sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett flertal av dessa delstudier har avrapporterats i form av särskilda bakgrundsrapporter, se bilaga 15. Detta betänkande kan indelas i fem delar med en första del bestå- ende av kapitel 1, 2 och 3 vilka tjänar som inledning. Del II består av kapitel 4, 5, 6 och 7, vilka tjänar som en bakgrund och introduk- tion till ämnet patentering och tillväxt i ett såväl samhällsekono- miskt som företagsekonomiskt perspektiv. Dessa kapitel anknyter således också till uppgiften att belysa sambanden mellan patente- ring och tillväxt, dvs. Dessa samband redovisas mer ingående i kapitel 8, baserat på studier inom utredningens ram. Kapitel 9 ger sedan en redovisning i anslutning till utredningens uppgift att förklara nedgången i patenteringsfrekvens i , dvs. Kapitel 8 och 9 utgör därmed del III, bestående av utredningens egna empiriska studier. Del IV består av dels all- männa rekommendationer i kapitel 10 i anslutning till sambanden mellan patentering och tillväxt, dels speciella rekommendationer i kapitel 11 i anslutning till utredningens två första uppgifter att ge förslag som kan öka patentmedvetande, patentförståelse och pa- tenteringsbenägenhet i svenska företag, dvs. uppgifterna PEX1 och PEX2. Del IV är utformad så att den i stort sett skall kunna läsas fristående. Detta gäller också del II och för en läsare med vissa för- kunskaper även del III. Figur 3.7 ger en översikt av kapitalstruktur och läsanvisningar. Del V består slutligen av ett antal bilagor. Uppdragets referensram, uppläggning och metod Figur 3.7 Kapitelstruktur och läsanvisningar Del I: Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod Uppdragets referensram, uppläggning och metod Del II: Introduktion till kunskaps-, patent-, innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt Kapitel 4: En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- regim växer fram Kapitel 5: Innovations- och patentekonomi – en introduktion Kapitel 6: Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Kapitel 7: Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent Del III: Utredningens empiriska studier Kapitel 8: Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys Kapitel 9: Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Del IV: Utredningens rekommendationer Kapitel 10: Diskussion och allmänna rekommendationer Kapitel 11: Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera Del V: Bilagor Förteckningar över möten, hearings, tidigare SOU, statistik, patentlagen m.m. En referensram för utredningen i form av en patent/tillväxt-spiral har utvecklats i flera steg för studier av olika samband mellan pa- tentering och tillväxt. Mellanliggande variabler relaterade till FoU och innovationer har införts och ömsesidig påverkan mellan olika företag har beaktats. Referensramen har också breddats med en modell av det svenska innovations- och entreprenörssystemet. Uppdragets referensram, uppläggning och metod Olika delstudier har sedan utformats med olika analysnivåer och analysenheter (länder, sektorer, företag, innovationer, teknologisy- stem och patent) med olika datainsamlingsmetoder (intervjuer, fallstudier, enkäter, statistik m.fl.). Av tids- och kostnadsskäl har en grundläggande urvalsprincip varit att välja analysenheter som i någon mening representerar höga tillväxtnivåer eller höga patente- rings- och FoU-nivåer. Ett flertal delstudier med relativt små urval har föredragits framför ett fåtal med stora urval. En stor enkätstu- die av stora företag har dock genomförts. Sammanlagt har cirka 75 personer intervjuats på plats i längre intervjuer utöver ett stort an- tal kortare telefonintervjuer och samtal och cirka 200 företag har varit kontaktade med enkäter. Deltagande har vidare skett i 14 konferenser, mestadels internationella, se bilaga 6. Utredningens delstudier har involverat ett 10-tal projektassistenter. De olika del- studierna ligger till grund för utredningen och de viktigaste resul- taten redovisas i följande kapitel, speciellt i del III, och i särskilda bakgrundsrapporter. Introduktion till kunskaps-, patent-, innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt Kapitel 4: En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram Kapitel 5: Innovations- och patentekonomi – en introduktion Kapitel 6: Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Kapitel 7: Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 4En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram Folk pratar om en ny ekonomi – trams. Det finns ingen ny ekonomi, det finns ingen gammal ekonomi. , 6/6 2000 Jag tror att vi verkligen är på väg in i en rejält förändrad ekonomi, där snabbhet blir oerhört viktigt. , 17/6 2000 in the world is . , Chinese Prime Minister, 2004 Detta kapitel ger en översikt av tre viktiga sammanhängande glo- bala utvecklingar nämligen a.den gradvisa framväxten av en alltmer kunskapsbaserad eko- nomi med en inträdd dominans av kunskap och intel- lektuellt kapital i de flesta i-länder b.den snabba framväxten av den s.k. pro-patent-eran inom ramen för en ny IP-regim c.den fortsatta internationaliseringen och globaliseringen inom vars ram en trolig utveckling kommer att ske av en mer aggres- siv IP- och innovationspolitik i viktiga (, , , m.fl.). Kapitlet skall ses som en allmän bakgrund till kommande kapitel. En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram 4.2Det intellektuella kapitalets nya dominans Framväxten av en alltmer – snarare än ny – kunskapsbaserad eko- nomi har skett gradvis under många sekel. Skall man peka ut en tidsperiod då ekonomierna i de viktigaste i-länderna började domi- neras i någon ekonomisk mening av kunskap och intellektuellt ka- pital så är det . Ser man till orsakerna bakom denna utveckling så finns starka skäl att vara teknocentrisk och peka på betydelsen av nya teknologier som ackumulerats över lång tidTPF1FPT. I förhållande till kunskap i allmänhet har teknisk kunskap spe- ciella egenskaper som gör den särskilt kumulativ och värdeska- pande i ett ekonomiskt system. Speciellt nya informations- och kommunikationsteknologier har möjliggjort: a.En radikalt ökad produktion och snabbare global distribution av data, information och kunskap; b.En minskning av transaktionskostnader på informations- och kunskapsmarknader, inklusive teknologimarknader och infor- mationsmarknader med många små mikrotransaktioner, var- igenom gamla marknader växer och effektiviseras som helt nya marknader skapas; c.En ökad privatisering av intellektuellt kapital och dessas in- täktsströmmar genom såväl legala som tekniska medel (t.ex. kryptering och elektroniska lås). Intellektuellt kapital kan enkelt definieras som icke-fysiskt, icke finansiellt kapital. Idéer, kunskap, kompetens, relationer och inno- vationer är viktiga källor till intellektuellt kapital, men enbart under förutsättning att intäkterna därifrån kan privatiseras av företag och andra aktörer, åtminstone delvis och temporärt. För detta krävs att management, ekonomi, immaterialrätter och teknik samverkar. Ett antal indikatorer visar således att denna kapitaltyp alltmer har kommit att dominera i företags tillgångar, investeringar och resul- tat i termer av tillväxt, vinst, sysselsättning m.m. Dominansen av intellektuellt kapital uttryckt i börsvärden världen över har inte heller rubbats av att den s.k. IT-bubblan sprack. Dominansen skulle i själva verket klara ytterligare ett antal börsbubblor av motsvarande storlek. Vad som emellertid är nytt och förmodligen bestående är stora svängningar i finansmarknadernas företagsvärde- ringar. 1TP PT Se (2000, 2000b) för en mer detaljerad beskrivning och analys. En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram Vidare slits inte kunskap ut eller förbrukas om den används utan växer stadigt. Inte minst sker detta genom att möjligheter till nya kombinationer av existerande kunskapselement skapas, kombina- tioner som i sin tur utgör nya kunskapselement osv.TPF2FPT Det går således att konstatera att en ny typ av kunskapsbaserad ekonomi har kommit för att stanna, en ekonomi som är ny i me- ningen att den kommit att domineras av kunskap och in- tellektuellt kapital. Uttrycket den nya ekonomin är emellertid missvisande genom att det indikerar att en helt ny typ av ekonomi skapats som snabbt har ersatt en gammal ekonomi. Man bör notera i detta sammanhang att alla gamla grundläggande institutioner i ett kapitalistiskt ekonomiskt system inte har förändrats i grunden (t.ex. privat företagsamhet, marknadskonkurrens, privata vinster och privat äganderätt). Snarare har dessa institutioner stärkts och internationaliserats efter Sovjetimperiets fall. 4.3Framväxten av en ny IP-regim 4.3.1En ny immaterialrättsordning och en pro-patent-era utvecklas Begreppet IP-regim avser ett allmänt styrningssätt eller styrsystem för immateriell egendom och immateriella rättigheter (intellectual property – IP, respektive intellectual property rights – IPRs). Styr- ningen omfattar då såväl den politiska styrningen på nationell och internationell nivå som styrningen genom marknader och manage- ment i företag och andra organisationer och omfattar alla hjälpme- del härför, t.ex. tekniska och legala. Styrningen omfattar också alla former av immateriell egendom och rättigheter, inte bara patent utan också affärshemligheter och know-how, varumärken, design, mönster, upphovsrätter (copyright), databaser m.m. 2TP PT Man kan förstås fördjupa resonemanget och ta hänsyn till risker att kunskap förstörs genom lagring i fysiska eller biologiska medier eller att kunskapsöverföring mellan genera- tioner försvåras eller att en så stor brist på en livsavgörande primär fysisk resurs uppstår att dess ekonomiska värdeökning bidrar till att dominansen av intellektuellt kapital rubbas. Dylika scenarier är dock inte sannolika. En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram men med rötter bakåt i tiden initierades i ett antal åtgärder som kom att leda till en förvånansvärt snabb och sedan internationellt bred övergång till en ny IP-regim. Möj- ligheterna att erhålla och utnyttja immateriella rättigheter stärktes på olika sätt, speciellt på patentområdet. i (Supreme Court) tillät patentering av levande organismer och mjukvara. En specialiserad appellationsdomstol (Court of Appeals for the Federal Circuit – CAFC) inrättades. Denna kom att döma oftare än tidigare till patenträttsinnehavarens fördel och utdöma väsentligt högre skadeståndsbelopp, vilket sammantaget ökade värdet av en patenträttighet. En serie patenttvister startade bl.a. mellan och vilka utvecklades till formliga patent- krig. Konkurrensmyndigheter förändrade vidare sin syn på patent från att primärt vara hindrande för statisk konkurrens till att pri- märt vara främjande för innovationer och därmed dynamisk kon- kurrens. Högsta politiska och industriella ledningen med och ett antal kongressmän och storföretagsledare (t.ex. från och ) m.fl. drev aktivt frågor och kampanjer, och nya förordningar och lagar instiftades, dock inga väsentligt större lag- ändringar. Bland annat underlättades universitetens patentering. Internationella IP-frågor lyftes över från till och drevs aktivt av förhandlare som ett led i en s.k. trade rela- ted approach för IP-frågor, vilket resulterade i det internationellt viktiga . En viktig bakomliggande orsak till dessa händelser var den ho- tande ökningen av japansk och övrig asiatisk teknikbaserad kon- kurrenskraft relativt , ett hot som blev uppenbart på 1980-ta- let. Sammantaget innebar dessa händelser framväxten av den s.k. pro-patent-eran, först i och sedan i resten av världen, där den kom att dominera . Därmed markerades en tydlig och relativt snabb övergång från en gammal IP-regim med genomsnittligt svaga immateriella rättigheter i olika länder till en ny IP-regim. Denna snabba framväxt av en ny IP-regim samspelade förstås med den långt mer gradvisa framväxten av en alltmer kunskapsba- serad ekonomi och man kan fråga sig vad som var hönan respektive ägget. En närmare analys indikerar att den nya IP-regimen mer var en konsekvens av än en orsak till den alltmer kunskapsbaserade En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram ekonomins framväxt.TPF3FPT Man kan t.ex. notera att de industrier som producerade de informations- och kommunikationsteknologier som i hög grad bidragit till ökningen av intellektuell kapitalbildning (dator-, telekom-, halvledar-, mjukvaruindustrin m.m.) ursprungli- gen växte fram före pro-patent-eran utan starka immaterialrätts- skydd. Slutligen har en allt starkare kritik mot den nya IP-regimen också växt fram från olika håll, t.ex. från utvecklingsländer och från an- hängare av den s.k. open source-rörelsen. Kritik mot patentsyste- met har alltid funnits men fått ökad styrka och delvis ny inriktning . Kritikerna hävdar att den nya IP-regimen har ut- formats alltför mycket i storföretagens intresse, speciellt de ameri- kanska, och att den blivit kontraproduktiv och snarare hindrar än främjar den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Bland annat kritiseras att man grovt sett får patent på alltför mycket (t.ex. mjukvara och affärsmetoder) och alltför lätt (dvs. med för låga krav på uppfinningshöjd), att patenttvister blir för många och för dyra, att små teknikbaserade och teknikberoende företag blir missgyn- nade, liksom utvecklingsländer, och att systemet helt enkelt blivit för dyrt om alla kostnader, inklusive transaktionskostnader, räknas in. En växande del av kritiken är informerad och seriös som patent- och IP-områdets växande uppmärksamhet och popula- ritet lockar in många nya intressegrupper med högst varierande in- sikt och förståelse, inte minst ekonomer som liksom många andra i stort sett försummat patentfrågor . Snabbheten i pendelrörelsen från en svag till en stark IP-regim ger i sig anledning att bevaka om denna utveckling gått för långt i vissa avseenden, vil- ket kan befaras. Kunskapsläget om dessa frågor är dock bristfälligt av historiska skäl, speciellt vad gäller empiriska studier och erfaren- heter. Se vidare kapitel 5. 3TP PT Se t.ex. Coriat och Orsi (2002), (2000, 2004) och Jaffe (2000). En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram Privatisering av intellektuellt kapital och dess intäktsströmmar kan ske, inte bara genom en förstärkning av privata äganderätter och ökade legala möjligheter till kontroll av intellektuell egendom, utan också genom olika tekniska hjälpmedel och strategier för att ut- nyttja dessa möjligheter. Balansen mellan privat och allmän (pu- blik) intellektuell egendom kan därvid rubbas av såväl teknikut- veckling som rättsutveckling och därvidlag leda till alltför starka eller alltför svaga privatiseringsmöjligheter för att skapa tillräckligt välavvägda incitament för investeringar i innovationer. Balans i dessa avseenden kan eftersträvas genom att t.ex. göra immaterial- rätter temporära och begränsade så att kunskap och intellektuella skapelser övergår till att bli allmän egendom, dvs. Den tekniska utvecklingen kan härvid på olika områden från tid till annan såväl öka som minska möjligheterna till privatise- ring, respektive socialisering. Omfattningen av teknikutvecklingens relativt motverkande effekter kan naturligtvis diskuteras, t.ex. vad gäller open source-rörelser, fildelning och lägre imitationskostna- der å ena sidan och nya skyddsteknologier som utvecklas av privata aktörer å andra sidan. Dessa skyddsteknologier kombine- ras med en lagstiftning som i stort har utvecklats i privatiserande riktning, för att sedan ligga till grund för nya affärs- modeller. Exempel på detta finns inom industrier som t.ex. musik-, film- och databasindustrier (benämns ofta copyright-industrier) liksom inom forskningsindustrier inom bioteknik, IT m.m. Da- tabaser t.ex. produceras och privatiseras genom legalt databasskydd som är möjligt i , plus kryptering och komplex arkitektur, som kräver specialgjorda analysverktyg i form av mjukvara som (speciellt i ) kan skyddas med både patent, copyright och sek- retess. Dessa databaser och analysverktyg uppgraderas mer eller mindre löpande med olika kompatibilitet bakåt och framåt i tiden varvid t.ex. analysverktygen erbjuds med höga säljmarginaler, me- dan själva databaserna kanske nästan ges bort. En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram 4.4Vad blir då effekterna av en alltmer kunskaps- baserad ekonomi med en ny IP-regim? Ser man på effekterna av den ekonomiska, rättsliga och tekniska utvecklingen ovan så kan några effekter ses tydligt medan många bara kan anas. Många andra effekter är troligen rent av oanade. Om dessa vet vi bara att vi kommer att bli överraskade. Detta på grund av att fundamentala skillnader mellan intellektuellt och fysiskt ka- pital kan förväntas ge många effekter på lång sikt och stor bredd, t.ex. vad gäller skalekonomi, synergier, kommunikationsekonomi, konstruktion och allokering av äganderätter samt transaktions- kostnader. En specifik tydlig effekt vad gäller management är det gap som uppstått mellan företags- och affärsstrategier å ena sidan och stra- tegier för intellektuell kapitalbyggnad å andra sidan, speciellt då strategier för att bygga upp ett immaterialrättsskydd. Med den snabbt ökade betydelsen av frågor gällande immaterialrättsskydd och intellektuellt kapital har dessa frågor blivit strategiska – låt vara med olika takt i olika industrier – från att mestadels ha varit operativa frågor för experter (förutom i kemi- och läkemedelsindustrin). Därmed har ett behov skapats att dels formulera IP-strategier, dels koppla dessa till företags- och affärs- strategier, dels skapa löpande involvering och engagemang av före- tags- och affärsledningar i IP-frågor. Ofta finns brister i kompetens för att tillfredsställa detta behov och ibland saknas också medve- tenhet därom. Liknande bristsituationer har uppstått tidigare i industrin, t.ex. då teknik- och FoU-frågor växte fram som strategiska , eller beträffande kvalitetsfrågor . Situationer som dessa kan då bemötas med bl.a. utbildning och forskning i ma- nagement och ekonomi. En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram 4.5Asiatisk patentpolitik – ett tänkvärt scenario Utvecklingen mot en alltmer kunskapsbaserad och IP-orienterad ekonomi samverkar också med starka historiska tendenser mot ökad internationalisering och globalisering.TPF4FPT Den starka ekono- miska tillväxten i är därvidlag välkänd. Flera skäl talar nu för att länder i olika utvecklingsstadier kommer att fortsätta föra inte bara en kraftfull innovations- och tillväxtpolitik utan också att koppla denna politik till en pro-aktiv patentpolitik. En övergång från en svag till en stark nationell IP-regim används också i ett lämpligt utvecklingsskede för att växla över från en upphämt- ningsfas (catch-up-fas) till en framträngningsfas (forge-ahead- fas), vilket försvårar för länder längre ner på utvecklings- stegen att åka snålskjuts (free-ride) i sin upphämtning av andra länders tekniska försprång.TPF5FPT Detta har skett först i , sedan i och sker nu och framöver högst sannolikt i och så små- ningom sannolikt också i . Utvecklingen i i detta av- seende är dock fortfarande av främst inhemska skäl osäker, men flera ekonomiska och politiska aspekter talar för att kom- mer att gå samma väg. Konsekvenserna av denna utveckling kommer att bli mycket stora och utmanande för svensk industri, inte minst dess små och medelstora företag (SMF). Det finns en utbredd och befogad kluvenhet inom i-världen om hur och i öv- rigt skall betraktas från IP- och teknikprotektionistiska utgångs- punkter. Oron är stor över piratkopiering, inte minst bland svenska SMF. Oron borde förmodligen vara större för vad som händer när kinesiska och koreanska företag m.fl. börjar patentera i stor och strategiskt genomtänkt omfattning och svenska företag, stora såväl som små, möter deras patentmattor och strategiskt uppbyggda pa- tentportföljer.TPF6FPT Licensaffärer, ökad konkurrens, minskade margina- ler, överhyrningar (hire-overs), uppköp och samgåenden kom- 4TP PT Ett flertal definitioner av dessa begrepp förekommer. I korthet avser internationalisering en internationell expansion av en verksamhet med någon grad av bibehållen nationalitet och som kan ske utifrån någon form av centrum, medan globalisering avser en internationell integrationsprocess i vilken nationsgränser och nationaliteter spelar en alltmer underordnad roll. 5TP PT De engelska orden inom parentes är vanliga termer i litteraturen om dessa fenomen, se t.ex. Abramovitz (1986, 1991). 6TP PT I kapitel 9 redovisas patentstatistik som visar hur ett antal klättrat upp på patenttoppen i . En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram mer då troligen att öka liksom patenttvister, som en hel del piratkopiering kommer att leva kvar.TPF7FPT En föreställning om att man kan konkurrera framgångsrikt en- bart med innovationer och entreprenörskap blir då förrädisk, dels för att japanska, kinesiska, koreanska, indiska och andra företag i och andra delar av världen kommer att göra det lika bra eller bättre och billigare, dels därför att de också i ökande grad konkur- rerar med patent och andra former av IP-skydd. De japanska stor- företagen har visat prov på detta. Föreställningen att japansk industri enbart varit duktig på att imitera och skulle få svå- righeter att innovera har i stort sett kommit på skam. Den japanska nationella IP-satsningen , en satsning som också fo- kuserar mycket på japanska SMF, kommer, förutom att ge resultat i , att tjänstgöra som förebild för andra även om satsningarna där ser olika ut (se kapitel 7). genomfördes en svensk studie i PRV:s och (IVA:s) regi, en studie som bl.a. jämförde svenska och japanska storföretags patentering.TPF8FPT Studien med dess patentstatistik och analys av patentrelaterade affärshän- delser bidrog till att väsentligt höja medvetenheten om och insat- serna för ökad patentering i svensk storindustri. Denna höjning i kom efter uppstarten av pro-patent-eran i , där man tidigare identifierat och börjat åtgärda behovet av en nationell satsning på patent och IP-frågor. Innovationspolitiska åtgärder av detta slag är viktiga tidiga indikationer i ett scenario-byggande, lik- som tidiga insatser för utbildning av patentingenjörer samt omor- ganisationer. Patentstatistik med alla sina brister utgör trots allt efterföljande indikationer, även om sådan statistik allmänt sett är värdefull för analys av tekno-ekonomisk utveckling, men mestadels då på ett mer detaljerat plan. Forskar- och ingenjörsutbildningen i , , och m.m. är således viktig att bevaka i allmänhet och utbildningen av patentingenjörer och övriga patent- specialister i synnerhet i detta sammanhang. 7TP PT Man kan och bör utveckla scenarietänkandet genom att fråga sig vad som egentligen hindrar att t.ex. ett flertal företag i blir Kina-kontrollerade, en stor del av svensk FoU utförs i , blir halv-indiskt och TeliaSonera blir koreanskt inom 20– , dvs. inom loppet av en generation. I patentsammanhang bör scenarietänkandet utveck- las genom att tänka , dvs. en normal maximal patentlivslängd, framåt och bakåt i tiden, dvs. att jämföra utvecklingen –2006 med en möjlig utveckling –2026. I detta sammanhang är en varning befogad. I den mån en utveck- lingstakt stadigt ökar, dvs. utvecklingen accelereras, fås då lätt en underskattning av den framtida utvecklingsnivån. 8TP PT Se IVA (1993) och (2000). En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP-regim växer fram Få bedömare ifrågasätter numera framväxten av en alltmer kun- skapsbaserad ekonomi, däremot kan uttrycket den nya ekonomin ifrågasättas. Det nya består i att ekonomin har kommit att domine- ras av intellektuellt kapital i olika former, definierat som icke-fy- siskt, icke-finansiellt kapital. har gamla kapitalistiska grundinstitutioner levt kvar.