i och och /Benz i . De är inte är medlemmar. Swedish (SWTR) Swedish , SWTR, är en ekonomisk förening bestående av 9 kommuner i norra inland (, , , , , , , , ). Föreningen arbetar för att ge testbranschen i regionen goda förutsättningar för tillväxt, genom att systematiskt och strukturerat arbeta med de tillväxtfrämjande faktorerna. Fokusområden är förbättrad infrastruktur i regionen, FoU, personalförsörjning och förutsättningsskapande åtgärder för etablering av annan testverksamhet. Det kan handla om mobiltäckning, markfrågor, kommunikationer, logi för kunder, utbildning m.m. , Inspection and Certification (SWETIC)1 SWETIC är en branschorganisation inom Teknikföretagen för företag som arbetar med provning, besiktning, kontroll och certifiering inom och utanför . Samtliga 26 medlemmar (de största företagen i branschen) är ackrediterade av SWEDAC – Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Ackreditering är en procedur för att godkänna att ett företag är kompetent att t.ex. utföra certifiering av ledningssystem för kvalitet, miljö, arbetsmiljö, informationssäkerhet eller att certifiera personer samt för att utföra vissa mätningar, besiktningar eller provtagningar. Föreningen verkar som ett nätverk för medlemmarna. En viktig del av arbetet sker i tekniska kommittéer där gemensamma frågor, framtagning av tolkningar och remissvar m.m. diskuteras. SWETIC agerar också som samtalspart i relationen med olika myndigheter. 1 Se även SOU 2006:62 Civil testverksamhet 71 5.2 Test av spårbunden materiel Goda förutsättningarna finns för testning av tåg och tågkomponenter i regionen med tillgång till som har ett av de högsta tillåtna axeltrycken i (), varierande markförhållanden samt kallt klimat. ställs höga krav på att järnvägsmateriel och infrastruktur för spårbunden trafik ska klara många olika typer av driftsförhållanden. Dessa krav bedöms öka och detta för med sig ett ökat behov av provning. På kontinenten finns ett antal laboratorier för provning av järnvägsfordon och komponenter där klimat och andra förhållanden kan simuleras på olika sätt. är en realistisk miljö med en modern elektrifierad, relativt lite trafikerad och välutrustad järnvägssträcka där vintertestning av spårbunden materiel, signalsystem m.m. kan genomföras. Andra förutsättningar som finns att tillgå är moderna vagnhallar för avisning och underhåll. har testning skett av tåg och tågkomponenter i . , , () m.fl. använder som ett testområde för vissa delar i infrastrukturen som t.ex. växlar, räler, nya ytbeläggningar på räler, växeldrivar och smörjsystem för räler. Ett spårbyte på mellan och har tidigarelagts av till 20062009. Även kan vara en framtida resurs för dessa tester. Bansträckningen går från till . Hela sträckan trafikeras regelbundet och godstrafik finns kring . Standarden på varierar. Sträckan tål 22,5 tons axeltryck och är därmed relativt modern och väl underhållen. Möjligheten att utöka testverksamheten i och att skapa en permanent och professionell organisation har utretts2. Förstudien visar att en etablering av ett Arctic Test Center kan ske utifrån och tåg som provningsmiljöer. är också en viktig aktör. Förstudien har lett till att företaget kommer att etablera sig i , initialt med 23 anställda. Omsättningen beräknas kunna uppgå till /år. 2 Förstudie, Spårbunden testverksamhet i norra inland (Arctic Test Center), i . Civil testverksamhet SOU 2006:62 72 Järnvägstestverksamhet ska bestå av utveckling och utprovning i kallt klimat av system, fordon och infrastrukturkomponenter. Verksamheten ska kunna utgöra ett komplement till det som redan görs inom testområdet vid en stor köldkammare i och andra etablerade testfaciliteter. Det som framkommer från nuvarande operatörer är att det råder brist på vintertestkapacitet.