sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Diskurserna knutna till modernitetsprojektet förskola: För barnets och uppfostrans skull, hade kompletterats både med befolkningspolitiska och arbetsmarknadsmässiga argument. Förskolan behövdes såväl av befolknings- och arbetsmässiga som av barn- och 57 SOU 1972: 26. 58 (1994). 59 (2001), sid. 84. SOU 2006:75 Om betydelsen av kön i svensk förskolehistoria 39 familjepolitiska skäl. tillfördes så jämlikhetsmotiv och sysselsättningargument. innebar ett genombrott för frågan om omsorg och pedagogik för de minsta barnen utanför hemmet, vilket ledde till en radikal utbyggnad av antalet platser i förskola/barnomsorg. Sammanfattningsvis har denna välfärdsinstitution- förskolan -fångat upp en rad vitala samhällsuppgifter och efter hand erövrat och ålagts en mycket komplex uppgift. Denna skiljer sig, som framgår av dess ambitioner, i vissa centrala avseenden från den obligatoriska skolans uppdrag, och måste förstås utifrån andra begrepp och tankefigurer. 1.4.4 Kvinnan jämlik mannen i den nya familjen skapar samhällsförändringar förutsättningar för nya föreställningar om kvinnors och mäns möjligheter och plats i samhället. Kvinnan sågs vara allt mer lik mannen. Hon blev hans like. Hennes arbetsliv kom också att utformas efter de normer som utvecklats i den manligt dominerade arbetsmarknaden. Detta enligt en modell som hade utformats för den manlige arbetstagaren med en kvinna vid sin sida, som hade huvudansvar för hem och omsorg. Kvinnornas ökade deltagande på arbetsmarknaden från 1970talet möjliggjordes genom att ett stort kvinnokollektiv övertog stora delar av omsorg, vård och utbildning av de yngre barnen. En nationell omfördelning av dessa uppgifter genomfördes inom kvinnokollektivet, vilket har sin motsvarighet i en global omfördelning i nutiden. En omfördelning mellan könen av ansvar för vård och omsorg om barnen gestaltades däremot bara i begränsad utsträckning. Det här är något som uppmärksammats mer intensivt under det senaste decenniets debatt och med tydligt utslag i senaste jämställdhetsutredning.60 Det var dags att Göra pappa med barn.61 1.4.5 Kvinna och man jämlika varandra Under de första decennierna av statlig jämställdhetspolitik på 1970 och hade jämställdhetspolitiken inriktats på att möjliggöra för kvinnor att bli jämställda med männen. Jämställdhets60 SOU 2005:66. 61 (2002). Om betydelsen av kön i svensk förskolehistoria SOU 2006:75 40 politiken var inskriven i en genusregim som överordnade manligt i förhållande till kvinnligt på samma sätt som arbetsliv och arbete kommit att överordnas hem och omsorgsarbete i hemmet. Regeringen gav i uppdrag till en särskild utredare att genomföra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Uppdraget kan ses som ett led i en ambition mot en förändrad genusregim och mer jämställda genusantaganden, vad gäller mäns och kvinnors genuspositionering inom såväl föräldra- som medborgarskapspraktiker. förslag till förändring av jämställdhetspolitiska mål visar en förskjutning av fokus, så att individens hela liv omfattas.62 Könsmönster och könsrelationer ska påverkas så att både kvinnor och män får möjlighet att ge och få omsorg, utöva aktivt medborgarskap och ha ekonomisk självständighet. Stort intresse riktas mot åtgärder för att nå de formulerade målen genom exempelvis ett tidigt uppmärksammande av jämställdhetsfrågor i förskola och skola. 1.4.6 Förskolans indirekta och direkta jämställdhetspåverkan Ungefär med utbyggd, tillgänglig och likvärdig förskola och högt kvinnligt deltagande på arbetsmarknaden har förändrat förutsättningarna för att vara småbarnsmamma och pappa. Relationerna mellan kvinna och man i småbarnsfamiljen, liksom deras föräldra- respektive medborgarskap har påverkats och förändrats sett ur ett historiskt perspektiv. De är dock inte i fas med de faktiska arbets- och familjekrav, som både kvinna och man som småbarnsförälder lever under. Förändringsprocesserna är långsamma och strukturella hindren flera. Andelen i befolkningen som har erfarenhet både av arbetsliv och av omsorgsansvar för barn har dock ökat markant. Allt fler, både kvinnor och män, har erfarenhet av det och en gång kallade Kvinnans dubbla roller (1957). Allt fler, både kvinnor och män, har erfarenhet av dåligt anpassat arbetsliv som utformats för män då det fanns en hemarbetande vid den manlige försörjarens sida. Vad betyder de dubbla erfarenheterna av såväl omsorg om barn som arbete? Vad betyder detta för samhälls-arbets-och familjelivet? Statsvetaren (2004) formulerar frågan: Vad blir effekten av att så många i den 62 SOU 2005:66. SOU 2006:75 Om betydelsen av kön i svensk förskolehistoria 41 publika sfären har erfarenhet av omsorgsansvar? (s. 12) Hon prövar i sin avhandling bland annat om vi kan se en begynnande omsorgsinriktad statskaraktär. resultat pekar på att barnomsorgen kan ha haft en särskild betydelse i svensk statsförvaltning, och att man skulle kunna betrakta barnomsorgen som en spjutspets för att förändra den offentliga verksamheten som helhet.63 I sociologen avhandling (2005), redovisas en internationellt jämförande studie av föräldrars upplevelser av föräldraroller och av barnomsorgs- och familjepolitik. visar hur den svenska familjepolitiken och barnomsorgsmodellen är djupt förankrad och högt värderad hos de svenska småbarnsföräldrarna som de uttrycker upplevelser av tidsbrist och överkrav. De uttrycker stress i förhållande till multipla roller och förväntningar. Här skiljer sig framför allt fäderna i det svenska materialet från andra grupper av fäder i den internationella jämförelsen. En svårmanövrerad gender equality agenda styr vardagslivet för båda föräldrarna i det svenska materialet. Mammapappa-barn-barnomsorg har blivit ett väl förankrat och legitimt, om än mycket logistikkrävande, system under . Att vara pappa och att vara mamma har förändrats av det dubbla deltagandet i såväl förvärvsarbete som hem- och omsorgsarbete.64 Vare sig det sker som ensamstående förälder eller i samboende föräldraskap. Inom familjen har maktförhållandena förskjutits på grund av att båda föräldrarna deltar i arbetslivet och har en egen ekonomi.65 Medborgarskap och föräldraskap har förändrats både för kvinna och för man, dock med en tendens till ett återskapande av genusregimer som isärhållande och hierarkisering om än på nya arenor. I ett internationellt perspektiv är förskolan som och pedagogik för alla barn i ett icke socialt differentierat mönster förhållandevis unik, och dess existens lika villkorad och skör som en gång insåg och konstaterade.66 I ett hundraårigt perspektiv utgör förskolan en central struktur för samhällsomvandling och för individualisering och synliggörande av kvinna och barn. Den utgör ett starkt könat arbetsfält 63 (sid. 217-218). 64 (2003); (2002); Plantin (2003, 2004). 65 (2005). 66 (1982). Om betydelsen av kön i svensk förskolehistoria SOU 2006:75 42 som erövrat och ålagts en mycket komplex samhällsuppgift, och representerar ett såväl könspolitiskt som barnpedagogiskt projekt som genomförts med stor framgång under det senaste århundradet. Den har varit beroende av aktiva yrkesföreträdare, av lobbyister inom politik och förvaltning samt av påtryckningar och engagemang från föräldrar. Jämställdhetsambitionerna har gått från fokus på struktur till innehåll, från organisation till process. I det klassiska pedagogiska arvet har gosse, pojke stått i fokus och dagens verkligheter visar att detta idéhistoriska arv dessvärre följs upp på ett problematiskt sätt i nutida verksamheter. Marknad och media stödjer särbehandling och påverkar i nutiden allt högljuddare barnens vardag som aktörer för särartsliknande könsmönster. Förskolans ökade satsning på jämställdhetsarbete innebär en motkraft mot dessa tendenser och en styrning mot mer jämställda genusregimer. 43 2 Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar I ett europeiskt perspektiv är frågan om barnomsorg, som en strategi för ökat kvinnligt deltagande på arbetsmarknaden och för en förändring mot mer jämställda relationer mellan kvinnor och män, mycket aktuell. Den dimension av jämställdhet-förskola som lyfts genom direktiven till Delegationen för jämställdhet i förskolan, det vill säga en inriktning på de informella strukturerna och att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan,1 är mindre framträdande i den politiska diskussionen. Barnomsorg blev en del av EU:s sociala agenda . På uppdrag bildades ett nätverk för barnomsorg, som påbörjade utvecklingen av en barnomsorgsstrategi för EU. Nätverket lades ner 1996, delvis som en följd av kritiken mot kommissionens aktivism.2 Ett flertal rapporter publicerades som belyste barnomsorgs- och förskolesituationen i Europa.3 Dessa påpekade bristen på adekvata, jämförbara data och information om barnomsorgssituationen i . Flertalet av länderna har en uppdelning mellan barnomsorg (child care services), som framför allt möjliggör för föräldrarna att arbeta och förskolor (early education services), som är fokuserade på barnet och lärande. En åtskillnad föreligger också mellan dessa två former och den obligatoriska skolan, som påbörjas mellan fem till , varierande beroende på land. Avståndet har varit speciellt stort mellan olika child care services och den senare skolan. 1 SOU 2004:115, sid. 89. 2 Mahon (2004), sid. 160. 3 Childcare (1988); (1996). Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar SOU 2006:75 44 2.1 Barnomsorg och kris i befolkningsfrågan av modell 2000-tal har frågan om utbyggd barnomsorg aktualiserats och innehar hög prioritet. Nedgången i födelsetalen har bidragit till det ökade intresset för jämställdhet och barnomsorg utanför hemmet. I norra började denna förändring av fruktsamhetstalen , i något . Såväl , , och hade 2004 fruktsamhetstal som var mindre än 1,5. (, , , ) har länge haft de högsta fruktsamhetstalen, liksom även de högsta förvärvsfrekvenserna för kvinnor,4 men även här sker djupgående förändringar av reproduktionsmönstret. redovisar den största förändringen av fruktsamhetstal i och sett i ett tioårsperspektiv är förändringen anmärkningsvärd. I en första rapport om skattningar av demografiska förhållanden anges att de högsta födelsetalen återfinns på (1,5) och de lägsta i (0,8). Tolv EU-länder redovisar en nedgång av födelsetal och faller här ut som det land som uppvisar den största minskningen (7,). redovisar den största uppgången (8,). En jämförelse mellan åtta olika länder i Syd- och , visar att samtliga beskriver en nedgång av födelsetal.5 Tabell 1 Födelsetal i åtta europeiska länder i Syd- respektive Nordeuropa1965-1995 (avrundade tal) Land År 1965 2,9 Ej reg. 2,7 2,3 2,5 2,6 3,0 2,4 1975 2,8 2,8 2,2 2,3 1,7 1,9 1,9 1,7 1985 1,6 1,7 1,4 1,7 1,7 1,5 1,7 1,7 1995 1,1 1,4 1,2 1,3 1,8 1,8 1,9 1,7 2005 1,1 1,1 1,0 0,9 1,1 1,2 1,2 1,0 Källa: Daumerie, 2004, s 47–48; , 2006, s 2. är beteckningen: Crude birth rate, motsvarande en första skattning. Bristande trygghet i anställningsformer, instabilitet i arbetsliv och i relationer samt bristande jämställdhet i familjelivet, liksom av4 Daumiere (2004). 5 (2006). SOU 2006:75 Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar 45 saknad av trygga barnomsorgsformer påverkar alla en nedgång i födelsetal.6 2.2 Barnomsorg, arbetsliv och sysselsättning Frågan om barnomsorg kopplas av framför allt till , till arbetsmarknadsskäl, en koppling som visat sig ha haft avgörande inflytande på den svenska förskolans kvantitativa utveckling. Sysselsättningsstrategin är en del av det som kallas för Lissabon-strategin, där målsättningen är att bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi 2010. Strategin anses bestå av tre relaterade delar: ekonomi, sysselsättning och hållbar utveckling.7 The Employment Guidelines fastslår: Member States should remove disincentives to female labour force participation and strive, taking into account the demand for childcare facilities and in line with national patterns of childcare provision, to provide childcare by 2010 to at least of children between and the mandatory school age, and at least of children under 3 years of age.8 Målsättningen att av kvinnorna i ska vara i arbete utanför hemmet , förutsätter en aktiv strategi för barnomsorgens utveckling i . För att kunna formulera denna har omfattande studier av barnomsorgsfältet genomförts. Då en stor del av verksamheten genomförs utan aktiv registrering och redovisning har detta varit ett mycket problematiskt arbete. Att göra rättvisande jämförelser mellan länder i frågor om barnomsorg, och förskola blir komplicerat. Problemet är att begreppen står för olika innehåll, data är ofullständiga och det förekommer på vissa håll även stora skillnader mellan regioner inom länderna. Det här är ett fält i gränslandet mellan det allmänna och det privata med mycket, för offentligheten, osynligt kvinnligt arbete. En stor spridning av former för barnomsorg föreligger i de olika medlemsländerna. Det finns hela 136 olika typer av service, från ett minimum av fyra olika former i till ett maximum av 14 i Storbritannien.9 De europeiska ländernas barnomsorg varierar 6 (2000); Daumiere (2004); , Knijn & Weckwer (2005); Sleebos (2003). 7 m.fl. (2005). 8 (2004), förord. 9 (2002). Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar SOU 2006:75 46 också betydligt när det gäller administration, finansiering, likvärdighet och tillgänglighet. Skillnader i den dominerande inställningen till kvinnors förvärvsarbete och barns omsorg i offentlig regi återfinns exempelvis mellan och , mellan katolska och protestantiska länder och som vi konstaterat tidigare mellan olika regioner.10 Generellt kännetecknande är att det finns få barnomsorgsformer som ger heltidsservice och erbjuder tillgänglighet . Det finns också få former för de yngsta barnen och för barn med behov av särskilt stöd. Den nuvarande organiseringen av barnomsorg/förskola har generellt en begränsad möjlighet att fungera som verktyg för kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter på arbetsmarknad och i hemmet. Bortsett från några enstaka exempel lyckas alltså inte dagens organisation uppfylla det tänkta målet: ökad jämställdhet och jämlikhet, både mellan flickor och pojkar och mellan kvinnor och män från olika sociala grupper. Vad gäller samarbetet om barnomsorg genom Lissabonstrategin, så sker det genom en mjuk samordning, vilket ger större handlingsfrihet än den vanliga lagstiftningsmetoden. Termen för denna nya form av samarbete är den öppna samordningsmetoden och den dominerar på välfärdsnära områden, där medlemsländerna önskar bibehålla kontrollen och inte gärna ser en homogenisering eller harmonisering.11 2.3 En ökad social differentiering Den sedan några decennier pågående förändringen av familjemönster från enförsörjar- till tvåförsörjarfamilj innebär en stor utmaning för välfärdsstaterna.12 Den låga graden av generell och tillgänglig barnomsorg har i de flesta europeiska länder lett till en ökad social differentiering. Med andra ord, mer välutbildade och högre avlönade kvinnor återfinns i högre grad i arbetskraften, även som småbarnsföräldrar. Stora grupper av kvinnor från fattigare delar av världen migrerar till den rika världen, där de går in och löser ett allt mer växande omsorgsunderskott, i form av omsorg om barn, äldre, sjuka.13 De välutbildade köper tjänster av andra kvinnor 10 for Childcare (1988); (1996); (2002); (2002). 11 m.fl. (2005); m.fl, (2001). 12 (2002). 13 Mulinari & (2004). SOU 2006:75 Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar 47 för tillsynen av sina barn, och får förlita sig på olika system av förskola och privat omsorg. De lågutbildade kvinnorna däremot förblir hemarbetande.14 I en jämförelse mellan , och exemplifieras detta mönster, för och gäller att ju högre utbildningsnivå, ju högre förvärvsfrekvens. I är av kvinnor med barn i arbetskraften om de har högre utbildning, i jämförelse av kvinnorna utan kvalificerad utbildning.15 Detta förstärker skillnaden mellan olika grupper i samhället. Barnen differentieras tidigt och de gemensamma erfarenheterna begränsas. Därmed förstärks en socialt segregerad barndom och uppväxt. Ett svagt politiskt intresse för frågorna om omsorg och undervisning av de yngsta barnen har bidragit till en mycket varierande förekomst av barninstitutioner och även en bristande likvärdighet, från uppenbart högkvalitativa välutrustade barnpedagogiska institutioner till tillsyn under osäkra former. Uppenbart är att den kvinnogrupp som varit engagerad i olika former av child care services har haft mycket låg ersättning för sitt arbete och en osäker arbetsställning.16 har andelen kvinnor i arbetskraften ökat betydligt i länder med tidigare hög andel hemarbetande, som och Irland.17 Det som framför allt skiljer kvinnors förvärvsverksamhet i mot andra länders är att den inte påverkas mycket av om kvinnan är barnlös, har ett, två eller flera barn eller om kvinnan är välutbildad eller saknar utbildning. Kvinnor arbetar utanför hemmet och de arbetar mycket.18 Antalet barn och utbildningsnivå har annars tydliga effekter på kvinnors förvärvsfrekvens i ett generellt OECD-perspektiv.19 Exemplen med hög andel kvinnor på arbetsmarknaden som både arbetar många timmar och i hög utsträckning bibehållet huvudansvar för omsorg och hem, som exempelvis i ,20 har resulterat i påtaliga signaler om rollstress , tid som bristvara och ifrågasättande av levnadsformen. Förändringen av könsmönstren, med förskolan som basstruktur, har skett med bibehållande av den tidigare manlige arbetstagaren som norm. Kunskaperna om konsekvenserna för småbarnsfamiljerna, 14 Knijn (2005). 15 , m.fl. (2004), sid. 21. 16 m.fl. (2004), sid. 29. 17 (2005). 18 (2006). 19 Sleebos (2003). 20 (2000). Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar SOU 2006:75 48 för såväl barn som vuxna, i ett köns- klass och etnicitetsperspektiv, behöver förstärkas, systematiseras och tydliggöras. 2.4 En utbildnings- arbetsmarknads- eller socialtjänstfråga? Frågan om barnomsorg och förskoleverksamhet relateras i ett EU och OECD-perspektiv till olika politiska områden och departement. Området placeras alternativt under exempelvis social-, arbetsmarknads-, utbildnings-, familjepolitik och motsvarande departement. beskriver i en summerande genomgång av organisationens förskole/barnomsorgsverksameter en trend att närma barnomsorg och den obligatoriska skolan både vad gäller politik och praxis.21 Den ökade betoningen på det livslånga lärandet har lett till behov av ett närmare samarbete mellan olika former av barnomsorg, förskola och obligatorisk skola. varnar dock också för negativa effekter av ökade sammansmältningar av delar i utbildningssystemet, så tydligt i också genom den så kallade nya lärarutbildningen,22 en gemensam lärarutbildning för lärare inriktade mot såväl förskola som . The needs of young children are wide, however, and there is a risk that increased co-operation between schools and ECEC could lead to school like approach to the organisation of early childhood provision. Downward pressure on ECEC to adopt the content and methods of the primary school has a detrimental effect on young childrens learning.23 I , och förändrades förhållandet mellan barnomsorg, förskole-, fritidsverksamhet och skola under mitten och slutet av . fördes samtliga dessa verksamheter in under gemensamt politiskt ansvar, i ett och samma departement: . Det skedde i , i och . I behåller dock förskolan sin sidoordning inom skolsystemet och särbehandlas i många åtgärder och strategiska satsningar samt är placerad under en särskild minister. I den allt mer omfattande diskussionen om kvinnor, jämställdhet och barnomsorg i ett europeiskt perspektiv motiveras den senare 21 (2001). 22 SOU 1999:63. 23 (2001), sid. 129. SOU 2006:75 Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar 49 som en förutsättning för att få en ökad andel av befolkningen på arbetsmarknaden och som en förutsättning för förbättrat konkurrensläge i . Här skiljer sig argumentationen från den som en gång motiverade utvecklingen av den tidiga förskolan. Den motiverades för barnets, uppfostrans och gemenskapens skull. Förskolan introducerades i denna form som en integrativ kraft i barndom och samhälle. Den rubricerades också i det socialdemokratiska välfärdsprojektet som En förskola för alla. Det var ett modernitetsprojekt som syftade till kulturell modernisering och till att förändra barndom och föräldraskap – samt att utjämna skillnader mellan barn genom uppfostran och pedagogik. I ett bredare internationellt perspektiv tenderar omhändertagande av barn att utformas så att det bidrar till den sociala, kulturella och ekonomiska differentieringen i samhället. En tendens till ökad könsjämlikhet inom olika sociala grupper kan diskuteras, som en ökad social och klassmässig ojämlikhet mellan grupper uppenbart tenderar att förstärkas av flera skäl. En analys av barnsomsorg i olika länder och tidsperioder ger en god inblick i de genusantaganden, som är invävda i konstruktionen av olika välfärdsstater. Samhällets syn på kvinnors och mäns förhållande till familj och arbete, på deras föräldraskap och medborgarskap avspeglas i konstruktionen av barnomsorgen. Samhället/staten kan sägas uppträda som genusinstruktörer, som skapar de strukturella ramarna för kvinnors och mäns positioner och möjligheter, genom reglerade rättigheter, skyldigheter och ansvar. Ett samhälles genusregim har en avgörande inverkan på den jämställdhetspolitik och den jämställdhetspraktik som är möjlig att utforma. Den anger ramarna och avspeglar den övergripande samhälleliga genusordningen. Samhällets institutioner illustrerar de dominerande genusregimerna.24 Härvid utgör just barnomsorgen, sedd i ett historiskt perspektiv, ett mycket belysande exempel. 2.5 Arbetet ute på förskolorna i det här kapitlet har vi visat att barnomsorg betyder olika saker i olika länder. Exempelvis finns det inte mindre än 136 olika typer av service inom EU som kan sorteras in under begreppet 24 (1985), (1987); (2001); (2005). Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar SOU 2006:75 50 barnomsorg.25 Det är därför inte särskilt uppseendeväckande att det finns många skilda åsikter kring huruvida jämställdhet överhuvudtaget är en uppgift för barnomsorg-förskola. I de direktiv som reglerar delegationens arbete står det angivet att det ingår i arbetet att sprida kunskap om framgångsrikt jämställdhetsarbete i förskolor i andra länder.26 Det här har varit en oerhört svår uppgift. Vi har under olika resor till sammanlagt 15 länder inte stött på en enda förskola utanför som arbetar med jämställdhet som en del i den pedagogiska verksamheten. Vad är då förklaringen till detta? Naturligtvis hänger det här ihop med vilken syn som finns på vad barnomsorg är och varför den finns. I många länder är den rådande uppfattningen att barnsorgen är en förlängning av familjen. Barnens uppfostran och vilka värderingar de ska mötas av är främst en privat angelägenhet, något som familjen ansvarar för. Barnomsorgen är till för att hjälpa föräldrarna inte för att förändra barnen och deras framtid. Med detta i åtanke är det inte så konstigt att den svenska idén om att ett av de viktigaste uppdragen för förskolan är att främja värdegrunden, och därmed jämställdheten, för det mesta förvånar och ibland provocerar i internationella sammanhang. 2.5.1 Jämställdhet viktigt inom skolan Om fokus byts från förskolan till och liknande motsvarigheter dröjer det dock inte länge innan jämställdhetsperspektivet dyker upp. I till exempel ser man jämställdheten som ett av skolsystemets viktigaste uppdrag. Skolan ska vara det första steget mot ett mer jämställt samhälle. Education at schools must increase awareness of equality between women and men in line with the spirit of the Constitution of and the Fundamental of Education, and must be based on the current task of creating a gender-equal society.