sou · GUB355 · 2007-01-01 00:00:00 — Återbetalningsskyldighet skall gälla vid olagliga utbetalningar till garanter. Reglerna om överskottsutdelning och annan användning av föreningens egendom finns i 10 kap. För understödsföreningar saknas motsvarande bestämmelser. Vid bokslutet skall enligt 23 § UFL årsvinsten för varje verksamhetsgren (det som av intäkterna inte gått åt till att täcka kostnaderna) avsättas till en för- säkringsfond. När försäkringsfonden enligt en försäkringsteknisk utredning överstiger premiereserven med tillägg av en tjugondel får hela eller en del av det överskjutande beloppet undantas från för- säkringsfonden om stadgarna medger det. Medel kan även undantas från försäkringsfonden med medgivande om det inte kan äventyra föreningens förmåga att fullgöra sina för- Nya regler för understödsföreningar Stadgarna skall ange grunderna för fondbildning och hur medel som inte ingår i försäkringsfonden skall användas samt skall innehålla bestämmelser om återbäring om sådan skall förekomma. En understödsförening reglerar på så sätt frågor om överskotts- utdelning i form av återbäring och annan användning av förening- ens egendom i stadgarna. I kapitel 4 har utredningen närmare redogjort för hur återbäring hanteras och betalas ut beroende på vilken typ av försäkring som har meddelats och att summan av de eventuellt preliminärt fördelade återbäringarna inte alltid stämmer överens med det överskott som framgår av årsredovisningen. Utredningens förslag i kapitel 8 innebär att ömsesidiga livförsäkringsbolag även i fram- tiden skall kunna fortsätta hantera återbäring och överskott på samma sätt som och att de skall kunna fortsätta ha en konsolideringsfond. Understödsföreningar meddelar i huvudsak samma typ av försäkringar som ömsesidiga livförsäkringsbolag och hanterar överskottet på likartat sätt. Någon anledning att bedöma försäkringsföreningar på annat sätt än ömsesidiga livförsäkrings- bolag finns därför inte. Med en sådan bedömning är det tydligt att regleringen av överskottsutdelning till medlemmar för ekonomiska föreningar inte kan gälla för försäkringsföreningar. Däremot skall om vinstutdelning tillämpas om utdelning till garanter skall förekomma i en förening. För försäkringsföreningars hantering och utbetalningar av överskott till medlemmar krävs då ett antal särbestämmelser. Till en början bör för försäkringsföreningar en bestämmelse om konsolideringsfond och dess användning finnas, motsvarande den som gäller för ömsesidiga livförsäkringsbolag. En naturlig ordning i övrigt är att försäkringsföreningar i stadgarna anger enligt vilka regler föreningsstämman får förfoga över föreningens vinst eller på annat sätt täcka föreningens förlust. En sådan bestämmelse kan innebära att föreningens årsvinst skall avsättas till konsolideringsfonden och att, i den mån konsolide- ringsfonden inte behövs för föreningens konsolidering, den kan sättas ned av föreningsstämman för att användas för återbäring till medlemmarna. Nya regler för understödsföreningar I enlighet med utredningens önskemål om produktfrihet på försäkringsområdet skulle frågan om fördelningar försäkringsta- gare emellan helt kunna regleras i försäkringsavtal eller stadgar. För försäkringsföreningar kan det dock vara naturligt att om sådan reglering inte skett, motsvarande bestämmelse som de som föresla- gits för ömsesidiga livförsäkringsbolag om kontributionsprincipen vid fördelning av återbäring skall gälla. En särregel för detta föreslås därför. För att villkor om vinstutdelning (i praktiken för utdelningar till garanter) och förlusttäckning i bolagsordningen för ett ömsesidigt livförsäkringsbolag skall få godkännas har utredningen föreslagit att ändringen inte får försämra rätten för försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade. Det har ansetts att det fortfarande finns skäl att skydda försäkringstagarna genom särskilda krav för godkännande. Samma skäl gör sig gällande vid ändringar i försäk- ringsföreningars stadgar, varför särregler med sådana krav skall införas. Ett försäkringsbolag får inte förespegla framtida återbäring som saknar grund i försäkringsavtalet. För livförsäkringsaktiebolag och ömsesidiga livförsäkringsbolag har utredningen föreslagit att detta s.k. förespeglingsförbud skall gälla även . Samma skäl som motiverar förbudet i försäkringsbolag gör sig gällande i försäkringsföreningar (se avsnitt 9.10 och 10.9). Bestämmelserna i 10 kap. 6 § andra, tredje och femte styckena samt 7 och 8 §§ FL om avsättning av vissa belopp till reservfond, nedsättning av reservfonden, utbetalningar i strid med bestämmel- serna i FL samt föreningsstämmans och styrelsens möjlighet att besluta om gåvor till allmännyttiga eller därmed jämförliga ändamål bör gälla för försäkringsföreningar, men med de avvikelser som föreslagits för ömsesidiga livförsäkringsbolag. Utredningen har för försäkringsbolag föreslagit ett förbud mot att med personer inom den s.k. förbjudna kretsen ingå avtal om tjänster på andra villkor än sådana som företaget normalt tillämpar eller ingå andra avtal på villkor som inte är affärsmässigt betingade. Förbudet är motiverat av skyddet för försäkringstagarna genom att det skall förhindra att bolaget avhänds kapital. De skäl som fram- förts beträffande försäkringsbolag väger lika tungt för försäk- ringsföreningar, och motsvarande regler som skall gälla för ömsesidiga försäkringsbolag bör därför gälla för föreningarna. Beslut om att återbetala garantikapital skall för ömsesidiga försäkringsbolag beslutas av bolagsstämman. Nya regler för understödsföreningar registreras av innan har gett tillstånd till återbetalningen. En återbetalning kan inte ske förrän efter registreringen. Motsvarande krav bör gälla för återbetalning av garantikapital i försäkringsföreningar. Utredningens förslag: Bestämmelserna om likvidation och upplösning i 11 kap. FL skall gälla även för försäkringsföre- ningar. Att medlemsantalet gått ned under det lägst föreskrivna skall dock inte utgöra en tvångslikvidationsgrund. Allmän domstol skall besluta om likvidation om en försäkringsförenings hela försäkringsbestånd har överlåtits, om ett tillstånd att driva försäkringsrörelse för bestämd tid har gått ut utan att nytt tillstånd har meddelats eller om tillståndet att driva försäkrings- rörelse har återkallats. Vidare skall en ansökan om likvidation i vissa fall få göras av . I de fall särregler har föreslagits för försäkringsföreningar bör motsvarande gälla även under likvidation. Dessutom upptas den särregeln att beslut om att en likvidation skall upphöra och försäkringsföreningens verksamhet återupptas inte får fattas, om föreningens tillstånd har återkallats. skall vid konkurs utse ett allmänt ombud. Förbudet mot att anta nya medlemmar under likvidation ersätts med ett förbud mot att meddela nya försäk- ringar. Bestämmelser om överlåtelse av försäkringsbestånd vid likvidation behålls. Förfarandet vid överlåtelse av rörelsen vid likvidation eller konkurs anpassas till det som gäller för försäk- ringsbolag. Reglerna om likvidation och upplösning av ekonomiska föreningar finns i 11 kap. En förening kan upphöra genom likvidation eller konkurs. Den kan även upphöra genom att den avförs från registret. Reglerna om likvidation av försäkringsförening finns i 40-62 §§ UFL. En understödsförening kan upphöra genom likvidation eller konkurs. Den kan däremot inte upphöra genom att avföras från registret. Det är inte så ovanligt att en understödsförenings försäk- Nya regler för understödsföreningar ringsverksamhet upphör genom att dess försäkringsbestånd över- låts till en annan försäkringsgivare och därefter likvideras (se vidare nästa avsnitt). 11 kap. 1 § FL Bestämmelserna behandlar s.k. frivillig likvidation och överens- stämmer med 40 § UFL, med de undantagen att om inte samtliga röstberättigade förenat sig om ett likvidationsbeslut och det därför erfordras två föreningsstämmor, måste i en understödsförening den ena föreningsstämman vara en ordinarie samt att likvidations- beslutet i en understödsförening skall godkännas av Finansinspek- tionen genom registrering. Skillnaderna är enligt utredningens mening inte sådana att det finns skäl att behålla dem. 11 kap. 2 § FL Bestämmelserna ålägger styrelsen att genast till stämman hänskjuta frågan om likvidation om det på grund av inträffade förluster eller av annan orsak finns anledning att anta att föreningens ställning fortgående kommer att försämras så att föreningens skulder inte täcks av tillgångarna. Motsvarande bestämmelser saknas för under- stödsföreningar. I stället finns de näringsrättsliga reglerna med bl.a. krav på att en understödsförening skall ha tillgångar som är tillräckliga för att trygga försäkringsutfästelserna, och för under- stödsföreningar som meddelar tjänstepensionsförsäkring krav på skuldtäckning och kapitalbas. De reglerna kompletteras av Finans- inspektionens möjlighet att ansöka hos rätten om att en förening skall förklaras skyldig att träda i likvidation om kravet inte uppfylls. Beträffande understödsföreningar som meddelar tjänste- pensionsförsäkring kan även ingripa på andra sätt. Dessa möjligheter för medför visserligen ett skydd för medlemmarna. Skyldigheten för styrelsen enligt FL att till stämman hänskjuta frågan om likvidation gör det däremot möjligt för stämman att fatta beslut i frågan om verksamheten skall fortsättas och i så fall vilka åtgärder som måste vidtas. Även med de skyddsregler som finns i UFL kan ett förfarande som i FL endast vara till fördel för medlemmarna. Det finns därför inte skäl att inte Nya regler för understödsföreningar 11 kap. 2 § FL skall gälla även för försäkringsföreningar. Förslaget stämmer överens med vad som ovan föreslagits för ömsesidiga försäkringsbolag. Bestämmelsen kan i viss mån jämföras med den som gäller för försäkringsaktiebolag och allmänna aktiebolag om skyldighet för styrelsen att i vissa fall upprätta en kontrollbalans- räkning och till stämman hänskjuta frågan om likvidation. 11 kap. 3 § FL En tvångslikvidationsgrund för ekonomiska föreningar är att medlemsantalet gått ned under det lägsta tillåtna antalet. Bestäm- melsen innebär att styrelsen möjligt skall hänskjuta frågan om likvidation till stämman när medlemsantalet inte är tillräckligt. Om inte antalet medlemmar gått upp till lägsta tillåtna antal från det att gränsen underskridits skall styrelsen ansöka hos rätten om att föreningen skall försättas i likvidation, om inte stämman fattat beslut om likvidation. Ansökan hos rätten kan också göras av en styrelseledamot, den verkställande direktören, revisor, medlem eller en innehavare av en förlagsandel. Om styrelseledamöterna underlåter att fullgöra sina skyldigheter svarar de och andra som med vetskap om detta handlar på föreningens vägnar solidariskt för förpliktelser som uppkommer. Även medlemmar kan bli solidariskt ansvariga för förpliktelser om de deltar i beslut att fortsätta föreningens verksamhet. För understödsföreningar gäller i stället, enligt 41 § andra stycket UFL, att styrelsen genast till skall anmäla att medlemsantalet gått ned under det lägsta tillåtna antalet. skall pröva om föreningen skall få fortsätta sin verksamhet. Om det medges skall inspektionen föreskriva vilka villkor som skall gälla och ett nytt lägsta antal medlemmar. Om inte medger att verksamheten fortsätter skall föreningen i likvidation. Det har ovan föreslagits att bestämmelsen om tvångslikvidation när medlemsantalet är för litet inte skall gälla för ömsesidiga försäkringsbolag. Utredningen anser att möjligheter att ingripa om försäkringsbeståndet är för litet för en erforderlig riskutjämning är ett lämpligare förfarande för försäkringsrörelse. Det finns enligt utredningen därför skäl att även Nya regler för understödsföreningar för försäkringsföreningar göra ett undantag från likvidations- tvånget i FL. 11 kap. 4 och 4 a §§ FL Tvångslikvidationsgrund föreligger också enligt 11 kap. 4 § FL om föreningen enligt stadgarna är skyldig att träda i likvidation, om verksamheten drivs på ett sätt som uppenbarligen inte motsvarar de förutsättningar under vilka registrering har skett och i vissa fall om förutsättningarna för att anses som ekonomisk förening är uppfyllda. I dessa fall beslutar rätten om likvidation. Registre- ringsmyndigheten kan enligt 11 kap. 4 a § FL besluta om likvida- tion om behörig styrelse, verkställande direktör eller särskild delgivningsbehörig inte anmälts för registrering. För en understödsförening föreligger tvångslikvidationsgrund när ett förhållande inträffar som enligt stadgarna medför att föreningen skall upphöra med sin verksamhet (41 § första stycket UFL), när konkurs avslutas med överskott (61 § andra stycket UFL), när hela rörelsen överlåtits (64 § första stycket UFL) och när det saknas till registret anmäld styrelse. I samtliga fall är det rätten som beslutar om likvidation. De tvångslikvidationsgrunder som ansetts befogade att behålla för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag bör finnas även för försäkringsföreningar, liksom det även framgent bör vara möjligt för att ansöka om en förenings försättande i likvidation. Företagets associationsform är här inte av avgörande betydelse. På samma sätt som för ömsesidiga försäkringsbolag bör dessutom likvidationsplikt föreligga om en försäkringsförening överlåtit hela sitt försäkringsbestånd och förverkat verksamhetstillståndet. Slutligen bör samma bedömning göras som för försäkringsaktiebolag och ömse- sidiga försäkringsbolag även när det gäller att beslut om likvidation i vissa fall skall fattas av registreringsmyndigheten. 11 kap. 5-17 §§ FL Bestämmelserna reglerar rättens och registreringsmyndighetens handläggning av frågor om likvidation, förordnande och entledigande av likvidator samt genomförandet av likvidationen. Nya regler för understödsföreningar Någon anledning att inte i huvudsak tillämpa dessa för försäk- ringsföreningar finns inte. I de fall särregler har föreslagits för för- säkringsföreningar bör motsvarande gälla även under likvidation. Vissa regler om utbetalning av pensionsbelopp under likvidation och andra försäkringsspecifika bestämmelser återkommer utred- ningen till nedan. 11 kap. 18 § FL Bestämmmelsen innebär att upplösning kan ske av en ekonomisk förening utan likvidation om någon anmälan rörande föreningen inte har kommit in till registreringsmyndigheten . skall då undersöka om föreningen har upphört med sin verksamhet genom brev till den senast registrerade adressen och genom kungörelse i Post- och . Om det från kungörandet ännu inte framgår att föreningen fortfarande består skall registreringsmyndigheten avföra föreningen ur registret. Före- ningen är därmed upplöst. Motsvarande möjlighet till upplösning saknas för understöds- föreningar. Varken deras särart eller karaktären på verksamheten kan motivera särregler i förevarande avseende. Även försäkrings- föreningar bör därför kunna upplösas vid utebliven anmälan till registreringsmyndigheten, vilket även föreslagits ovan för ömsesi- diga försäkringsbolag. Det torde framför allt få betydelse för små försäkringsföreningar där den offentliga tillsynen inte bedrivs lika aktivt som för försäkringsföretag med en mer omfattande verksamhet. Dessa företag behandlas närmare nedan i kapitel 12. 11 kap. 19 och 20 §§ FL Bestämmelserna om att en förening är upplöst när en konkurs avslutas utan överskott, om att rätten i vissa fall skall besluta om likvidation av en förening i konkurs och om registrering och ställföreträdare i konkurs motsvarar i sak de som gäller för under- stödsföreningar och bör därför gälla för dessa. Nya regler för understödsföreningar 54–57, 61 och 72 §§ UFL Bestämmelserna reglerar vissa förhållanden under likvidation, nämligen om antagande av nya medlemmar, utgivande av försäk- ringsförmåner, överlåtelse av rörelsen samt möjligheter att förordna likvidator och likvidationsrevisor. Bestämmelser med i huvudsak samma innebörd gäller även för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. De har behandlats ovan i avsnitt 9.14 och 10.10. Några skäl att göra andra bedömningar för försäkringsföreningar än för försäkringsaktie- bolag och ömsesidiga försäkringsbolag finns inte. Bestämmelsen medger ett förenklat likvidationsförfarande om det kan antas att en understödsförening som har trätt i likvidation saknar tillgångar eller att tillgångarna inte täcker likvidationskost- naderna. Rätten kan då, efter hörande, förklara att likvidationen skall läggas ned och föreningen anses upplöst. Möjligheten till ett förenklat förfarande saknas numera för ekonomiska föreningar, men fanns enligt föreningslag. Det är företrädesvis för mindre understödsföreningar som det förenklade förfarandet kan få betydelse. Med hänsyn till de nya näringsrättsliga krav som utredningen anser bör ställas på försäk- ringsföreningar, kan det för föreningar med endast ringa omfatt- ning finnas behov av ett avvecklingsförfarande som inte medför höga kostnader. Utredningen återkommer till denna fråga när det gäller behov av övergångsbestämmelser. Det finns däremot inte skäl att behålla särregler för just försäkringsföreningar i detta avseende. Särregler föreslagna för övriga försäkringsföretag För understödsföreningar saknas regler motsvarande de som gäller för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag om möjlighet för att utse allmänt ombud i ett försäkringsbolags konkurs. När det gäller allmänt ombud, som deltar i konkursen som konkursförvaltare och har till uppgift att bevaka att försäkringstagarna kommer i åtnjutande av sin förmåns- rätt, beror det på att försäkringstagarna i understödsföreningar Nya regler för understödsföreningar saknar sådan förmånsrätt. Eftersom det ovan i avsnitt 11.2.8 har föreslagits att förmånsrätt skall gälla även för försäkringsfordringar i en försäkringsförening bör också bestämmelser om ombud gälla för dessa. För försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag har ovan en särregel föreslagits om att beslut om att en likvidation skall upphöra och bolagets verksamhet återupptas inte får fattas, om bolagets tillstånd har återkallats. En motsvarande bestämmelse bör gälla för försäkringsföreningar. Utredningens förslag: Bestämmelserna i 12 kap. FL om fusion skall tillämpas av försäkringsföreningar. Det införs en särregel om att bara en försäkringsförening genom fusion får överta en annan försäkringsförenings samtliga tillgångar och skulder. Reglerna till skydd för föreningens borgenärer ges en annan utformning än i FL. Dessa regler svarar mot dem som föreslås för ömsesidiga försäkringsbolag. Förfarandet vid frivillig överlåtelse av försäkringsbestånd anpassas till det som gäller för försäkringsbolag. Regler om fusion finns i 12 kap. Regler om fusion saknas helt för understödsföreningar, men i stället finns regler om överlåtelse av försäkringsbestånd, i UFL rubricerade överlåtelse av under- stödsförenings rörelse utan föregående likvidation. Som utredningen har redogjort för i avsnitt 10.11 saknades det länge bestämmelser om fusion även för försäkringsaktiebolag, utan tillämpades i stället reglerna om beståndsöverlåtelse när verksam- heterna i två försäkringsaktiebolag skulle sammanföras. Regler om fusion för försäkringsaktiebolag infördes först genom genom- förandet i svensk lag av EG:s bolagsdirektiv (se prop. 1994/95:70). I avsnitt 10.11 har utredningen tagit ställning till möjligheten för Nya regler för understödsföreningar ömsesidiga försäkringsbolag att fusioneras och då gjort bedöm- ningen att varken sådana bolags särart eller försäkringsverksam- heten hindrar fusioner, men att endast ett ömsesidigt försäkrings- bolag genom fusion kan överta ett annat ömsesidigt försäkrings- bolags samtliga tillgångar och skulder. För understödsföreningar kan samma effekt som av en fusion åstadkommas genom bestånds- överlåtelse av en understödsförenings alla försäkringar till en annan understödsförening, med åtföljande likvidation av den överlåtande föreningen. Mot den bakgrunden och med hänsyn till övervägan- dena för ömsesidiga försäkringsbolag bör även försäkringsföre- ningar tillåtas fusioneras. De regler som gäller för ekonomiska föreningar bör då i huvudsak gälla även för försäkringsföreningar. Det finns dock skäl att, på motsvarande sätt som har föreslagits för ömsesidiga försäkringsbolag, kräva tillstånd. Av den anledningen behövs särregler av motsvarande slag som gäller för kreditmarknadsföreningar och som ovan har föreslagits även för ömsesidiga försäkringsbolag. Det finns även skäl att begränsa fusionsmöjligheten så att endast en försäkringsförening genom fusion kan överta en annan försäkringsförenings samtliga tillgångar och skulder. Bestämmelserna om överlåtelse av en försäkringsförenings rörelse motsvaras för försäkringsbolagen av bestämmelserna om överlåtelse av försäkringsbestånd. Förfarandet bör för försäkrings- föreningarna anpassas till vad som gäller för försäkringsbolag. Utredningens förslag: Bestämmelserna om skadestånd m.m. i 13 kap. FL skall gälla även för försäkringsföreningar. Som tillägg skall dock gälla skadeståndsansvar vid överträdelse av regler i särlagstiftningen om försäkringsrörelse och skadeståndsansvar för stiftare. Nya regler för understödsföreningar FL finns för ekonomiska föreningar regler om skade- stånd. Motsvarande bestämmelser för understödsföreningar finns i 76 och 76 a §§ UFL (med hänvisning till 106–109 §§ före- ningslag) och i 36 § UFL (med hänvisning till 63–66 §§ föreningslag). Skadeståndsbestämmelserna i 13 kap. 1–4 §§ FL överensstämmer i sak med dem som gäller för understödsföreningar och kan därför tillämpas. Det komplement som gjorts i regleringen för kredit- marknadsföreningar är nödvändigt även för försäkringsföreningar för att åstadkomma ett skadeståndsansvar som överensstämmer med gällande rätt. För understödsföreningar gäller även skadeståndsansvar för den som utför försäkringsteknisk utredning åt föreningen. Ett sådant ansvar åvilar aktuarien i ett försäkringsbolag. För aktuarien i ett sådant bolag har det dock föreslagits att skadeståndsansvaret inte längre skall gälla. Av samma skäl som för försäkringsbolagen finns det inte längre anledning att behålla skadeståndsansvar för försäkringsmatematikern i en försäk- ringsförening. Däremot bör på samma sätt som för försäkrings- bolag, en förenings stiftare ha skadeståndsansvar. En särregel i detta syfte skall således införas. Förutsättningar för att väcka talan om skadestånd enligt bestämmelserna för ekonomiska föreningar skiljer sig åt från dem som gäller för understödsföreningar. Det beror dock endast på skillnaderna i FL jämfört med föreningslag. Några särskilda hänsyn har således inte tagits till understödsföreningar. De nu gällande förutsättningarna i FL för att väcka talan om skadestånd innebär framför allt ökade talemöjligheter genom lägre minoritetskrav och för att väcka talan. Några skäl att bibehålla de mer restriktiva möjligheterna att väcka talan som gäller för understödsföreningar anser utredningen inte finnas. Nya regler för understödsföreningar Utredningens förslag: Bestämmelserna om förenings firma i 14 kap. FL skall gälla även för försäkringsföreningar. En försäk- ringsförenings firma skall dock innehålla ordet försäkringsföre- ning i stället för ekonomisk förening eller förkortning därav. FL innehåller regler om firma för ekonomiska föreningar. En ekonomisk förenings firma skall innehålla orden ekonomisk och förening eller förkortningen ek. Den skall tydligt skilja sig från andra firmor som är införda i föreningsregistret. Det är endast ekonomiska föreningar som får använda dessa beteckningar i sin firma. En understödsförenings firma skall enligt 12 § UFL innehålla ett av orden understödsförening eller försäkringsförening. Om under- stödsföreningen endast meddelar sjukhjälp får firman i stället innehålla ordet sjukkassa. Firman får inte innehålla ordet erkänd eller såväl orden ömsesidig som försäkring. Firman skall tydligt skilja sig från andra understödsföreningars registrerade firmor.