sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — I beräkningarna utgår vi från ett förenklande antagande att arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga uppför sig i genomsnitt som övrig befolkning i gör vad gäller förvärvsintensitet, inkomstmönster, sjukskrivningar etc. och likaledes konsumerar offentliga tjänster och får offentliga transfereringar i samma utsträckning som genomsnittssvensken. Detta leder till en viss osäkerhet av resultaten. Vi kan exempelvis utgå från att offentliga intäkter av arbetskraftsinvandrarnas arbete underskattas eftersom vi kan utgå från, vilket även regelverket underbygger, att arbets- kraftsinvandrarna har högre förvärvsintensitet än övrig befolkning i samma ålder i . Å andra sidan kan vi anta att intäkterna från anhöriga till arbetskraftsinvandrarna överskattas i våra beräkningar eftersom vi kan anta att de förvärvsarbetar i mindre utsträckning än vad genomsnittsbefolkningen gör. Vi menar dock att det i våra grova beräkningar och analys är enklast att utgå från att arbets- kraftsinvandrarna och deras anhöriga i alla i det här sammanhanget relevanta sammanhang beter sig som övrig befolkning i gör. Varje sysselsatt arbetskraftsinvandrare, och med det regelverk som vi föreslår är det så gott som samtliga som är sysselsatta, alstrar sysselsättning åt andra genom sin konsumtion av varor och tjänster. De personer som förmedlar dessa varor och tjänster alstrar i sin tur intäkter till den offentliga ekonomin vilka alltså inte ingår i modellen. I vilken mån dynamiska effekter uppstår och dessa påverkar ekonomin positivt är svårt att beräkna och ingår inte i den beräkningsmodell vi har använt här. Beräkningarna i vårt räkneexempel av de samhällsekonomiska effekterna för den offentliga sektorn visar att samhällets vinst är i storleksordningen 3–under beräknings- tiden. Alla ekonomiska värden är prisnivå. Vartefter åren går och det ackumulerade antalet arbetskraftsinvandrare och deras anhöriga ökar, så ökar också såväl intäkterna som utgifterna för offentlig sektor, dock förblir nettot av intäkterna å ena sidan och konsumtion och transfereringar å andra sidan ungefärligen 3–. i analysen kommer vi dock att reducera detta netto i och med att innestående pensionskapital skall utbeta- las till de arbetskraftsinvandrare som lämnat . SOU 2006:87 Konsekvenser i Beräknade årliga ekonomiska effekter i miljarder av arbetskraftsinvandring efter 10, 20, 30, 40 och arbetskraftsinvandring. Anmärkning: Kalkylen bygger på en arbetskraftsinvandring uppgående till 5 000 personer och 2 500 anhöriga . av arbetskraftsinvandrarna förväntas återutvandra . Under det år personer invandrar antas de i genomsnitt vara bosatta i . Samma regel tillämpas på personer som återutvandrar. Inkomster och priser är räknade löne- och prisnivå. I nettot ingår en del poster som inte är fördelade på offentlig konsumtion och transfereringar. Observera att de pensionsrätter som åter- utvandrad arbetskraft tar med sig vid utvandringen inte ingår i kalkylen. torde denna inskränkning inte ha någon större betydelse men ger utslag på . Om följden av den av kommittén föreslagna förändringen av regel- verket för arbetskraftsinvandring från länderna utanför EES och skulle bli att det skulle komma 5 000 arbetskrafts- invandrare och 2 500 anhöriga till dem, skulle detta enligt våra be- räkningar medföra att under det tionde året av invandring stat och landsting/primärkommuner skulle ha ca 9 miljarder mer intäkter i form av skatter och avgifter än om invandringen inte hade skett. Det är ett tillskott på knappt en procent av intäkterna till stat och kommun. Enligt kalkylen kommer arbetskraftsinvandringen att öka BNP , vilket kan betraktas som en mycket blygsam del av den allmänna utvecklingen. Vartefter tiden går kommer tillskottet till de offentliga finanserna att öka något, men i och med ökande ålder hos arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga kombinerat med större antal personer kommer också gruppens offentliga konsumtion och transfereringar till dem att öka (se diagram). Beräknade årliga ekonomiska effekter i miljarder kronor av arbetskraftsinvandring Källa: Se föregående tabell. Observera att de pensionsrätter som återutvandrad arbetskraft tar med sig vid utvandringen inte ingår i kalkylen. torde denna inskränkning inte ha någon större betydelse men ger utslag på . Skattekonsekvenserna av räkneexemplets arbetskraftsinvandring är positiv redan från början och ökar över tiden vartefter den årliga invandringen pågår. Under de första 20–30 åren är arbetskraftsinvandringen mest fördelaktig. Därefter stiger den offentliga konsumtionen och transfereringar till arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga snabbare än avgifter och skatter. 14.5.3Äldreförsörjningsstöd till arbetskraftsinvandrare. En fråga om pensioner som har diskuterats i kommittén är huru- vida de arbetskraftsinvandrare som kommer till skall hinna arbeta ihop till sin egen pension eller om staten måste gå in med ett så kallat äldreförsörjningsstöd. En diskussion om detta förs i bilaga 7. I den genomgången visas att risken för att staten skall behöva träda in med äldreförsörjningsstöd för arbetskraftsinvandrare är liten. De flesta arbetskraftsinvandrare som kommer till förväntas vara relativt unga i linje med tidigare arbetskraftsinvandrare och hinner därmed att betala in tillräckligt till sin pension. 14.5.4Pensioner till arbetskraftsinvandrare och deras förvärvsarbetande anhöriga som har flyttat från I de beräkningar som redovisas ovan saknas en utgiftspost, näm- ligen pensionsrätter till personer boende utomlands. De invandrare som har arbetat i och betalat in en del av sin lön till pension har i och med detta, på samma sätt som alla som förvärvs- arbetat i , ett framtida krav på staten i form av pension. I den beräkningsmodell som vi använder upphör all koppling till den som genom återutvandring lämnar och det framtida kravet på utbetalning av den intjänade pensionen försvinner. Denna brist i beräkningarna märks först när vi har räknat fram modellen och de första av de tidigare invandrade arbetskraftsinvandrarna skall gå i pension. I praktiken torde därför det förväntade över- skottet som våra beräkningar visar halveras. För statens del påverkas inte det inarbetade pensionskapitalet av huruvida det skall betalas ut till en person boende i eller utomlands. Medlen som skall betalas ut påverkas inte av i vilket land pensionstagaren bor. Staten kan däremot förlora en del intäkter såväl i form av eventuell skatt på pensionen som på de dynamiska effekter i form av ökad konsumtion, vilket i sin tur alstrar sysselsättning och intäkter till samhället, som kan uppstå när pensionerna används i . Å andra sidan bortfaller en del konsumtion av t.ex. vård i högre åldrar för dem som har lämnat . Att tidigare arbetskraftsinvandrare som utvandrat inte längre konsumerar offentliga tjänster, vilket skapar en utgiftspost i våra beräkningar, hanteras av vår beräkningsmodell. Däremot ingår inte, som tidigare påpekats, hänsyn till kommande transfereringar i form av pensioner till dem som utvandrat. Vi har med utgångspunkt från de tidigare beräkningarna av arbetskraftsinvandrares benägenhet att utvandra från även beräknat storleken på de utbetalningar som staten senare skall göra till dem i form av pensioner. I våra beräkningar har vi utgått från de tidigare kalkylerna över benägenheten att återutvandra från och på detta sätt fått fram genomsnittliga vistelsetider i för dem som utvandrar. Genom detta har vi sedan via genomsnittliga löner för män respek- tive kvinnor kunnat uppskatta det inbetalda pensionskapitalet. Det netto av våra beräkningar som vi tidigare redovisat skall reduceras med det inbetalda pensionskapitalet, vilket ju senare när löntagarna pensioneras skall betalas ut till dem. Inledningsvis är det små summor som betalas ut som pensioner. Arbetskraftsinvand- rarna förväntas ju vara unga när de kommer till . Arbets- kraftsinvandrarna med anhöriga är enligt beräkningarna unga vid återutvandringen. beräknas flertalet vara i åldern 25–. Med ökad vistelsetid kommer medelåldern upp i åldersintervallet 30–. Det dröjer således länge till dess det intjänade pensionskapitalet kommer att betalas ut. Som jämförelse visas i tabellen nedan det årliga nettot som arbetskraftsinvandringen ger i . Det årliga nettot i är ungefär dubbelt så stort som det årliga pensionskapitalet som de utvandrande arbetskraftsinvandrarna tjänat in (se figur i bilaga 8). Beräknat årligt intjänat pensionskapital för återutvandrade arbetskraftsinvandrare med anhöriga i miljarder efter 10, 20, 30, 40 och arbetskraftsinvandring Slutligt netto efter utbetalningar Som jämförelse visas det kalkylerade nettot som arbetskraftinvandringen ger i . Det slutliga nettot efter utbetalningarna av pensionskapitalet är av en årlig invandring av 5 000 arbetskraftsinvandrare och 2 500 anhöriga till dem i storleksordningen penningvärde. När arbetskrafts- invandrarna senare blir allt äldre vartefter åren går minskar det slutliga nettot i storlek. I det fall de samhällsekonomiska effekterna av invandringen av arbetskraft i räkneexemplet görs utifrån en mindre eller större in- vandring så förändras det slutliga nettot i motsvarande omfattning. En årlig invandring av 1 000 arbetskraftsinvandrare och deras an- höriga minskar det årliga nettot till storleksordningen 400–500 miljo- ner och en årlig invandring av 50 000 arbetskraftsinvandrare och deras anhöriga ökar det årliga nettot i räkneexemplet till storleks- ordningen 25 miljarder. Alla beräkningar bygger på de villkor som redovisats ovan. 14.5.5Arbetskraftsinvandringens effekter på löneutvecklingen i Enligt direktiven till kommittén och samsyn i kommittén skall arbetskraftsinvandrarna ha lön och andra villkor i nivå med vad som gäller för andra löntagare med likvärdiga arbetsuppgifter. Detta gör att lönerna inte direkt påverkas genom att den utländska arbetskraften kan ta anställning till lägre löner och därmed pressa hela lönenivån. Indirekt kan arbetskraftsinvandringen medföra att löneutveck- lingen för ett yrke eller en sektor dämpas eller avstannar i och med att invandringen häver en bristsituation. En situation kan uppstå där arbetsgivare inte längre behöver erbjuda högre löner för att kunna anställa arbetskraft. Det föreslagna regelverket har i och med det s.k. gemenskaps- företrädet och principen om samma nivå för lön och andra villkor som de som redan arbetar i en spärr mot att invandrad arbetskraft skulle tränga undan arbetskraft som redan finns i eller inom EES. Förutsättningarna för kommitténs bedöm- ningar och beräkningar utgår från att denna spärr mot undanträng- ning fungerar. 14.5.6Konsekvenser för handläggande myndigheter. Det regelverk som föreslås av kommittén med en vidgad arbets- kraftsinvandring och med möjlighet att söka arbetssökarvisering till medför att de statliga myndigheter som skall handlägga dessa ärenden får fler ärenden att handlägga. I och med detta kan de även behöva tillföras ytterligare resurser för att hantera dessa ärenden på ett rättssäkert sätt och inom rimliga tidsramar. Hur stora eventuella ytterligare resurser som kan komma att behövas är till allra största delen beroende av omfattningen av arbetskrafts- invandringen och hur många som kommer att ansöka om arbets- sökarvisering. Som tidigare påpekats beror detta i sin tur på den framtida utvecklingen på arbetsmarknaden. Kommittén har valt att inte göra några teoretiska beräkningar på vilka eventuella ytterligare resurser som de handläggande myndig- heterna kan behöva vid olika nivåer på den framtida arbetskrafts- invandringen och på antalet viseringsärenden för arbetssökande. I och med att arbetskraftsinvandrare är unga finns det stora förut- sättningar för att de skall kunna ge ett positivt tillskott till det svenska samhället. Detta förstärks också av att arbetskrafts- invandrarna från länderna utanför EES kommer till för att direkt tillträda en befattning till vilken arbetsgivaren inte har kun- nat hitta någon lämplig kandidat inom eller EES. Vi har med ett räkneexempel grundat på ett omfattande empi- riskt demografiskt och ekonomiskt material försökt uppskatta hur den framtida invandringen under det regelverk som vi föreslår på- verkar ekonomi inom den offentliga sektorn. Beräkning- arna har utgått från det empiriska statistiska material som finns rörande tidigare arbetskraftsinvandrare och från antagandet att de invandrare som kommer under det föreslagna regelverket uppvisar samma mönster som dessa. I vårt räkneexempel antar vi att arbetskraftsinvandringen till är 5 000 arbetskraftsinvandrare och 2 500 anhöriga till dem. Detta är ingen prognos utan just ett räkneexempel vars siffror kan ökas/minskas beroende på efterfrågan och tillgång på arbetskraft. Vi antar att arbetskraftsinvandrarna bidrar till samhälls- ekonomin, får transfereringar från staten och konsumerar offent- liga tjänster i samma utsträckning som övrig jämnårig befolkning i gör. Vårt räkneexempel visar att 5 000 arbetskrafts- invandrare och deras anhöriga tillför ett årligt nettobidrag till den offentliga samhällsekonomin på ca 2–2,(prisnivå). Utöver detta bidrar arbetskraftsinvandrarna till att lösa en bristsituation på arbetsmarknaden, vilket har stor ekonomisk betydelse för såväl offentliga som privata arbetsgivare och därmed även indirekt på offentliga ekonomi. En följd av att många arbetskraftsinvandrare läm- nar innebär att de har ett krav på staten i och med att de har betalat in delar av sina löner i till sin framtida pension. Detta skiljer sig inte från andra framtida pensionsutbetal- ningar förutom att de skall betalas till utlandet och därmed bort- faller en del av de dynamiska effekter som kan uppstå i när pensionerna skall beskattas och användas till konsumtion eller sparande. Våra beräkningar visar att de allra flesta av arbetskraftsinvand- rarna i och med sin förmodade unga ålder vid ankomsten till kommer att kunna arbeta ihop till sin egen pension. Staten kommer därför i mycket liten utsträckning behöva gå in med äldreförsörjningsstöd. Arbetskraftsinvandring torde ha ringa effekt på löneutveck- lingen, förutom den dämpande effekt som ligger i att bristsitua- tioner löses. Invandringen kan också bidra till att löneutvecklingen över tiden blir jämnare. Det föreslagna regelsystemet har byggt in spärrar mot att invandrad arbetskraft skall tränga undan den arbetskraft som redan finns på arbetsmarknaden eller vill in på arbetsmarknaden. Detta har gjorts genom att upprätthålla principen om s.k. gemenskaps- företräde, dvs. att befintlig arbetskraft i och inom EES i första hand skall ha tillgång till en ledig befattning. I det fall gemenskapsföreträdet inte skulle kunna upprätthållas och invand- ringen medföra en undanträngning av arbetskraft i skulle detta medföra kostnader för samhället i form av stöd för dem som hamnar utanför arbetsmarknaden och de samlade ekonomiska effekterna blir mindre positiva. En annan effekt skulle kunna bli att hela systemet med arbetskraftsinvandring skulle få mindre accep- tans i samhället om inhemsk arbetskraft skulle trängas undan. Med ett regelverk som i huvudsak bygger på att arbetskraftsinvand- ring skall tillåtas när det råder brist på lämplig arbetskraft går det inte att i förväg ange volymen på arbetskraftsinvandringen. Detta är naturligtvis också en komplikation för analysen av konsekvenserna av det föreslagna regelverket. Inom den arbetsrättsliga lagstiftningen ser vi att tillämpningen av regelverket indirekt kan påverkas om en allt större andel av arbets- kraften i inte behärskar eller bara har bristfälliga kunskaper i svenska. Kunskaper i svenska är en förutsättning för att den arbetsrättsliga lagstiftningen skall få full genomslagskraft på arbetsmarknaden. Vi räknar med att alla inblandade i arbetskrafts- invandringen, såväl arbetsgivare som fackliga organisationer kom- mer att verka för att den nya arbetstagaren skall få förutsättningar för att kunna lära sig svenska genom sfi eller genom andra kanaler. Detta ligger också i samhällets intresse. En faktor som kan försvaga genomförandet i praktiken av den arbetsrättsliga lagstiftningen är att en relativt stor del av den invandrade arbetskraften väljer att stanna bara en begränsad tid i . Detta kan medföra att arbetstagarens engagemang på arbetsplatsen i arbetsrättsliga och mer långsiktiga frågor kan vara mer begränsat. Sammantaget bedömer vi dock att den ökade arbetskraftsinvand- ring som kan bli resultatet av det regelverk vi föreslår inte behöver medföra någon förändring i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Kommittén har även diskuterat frågan om integration i av arbetskraftsinvandrare. Även här vill vi understryka att kunska- per i det svenska språket spelar en viktig roll. Vi menar dock att det finns faktorer som såväl talar för som emot en snabb integration för denna kategori av invandrare. Att integrationen kan gå snabbare än för dem som har invandrat till av andra skäl än arbets- marknadsskäl talar det faktum att arbetskraftsinvandrarna direkt kommer ut på arbetsmarknaden. Att många av arbetskraftsinvand- rarna endast avser att stanna en begränsad tid i talar dock för att deras eget intresse för att integreras i det svenska samhället är begränsat. Att det föreslagna regelverket inte leder till undan- trängning av befintlig arbetskraft anser vi kan leda till att systemet med arbetskraftsinvandring kan få en bred acceptans i samhället. Vi menar att den rådande integrationspolitiken omfattar såväl arbetskraftsinvandrarna som deras anhöriga. Kommittén har bedömt att det inte finns anledning att föreslå några sär- skilda åtgärder för denna grupp. Det huvudsakliga syftet med en vidgad arbetskraftsinvandring är att den skall möta den eventuella arbetskraftsbrist som kan uppstå inom delar av den svenska arbetsmarknaden. En positiv bieffekt av arbetskraftsinvandring är att den medför en föryngring av den åldrande svenska befolkningen. Kommittén vill dock betona att detta tillskott, även om den framtida arbetskraftsinvandringen skulle bli mycket stor, bara är en begränsad del av lösningen på problemet med en åldrande befolkning. Vår analys visar också att vi kommer att få ett tillskott på arbetsmarknaden, utöver arbetskraftsinvandrarna, av anhöriga till invandrarna som följer med dem vid flytten till . Detta till- skott kommer att bestå av personer som får ett arbetstillstånd som inte direkt är kopplat till ett bristyrke eller till en speciell arbets- givare. Den statistiska analys av det empiriska material av arbetskrafts- invandring som vi har haft tillgång till visar att en stor del av arbetskraftsinvandrarna väljer att stanna i vårt land endast av . Det är inte osannolikt att även de kom- mande arbetskraftsinvandrarna kommer att välja att stanna i vårt land endast . Det kan dels vara ett resultat av de intentioner som man har haft redan från början, dels kan arbets- marknadens funktionssätt med allt fler projektanställningar och tidsbegränsade anställning uppmuntra också till mer temporära vistelser i vårt land. Det regelverk vi föreslår ger utrymme för att man kan stanna i än med nuvarande regelverk och det gör det också möjligt att man kan i större utsträckning än få ett permanent uppehållstillstånd. Vi anser inte att arbetskraftsinvandringen kommer att ha någon större effekt på fördelningen av män och kvinnor inom olika yrken eller sektorer på arbetsmarknaden. Kommittén bedömer att det, åtminstone inte , finns någon anledning att vidta några speciella åtgärder för att styra eller påverka huruvida män eller kvinnor från länderna utanför EES skall beredas tillträde till den svenska arbetsmarknaden. I de fall arbetsgivare och myndig- heter skulle göra samlade rekryteringar av ett större antal arbetstagare från länderna utanför EES kan man, om så bedöms som angeläget, ta hänsyn till könsstrukturen i den totala rekryteringen. Kommitténs bedömning är att arbetskraftsinvandringen kommer att ha en positiv effekt på den offentliga sektorns ekonomi. Å ena sidan kommer arbetskraftsinvandrarna att betala direkt och in- direkt skatt, å andra sidan kommer de att erhålla offentliga trans- fereringar och konsumera offentliga tjänster. Vi har visat med ett räkneexempel grundat på omfattande fakta att arbetskraftsinvand- rarna kommer att tillföra mer till den offentliga sektorn än vad de kostar. Grunden för detta är att de förväntas vara unga när de kommer till och att många kommer att lämna medan de är i arbetsför ålder. För många av arbets- kraftsinvandrarna och deras anhöriga sker utbildningen i hemlandet och omsorgen och vården i hemlandet. har kopplingen mellan migration och utveckling tilldragit sig ett allt större intresse från såväl teoretiker på uni- versiteten som praktiker inom myndigheter och regeringar. Intres- set har riktats mot migrationens påverkan på utvecklingen i både invandrings- och utvandringslandet. diskussioner vad avser konsekvenser för utvandringslandet har dominerats av even- tuell påverkan genom förlorad kompetens när högutbildade lämnar landet. riktas även ett allt större intresse mot sambanden mellan migration och ekonomisk utveckling av utvandringslandet. I direktiven sägs att kommittén skall överväga hur utvandrings- ländernas intressen kan tillgodoses när det gäller arbetskrafts- invandring till från tredje land. Uppdraget skall ses mot bakgrund av att skall föra en sammanhållen politik inom alla politikområden och att det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling skall beaktas. När lade fast den av regeringen föreslagna politiken för global utveckling (PGU) i och med att man antog propositio- nen Gemensamt ansvar, politik för global utveckling1, fast- ställdes också en del av den politik skall föra inom migra- tionspolitiken för att bidra till den globala utvecklingen. Här fast- slås att mer måste göras för att förbättra möjligheten för männi- skor i utvecklingsländer att studera utomlands och sedan återvända hem med utbildning och yrkeskunskaper. I propositionen sägs också att vid utformningen av en politik för invandring av arbets- kraft är det viktigt att särskilt lyfta fram utvecklingsländernas in- tressen. 2002/03:122. 15.2Migrationens påverkan på utvandringsländerna I delbetänkandet2 gjorde vi en beskrivning av vilka effekter migra- tion kan ge i såväl utvandrings- som invandringslandet. Vi utgick där från en beskrivning som FN gjort. Nedan återges en översikt i form av, som FN kallar det, en balansräkning över vilka över- gripande positiva och negativa konsekvenser man menar att utvandring får för utvandringsländerna. Positiva och negativa effekter av migration för ett ursprungsland Skapar sysselsättning åt personer som inte får Förlust av högutbildad arbetskraft och lägre kvalité på service. Mildrar verkningar av de effekter som överskott Minskar tillväxt och produktivitet genom att av arbetskraft kan få. färre högutbildade finns kvar. Ger ett inflöde av pengar som sänds hem och Nyttan av satsade resurser i offentligt finansie- rade utbildningar minskar. Bidrag från emigranter med teknisk överföring, Selektiv migration kan leda till ökade inkomst- investeringar och riskkapital. Kan bidra till större handel mellan in- och ut- Minskade skatteinkomster i och med utflytt- Motivation att investera i egen utbildning ökar. Hemsända pengar från emigranterna minskar Återvändande emigranter kan höja kunskaps- nivån genom sina nya kunskaper, förmedla kunskaper till andra och skapa länkar till ut- Källa: FN (2004). Alla dessa konsekvenser är inte fullt ut relevanta för arbetskrafts- invandrare till . Framför allt kommer inte arbetskrafts- invandringen att bidra direkt till en positiv effekt i hemlandet genom att de med sin utflyttning minskar arbetslösheten i hem- landet. De arbetstagare som flyttar till är knappast arbets- lösa eller utgör ett överskott av arbetskraft i hemlandet. Indirekt kan dock kvalificerad arbetskraft som flyttar lämna en vakans efter sig som medger arbete åt någon annan. En kedja av flyttningar kan ske som i slutändan ger någon som är arbetslös ett arbete. 2 Sid. 91–108.