sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — Som framgått ovan under avsnitt 4.5.1 används begreppet sexuell läggning i de nuvarande diskrimineringslagarna på ett enhetligt sätt som en samlingsterm för homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning. Enligt 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen (RF) skall det all- männa motverka diskriminering av människor på grund av bl.a. sexuell läggning. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att uttrycket sexuell läggning i stadgandet överensstämmer helt med den definition av begreppet som återfinns i 2 § lagen (1999:133) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, dvs. med sexuell läggning avses homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning. Vidare uttalas med hänvisning till förarbetena till lag att därigenom inbegrips alla människor, eftersom alla individer hör till någon av de tre kategorierna heterosexuell, homosexuell eller bisexuell och att olika sexuella beteenden och sexuella varia- tioner, t.ex. pedofili, som finns hos såväl hetero-, homo- som bi- sexuella personer faller utanför bestämmelsens skyddsområde (prop. 2001/02:72 s. 50, bet. 2001/02:KU18, 2002/03:KU6, prot. 2001/02:124, rskr. 2002/03:15). Enligt 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen anses såsom tryckfri- hetsbrott hets mot folkgrupp, varigenom någon hotar eller ut- trycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av per- soner med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur- sprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, om gärningen begås genom tryckt skrift och är straffbar enligt lag. Termen sexuell läggning infördes i bestämmelsen som den infördes i bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § . Innebörden av termen sexuell läggning är densamma som i straffbestämmelsen (se vidare nedan). (BrB) innehåller termen sexuell läggning i 16 kap. 8 § och 29 kap. 2 § 7 och termen homosexuell(a) läggning i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 §. Enligt bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § BrB döms den, som i uttalande eller i annat meddelande som sprids, ho- tar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning för hets mot folkgrupp. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att med sexu- ell läggning avses homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning men inte sådana sexuella intressen, variationer, inriktningar eller beteenden som kan finnas hos såväl hetero-, homo- som bisexuella personer såsom t.ex. pedofili (prop. 2001/02:59 s. 59 f., bet. 2001/02:KU23, 2002/03:KU7, rskr. 2001/02:234, 2002/03:8). Enligt det s.k. straffskärpningsstadgandet i 29 kap. 2 § 7 BrB skall såsom försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexu- ell läggning eller annan liknande omständighet. Av förarbetena framgår att uttrycket sexuell läggning infördes i straffskärpnings- stadgandet i förtydligande syfte och som en konsekvens av att det infördes i bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Innebörden av sexuell läggning är således även i straffskärpningsstadgandet homo- sexuell, bisexuell och heterosexuell läggning. Detta innebar inte någon ändring i sak eftersom sexuell läggning ansågs omfattas av uttrycket annan liknande omständighet (prop. 2001/02:59 s. 61, bet. 2001/02:KU23, 2002/03:KU7, rskr. 2001/02:234, 2002/03:8). Av bestämmelsen i 5 kap. 5 § första stycket BrB framgår att brottet förolämpning inte får åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får åklagaren väcka åtal om detta av särskilda skäl anses påkallat ur allmän synpunkt och åtalet avser förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes homosexuella läggning. Enligt bestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § BrB döms en näringsidkare, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung, trosbekännelse eller homosexuella läggning, genom att inte gå ho- nom till handa på de villkor som näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra. Detsamma gäller den som är an- ställd i näringsverksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt den som är anställd i allmän tjänst eller innehar allmänt uppdrag. Även den som anordnar allmän sammankomst eller of- fentlig tillställning och medhjälpare till sådan anordnare, kan vara gärningsman enligt bestämmelsen. Utredningen om de homosexuellas situation i samhället föreslog i sitt betänkande Homosexuella och samhället (SOU 1984:63) att ordet sexuell läggning skulle användas i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § BrB. Enligt utredningen avsågs med sexuell läggning homo-, bi- och heterosexuell läggning. Olika beteenden, exempelvis pedofili, innefattades enligt utredningen inte i begreppet sexuell läggning. Skälet till att homosexuell läggning i stället kom att användas var enligt förarbetena att ordet sexuell läggning under remissbehand- lingen kritiserats som alltför vitt och obestämt. Departementsche- fen delade remisskritiken och anförde att det i begreppet inrymdes böjelser för en rad beteenden som inte rimligen kunde skyddas av lagstiftaren och varav vissa t.o.m. var straffbara. Mot bakgrund där- av förordade departementschefen att det i lagtexten uttryckligen angavs att skyddet avsåg homosexuella (prop. 1986/87:124 s. 37). uttalade i lagstiftningsärendet att grupper med vissa sexuella böjelser, t.ex. sådana som riktar sig mot barn eller har sa- distiska inslag, inte bör skyddas av lagstiftningen i något avseende (bet. SoU 1986/87:31 s. 10–11). Polisdatalagen (1998:622) innehåller de bestämmelser utöver per- sonuppgiftslagen (1998:204) som behövs för polisens verksamhet. Enligt 5 § polisdatalagen får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. gifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är oundgängligen nöd- vändigt för syftet med behandlingen. I förarbetena till bestämmelsen anges inte vad som avses med sexuell läggning. Enligt förarbetena utgör bestämmelsen ett undan- tag från det i 13 § personuppgiftslagen intagna förbudet mot att behandla vissa känsliga personuppgifter. Enligt 13 § personupp- giftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslö- jar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filoso- fisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt sådana per- sonuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. I förarbetena anges vida- re att det under utredning om ett sexualbrott kan vara befogat att anteckna den misstänktes sexuella läggning. Detta kan enligt förar- betena också vara fallet i samband med en särskild undersökning i kriminalunderrättelseverksamhet rörande barnpornografibrott (prop. 1997/98:97 s. 169). Såvitt avser rekvisitet oundgängligen nödvändigt hänvisas i förarbetena till artikel 2.5 (rätteligen 2.4) i rekommendation nr R (87) 15 om användningen av personuppgifter inom polissektorn. Punkt 2.4 i rekommendationen har följande lydelse The collection of data on individuals solely on the basis that they have a particular racial origin, particular religious convictions, sexual behaviour or political opinions or belong to particular movements or organisations which are not proscribed by law should be prohibited. The collection of data concerning these factors may only be carried out if absolutely necessary for the pur- poses of a particular inquiry. Något skäl till varför begreppet sex- uell läggning användes i stället för sexual behaviour framgår inte av propositionen. I samband med utskottsbehandlingen av proposi- tionen ifrågasattes om begreppet sexual behaviour i rekommendationen skulle översättas med sexuell läggning (bet. 1997/98:JuU20 s. 22–23). , som konstaterade att sexual behaviour snarare borde översättas med sexuellt beteende, var dock inte berett att på det förevarande beredningsunderlager ersätta ordet sexuell läggning med sexuellt beteende. Som exempel pekade utskottet på det fall att polisen under en utredning av sexu- ella övergrepp mot barn anträffar barnpornografiska bilder hos en misstänkt person. Att en sådan omständighet är av betydelse för utredningen är tydligt. Här kan det dock hävdas menade utskottet att innehavet av bilderna snarare är en fråga om personens sexuella läggning än om hans sexuella beteende. Utan att ta ställning i frå- gan ville utskottet ändå framhålla att exemplet pekade på risken för att en användning av begreppet sexuellt beteende i stället för sexu- ell läggning riskerade att bli alltför snävt och få till följd att känsliga uppgifter som är av betydelse för en utredning inte kan behandlas. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att följa genomförandet av den nya polisregisterlagstiftningen och att påtala eventuella brister särskilt från integritetssynpunkt (dir. 1999:99). Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92). Vad gäller polisdatalagens bestämmelse om behandlingen av känsli- ga personuppgifter var utredningens slutsats att bestämmelsen borde gälla oförändrad även i fortsättningen. Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Enligt 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. Om upp- gifter om en person behandlas på annan grund får uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter om det är oundgängligen nöd- vändigt för syftet med behandlingen. I förarbetena till bestämmelsen anges inte vad som avses med sexuell läggning. Enligt förarbetena utgör bestämmelsen ett undan- tag från det i 13 § personuppgiftslagen (1998:204) intagna förbudet mot att behandla vissa känsliga personuppgifter. Enligt 13 § per- sonuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. I förarbetena anges att det med hänsyn till den dömde, andra intagna och krimi- nalvårdens personal är helt nödvändigt att kriminalvården vid pla- ceringen av den dömde får behandla alla uppgifter av betydelse för säkerheten och att det då kan vara nödvändigt att behandla känsliga uppgifter som t.ex. sexuell läggning (prop. 2000/01:126 s. 31). Enligt 4 kap. 2 § punkt 4 utlänningslagen (2005:716) skall med skyddsbehövande i övrigt i lagen avses en utlänning som i andra fall än som avses i 1 § i lagen befinner sig utanför det land som utlän- ningen är medborgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller sin homosexualitet. Regeringen har i propositionen Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning (prop. 2005/06:6), som överlämnades till , föreslagit att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sex- uell läggning, och som enligt nuvarande bestämmelser ges skydd som skyddsbehövande i övrigt, i stället skall få skydd som flykting- ar. De lagändringar som förslaget innebär skall enligt förslaget trä- da i kraft som den nya utlänningslagen, . Innebörden av regeringens förslag är att bestämmelsen i 4 kap. 2 § punkt 4 utlänningslagen skall utgå och att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning i stället skall kunna ligga till grund för flyktingskap enligt bestämmelsen i 4 kap. 1 § utlännings- lagen. Enligt förslaget skall med flykting enligt lagen avses en ut- länning som befinner sig utanför det land som utlänningen är med- borgare i därför att han eller hon känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av bl.a. sexuell läggning. Av propositionen framgår att uttrycket sexuell läggning omfattar den vedertagna lag- tekniska terminologin homo-, bi- och heterosexuell läggning. Be- greppet har samma betydelse i bestämmelsen som i 2 § lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Till skillnad från vad som gällde enligt tidigare reglering, som endast nämnde homosexualitet, omfattas därmed även bi- och heterosexuella i den föreslagna bestämmelsen. Denna ändring förväntas enligt propositionen inte ge någon effekt på stor- leken av den grupp som omfattas av skyddet. biföll re- geringens förslag (bet. 2005/06:SfU4 och rskr. 2005/06:71). Lag om ändring i utlänningslagen utfärdades (SFS 2005:1239). Enligt 7 kap. 6 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt skall Försvarsmakten, , Statens rädd- ningsverk och vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att den som tjänstgör med stöd av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt utsätts för ett uppträdande som kränker hans eller hennes integritet om uppträdandet har samband med bl.a. en person sexuella läggning (trakasserier på grund av sexu- ell läggning). Förordningen med instruktion för Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning Enligt 1 § förordningen (1999:170) med instruktion för Ombuds- mannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning skall om- budsmannen verka för att diskriminering på grund av sexuell lägg- ning inte förekommer samt förebygga och motverka homofobi. Ombudsmannen skall vidare genom rådgivning och på andra sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannen skall också föreslå regeringen författningsändringar och andra åt- gärder som kan motverka diskriminering på grund av sexuell lägg- ning. Enligt 2 § i förordningen skall ombudsmannen ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informationsverksamhet samt andra opinionsbildande insatser som rör homofobi och diskrimine- ring på grund av sexuell läggning och följa forsknings- och utveck- lingsarbete som avser sådan diskriminering och homofobi. Om- budsmannen skall vidare i sin verksamhet också upprätthålla kon- takter med organisationer vars verksamhet rör frågor om sexuell läggning, övriga ombudsmän mot diskriminering, universitet, hög- skolor, och andra myndigheter samt med landsting, kommuner och organisationer på arbetsmarknaden. Förordningen om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering Enligt 1 § förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering får statligt stöd en- ligt förordningen lämnas till organisationer och stiftelser för verk- samhet som syftar till att förebygga och motverka diskriminering på grund av bl.a sexuell läggning. Förordningen med instruktion för Enligt 10 § förordningen (2003:7) med instruktion för Högskole- verket skall inom sitt verksamhetsområde främja likabehandling oavsett bl.a. sexuell läggning. Skälen för vårt förslag Vårt uppdrag är att behandla frågan om termen sexuell läggning i lagstiftningen i syfte att åstadkomma en konsekvent användning av den. Vi skall även överväga om detta begrepp bör ersätta termerna homosexualitet och homosexuell läggning i författningar där detta kan bli aktuellt. Som framgått av redovisningen ovan används termen sexuell läggning i betydelsen homosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning i huvudsak på ett enhetligt sätt i lagstiftningen. Detta gäll- er dock inte bestämmelserna i 5 § polisdatalagen (1998:622) och 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminal- vården. Vidare används, som framgått av redovisningen ovan, ho- mosexuell läggning i bestämmelserna i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § . Lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Enligt 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården får uppgifter om en person inte behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuella läggning. Bestämmelsen bygger enligt förarbetena på det utrymme för re- gistrering av känsliga personuppgifter som medges enligt 13 § per- sonuppgiftslagen (1998:204). Enligt den bestämmelsen är det för- bjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, eller medlemskap i fackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Genom personuppgiftslagen genomförs det s.k. dataskyddsdirektivet 95/46/EG enligt vars artikel 8.1 det är förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller et- niskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygel- se, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa eller sexualliv.45 Någon förklaring till varför termen sexualliv i person- uppgiftslagen ersatts av termen sexuell läggning i lagen om behand- ling av personuppgifter inom kriminalvården finns inte i förarbetena. Som 5 § lagen om behandling av personuppgifter inom kriminal- vården är utformade används begreppet sexuell läggning på ett sätt som knappast är förenligt med den innebörd som begreppet har i annan lagstiftning såsom en samlingsterm för homo-, bi-, och heterosexuell läggning. Begreppet tycks i stället ta sikte på 45 och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. sådana sexuella beteenden – exempelvis pedofili – som kan vara av betydelse vid utredningen av vissa typer av brott eller för upprätt- hållande av säkerheten inom kriminalvården och som inte omfattas av begreppet sexuell läggning i annan lagstiftning. Ordet sexuell läggning bör mot bakgrund därav bytas ut mot sexualliv. Av intresse i sammanhanget är att notera att termen sexuell lägg- ning förekom i 3 § i den numera upphävda lagen (1997:1058) om register i brottsbekämpande verksamhet. Enligt den bestämmelsen fick uppgifter om en person inte föras in i ett regis- ter enbart på grund av vad som var känt om personens ras eller et- niska ursprung, hälsa, sexuella läggning, politiska åskådning, religiö- sa tro eller filosofiska övertygelse eller medlemskap i en fackföre- ning. Uppgifter om en person i ett register fick dock kompletteras med sådana uppgifter om det var oundgängligen nödvändigt för registrets ändamål. De uppgifter som nämnts fick inte användas som sökbegrepp. Lagen ersattes av lagen (2001:85) om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet och har , , ersatts av lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekäm- pande verksamhet (prop. 2004/05:164). Vid införandet av lag ersattes termen sexuell läggning av termen sexualliv utan någon som helst kommentar i förarbetena. Där angavs endast att den nya bestämmelsen lag (5 §) överensstämde med den tidigare bestämmelsen lag (3 §) (prop. 2000/01:54 s. 50). I förar- betena till 3 § lag angavs att inskränkningen med hänsyn till bl.a. sexuell läggning stod i överensstämmelse med Europarå- dets rekommendation nr R (87) 15 om användningen av person- uppgifter inom polissektorn och artikel 8 i dataskyddsdirektivet 95/46/EG (prop. 1997/98:11 s. 90 f.). Punkt 2.4 i rekommenda- tionen har följande lydelse The collection of data on individuals solely on the basis that they have a particular racial origin, particu- lar religious convictions, sexual behaviour or political opinions or belong to particular movements or organisations which are not proscribed by law should be prohibited. The collection of data con- cerning these factors may only be carried out if absolutely neces- sary for the purposes of a particular inquiry. Enligt artikel 8.1 i dataskyddsdirektivet 95/46/EG skall medlemsstaterna förbjuda behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ur- sprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv. Terminologin i polisdatalagen har setts över. Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92) var utredarens slutsats att bestämmelsen bör gälla oförändrad även i fortsättningen. Betänkandet bereds i (). Polisdatalagen och dess terminologi har uttryckligen undantagits från vårt uppdrag. Vi lämnar därför inte något förslag som gäller den lagen. Inte desto mindre vill vi peka på att det är otillfredsstäl- lande med en ordning där begreppet sexuell läggning står kvar i lagen med en annan betydelse än i övrig lagstiftning. I används redan sexuell läggning som en samlingsterm för homo-, bi-, och heterosexuell läggning i straffstadgandet som gäller hets mot folkgrupp (16 kap. 8 §) och i det s.k. straffskärp- ningsstadgandet (29 kap. 2 § 7). bestämmelser om olaga diskriminering (16 kap. 9 §) och den särskilda åtalsbestämmelsen vid förolämpning (5 kap. 5 §) är däremot enligt sina lydelser tillämpliga endast såvitt avser personer med homosexuell läggning. Skälen till att termen homosexuell läggning används i bestämmelserna i stället för sexuell läggning är att uttrycket sexuell läggning under remissbehandlingen kritiserats som alltför vitt och obestämt. Det anfördes i förarbetena att det i begreppet ryms, böjelser för en rad beteenden som inte rimligen kan skyddas av lagstiftaren och varav vissa till och med är straffbara (se prop. 1986/87:124 s. 37). Dessa uttalanden framstår närmast som uppseendeväckande, men får ses mot bakgrund av då gällande förhållanden. har – vid sidan av andra för- ändringar i samhället – begreppet sexuell läggning införts i diskri- mineringslagstiftningen och dess innebörd får numera anses veder- tagen. Således är det klart att straffbara böjelser eller beteenden inte har med begreppet sexuell läggning att göra. Strafflagstiftningen bör vara heltäckande och klart ge uttryck för statens, och samhällets, avståndstagande från oacceptabelt hand- lande. Det är därför viktigt att skyddet i konstrueras heltäckande i den meningen att det täcker alla typer av sexuell lägg- ning. Även bisexuell och heterosexuell läggning bör alltså omfattas av regleringen i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § BrB, på samma sätt som gäller i 16 kap. 8 § och 29 kap. 2 § 7 BrB. Vi anser såle- des att termen homosexuell läggning bör ersättas med sexuell lägg- ning i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § BrB. På detta sätt markeras att alla människor skyddas på ett likartat sätt oavsett sexuell läggning. Vi föreslår sammanfattningsvis att sexuell läggning ersätter ho- mosexuell läggning i 5 kap. 5 §, och 16 kap. 9 § och att sexuell läggning ersätts av sexualliv i 5 § lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. Polisdata- lagen och dess terminologi har uttryckligen undantagits från vårt uppdrag. Vi lämnar därför inte något förslag som gäller den lagen. Inte desto mindre vill vi peka på att det är otillfredsställande med en ordning där begreppet sexuell läggning står kvar i lagen med en annan betydelse än i övrig lagstiftning. Vårt förslag: Ålder införs som ny diskrimineringsgrund i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Syftet med arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, för att principen om likabehandling skall kunna genomfö- ras i medlemsstaterna (artikel 1). Direktivets diskrimineringsförbud gäller för bl.a. diskrimine- ringsgrunden ålder. Direktivet innehåller ingen definition av be- greppet. Direktivet har beträffande åldersdiskriminering genomförts i fle- ra medlemsstater, bl.a. , , ,