sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 44 (128) Branschövergripande värdefulla initiativ har tagits för att skynda på ett frivilligt införande av alkolås i fordon. Genom förtjänstfulla insatser av olika organisationer och myndigheter har ett betydande antal bilar använda av offentliga organ, taxibilar, bussar och lastbilar utrustats med alkolås. Systembolagets IQ-satsning har varit framgångsrik och fått ett stort massmedialt genomslag. Lastbilstillverkarna och Lastvagnar rapporterar att kunderna, både större och mindre åkerier, har visat ett markant ökat intresse för alkolås. När det gäller installation av alkolås i privatbilar är bilden inte lika ljus. Endast ett mycket begränsat antal personbilar utrustas med alkolås. En förklaring kan vara att det inte finns något marknadstryck på alls samma sätt som när det gäller yrkestrafiken. För förmånsbilarnas del spelar de nuvarande beskattningsreglerna sannolikt en påtaglig roll. Generellt sett finns det hos allmänheten en stor acceptans för kravet på en alkoholfri trafikmiljö. Förutsättningarna för att i införa långtgående och kraftfulla åtgärder mot alkohol i trafiken måste därför anses vara gynnsamma. Alkolåset har i detta sammanhang en betydelsefull roll som kommer att bli allt viktigare om intresset för alkolås fortsätter att öka i den takt som gällt . Vad nu anförts bör ha ett betydande värde i argumentation i EUarbetet för ett krav på alkolås. 6.2.6 Alkolåsfrågan och den allmänna opinionen Alkolås har och särskilt fått en allt större uppmärksamhet i svenska medier. Rapporteringen har i allmänhet varit knuten till spektakulära trafikhändelser eller till besked från transportföretag om policybeslut att installera alkolås i sina fordon. Regeringens tydliga ställningstagande i alkolåsfrågan och de åtgärder som regeringen har vidtagit för att inom EU få gehör för ett svenskt krav på alkolås har också uppmärksammats. Massmedierna har visat en positiv inställning till alkolås och denna inställning har förstärkts i takt med att fordonsindustrin och allt flera transportföretag genom olika åtgärder har visat ett markant ökat intresse för alkolås som en viktig beståndsdel i trafiksäkerhetsarbetet i vid bemärkelse. En del enskilda händelser som t.ex. rattfylleri i samband med skolskjutsverksamhet har varit särskilt uppmärksammade och dessa händelser har också genomgående lett till politiskt framställda krav på skärpta regler vid upphandling av dessa transporter. I de flesta av de uppmärksammade fallen har också de skärpta kraven efterföljts med omedelbar verkan. I massmedias rapportering om alkolås betonas fördelarna med alkolås i ett allmänt trafiksäkerhetsperspektiv, vilket säkerligen har bidragit till den positiva inställningen till alkolås i hos allmänheten. Den positiva och tämligen enhetliga bild som kan uppvisa i alkolåsfrågan visar att det är möjligt att nationellt skapa ett engagemang kring och en förståelse för den i och för sig ganska ingripande åtgärd som ett generellt krav på alkolås innebär. Knappast något annat av EU:s medlemsländer kan uppvisa en sådan allmän acceptans för alkolås. Detta bör vara ett värdefullt argument för regeringen i arbetet med att i EU få gehör för ett krav på alkolås. Kravet på alkolås måste enligt utredningens uppfattning vara knutet till rätten att köra, inte till innehavet av ett fordon. Enligt förslaget är således kravet på alkolås inte knutet till ett visst fordon utan kravet är generellt och knutet till körkortsinnehavet och förarbehörigheten. I praktiken torde det dock innebära att den som vill komma i fråga för ett körkortstillstånd efter att ha dömts för rattfylleri av praktiska skäl utrustar den egna bilen med ett alkolås. Enligt 3 § trafikbrottslagen (1951:649) är straffet böter för den som kör ett fordon utan rätt behörighet. För den som äger rätt att köra men med den inskränkningen i behörigheten att rätten avser endast fordon som är försedda med alkolås kan således 3 § bli tillämplig om han överträder sin behörighet. Skulle det vara fråga om körning i alkoholpåverkat tillstånd blir bestämmelserna avseende rattfylleri enligt 4§ och 4 §§ tillämpliga. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 45 (128) Opinionsmätningar som utförts har visat att en överväldigande majoritet av de tillfrågade har ansett att ett krav på alkolås bör införas, i första hand i skolskjutsar men även i andra fordon. Enkäter har redovisats av bland andra Region , Alkolås i skolskjutsar – slututvärdering av alkolåsprojekt i och kommun, och Region , Stockholmstrafikanterna om alkohol i trafiken, . 6.2.7 Alkolåsfrågan i några övriga medlemsländer m.m. I några av medlemsländerna i EU pågår alkolåsprojekt i olika faser. Detta har redovisats i delbetänkandet (SOU 2005:72 s. 83 ff., avsnitt 7). Dessa projekt är förhållandevis begränsade och sträcker sig endast över kortare perioder. De visar emellertid att det finns ett ökande intresse att pröva alkolås som ett medel i kampen mot rattfylleri. Det bör särskilt framhållas att införde en program med villkorlig körkortsåterkallelse enligt svensk förebild . Enligt uppgift hade endast ett 20-tal förare anslutit sig till den finska försöksverksamheten . Det är nu för tidigt att dra några slutsatser av detta relativt sett låga deltagarantal. I det klart övervägande antalet medlemsländer pågår inte några projekt kring alkolås. Det bör också framhållas att det i främst , och bedrivs program med alkolås för dem som dömts för rattfylleri 6.2.8 Alkolåsets tekniska standard – förutsättningar för utveckling Företrädare för fordons- och alkolåsindustrin har i samtal med utredningen framhållit att en svårighet i arbetet med att förbättra alkolåsens tekniska standard och göra dem enklare och billigare för konsumenterna är den förhållandevis begränsade marknad som finns för alkolås både här i landet och i ett mer globalt perspektiv. En snabbare utveckling av alkolås till att med hög tillförlitlighet bli enklare att handha samt billigare att köpa och underhålla förutsätter därför att marknaden för alkolås breddas betydligt. För att förbättra förutsättningarna för en snabbare utveckling av alkolås ligger det i intresse att genom olika åtgärder stimulera främst den inhemska efterfrågan på alkolås och kraftfullt understödja det arbete som bedrivs med alkolås inom EU i övrigt. bör i linje med vad nu sagts också på olika sätt aktivt stödja forskning och utveckling kring alkolås. Tjänstemän inom kommissionen har vid de underhandskontakter som utredningen har haft, visat sig inta en avvaktande hållning när det gäller alkolåsens tekniska kvalitet och tillförlitlighet. Vid dessa kontakter har framförts att frågan om tillförlitligheten hos alkolåsen är mycket viktig. Det får således inte vara möjligt att manipulera låsen med hjälp av olika anordningar så att en alkoholpåverkad person kan köra. Kraven på låsens funktion och tillförlitlighet har därför mycket stor betydelse i påverkansarbetet. 6.2.8 Pågående och förestående standardiseringsarbete Inom Cenelec pågår ett standardiseringsarbete med en standard för alkolås med avseende på elektrotekniska frågor. Ett resultat föreligger i fråga om alkolås som används i samband med alkolåsprogram av det slag som förekommer i (försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse). I den till Cenelec knutna arbetsgruppen ingår representanter för och . Utredningen anser att ansvaret för alla standardiseringsfrågor avseende alkolås bör ligga hos och att den ordningen på lämpligt sätt bör ges till känna. 6.2.9 EuroNCAP – aktiviteter och initiativ EuroNCAP är ett privaträttsligt organ och kan därför självständigt bestämma vilka regler som ska gälla för den testverksamhet som man bedriver. De kriterier som EuroNCAP sätter upp för att bedöma trafiksäkerheten hos bilar har haft och har en mycket stor betydelse när det gäller förbättringar av trafiksäkerheten allmänt sett. Resultaten av genomförda tester har ett stort allmänt intresse och redovisas alltid på framskjuten plats i medierna. Konsumenterna får härigenom värde slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 46 (128) full och objektiv information om trafiksäkerheten hos bilar. Fordonstillverkarna brukar reagera snabbt på brister som visat sig vid testerna genom att införa de förbättringar som visat sig nödvändiga. I dagens kriterier för EuroNCAP:s bedömningssystem finns alkolås inte med. För att ge alkolåset en mer framskjuten plats i det internationella trafiksäkerhetsarbetet skulle det självfallet vara värdefullt om förekomsten av alkolås i en bil kunde ge poäng vid trafiksäkerhetsbedömningen. Såvitt utredningen har förstått är det dock inte aktuellt för EuroNCAP att låta förekomsten av alkolås i en bil ingå bland bedömningskriterierna. Utredningen ser det emellertid som mycket värdefullt om så vore fallet. är svensk medlem i EuroNCAP. Regeringen kan t.ex. genom sitt regleringsbrev till ange vad regeringen vill att ska uppnå genom medlemskapet i EuroNCAP. Utredningen förordar att regeringen använder sig av denna möjlighet för att skynda på ett införande av alkolås som ett kriterium i EuroNCAP:s regler för bedömning av trafiksäkerheten hos bilar. 6.2.10 Fortsatt krav vid upphandlingar Vid främst offentlig upphandling av transporttjänster har det blivit allt vanligare att köparen ställer krav på alkolås som villkor för att en leverantör överhuvudtaget ska kunna komma i fråga. Särskilt för busstransporter i linjetrafiken och för skolskjutsar har kravet på alkolås i fordonen blivit tämligen allmänt. Ingenting tyder på att förutsättningarna för ett fortsatt ökat intresse för krav på alkolås i upphandlingar skulle ändras till det sämre. Det är därför utredningens bedömning att den positiva utvecklingen när det gäller krav på alkolås vid upphandling av transporttjänster kommer att fortsätta. 6.2.11 Allianser Som utredningen har redovisat finns det i flera andra medlemsländer ett klart och ökande intresse för alkolås. Detta har kommit till uttryck bland annat genom alkolåsprogram liknande dem som pågår i . Med den intressebas som finns inom EU för alkolås ter det sig därför naturligt att frågan även formellt kan få en mer framskjuten plats i EU-samarbetet i samverkan med andra medlemsländer. För att skynda på utvecklingen bör påverkansarbetet bedrivas med en bred bas som grund. Det måste anses vara en klar fördel om representativa länder från olika delar av unionen kan ge sitt stöd för ett krav på alkolås. Ett stöd från skilda regioner skulle sannolikt ge kravet på alkolås en betydligt större tyngd än om det framfördes enbart från ett litet antal medlemsländer. Möjligheterna för att påverka EU i önskvärd riktning ökar om kan agera i alkolåsfrågan tillsammans med andra länder. Även om deltagande av fler länder kräver ett större mått av samordning, vilket kan komma att medföra en viss tidsmässig fördröjning, är det sannolikt från strategisk utgångspunkt effektivare att försöka få med många länder än att agerar på egen hand eller tillsammans med bara ett fåtal länder. Det ligger närmast till hands att föreslå ett samarbete med i alkolåsfrågan. Ett skäl är att är ordförandeland i EU och att enligt svensk förebild har försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse för dem som gjort sig skyldiga till rattfylleri. Ett annat skäl är att sänkningen av alkoholskatten i har ökat antalet rattfylleriet, vilket medfört att intresset för alkolås har ökat i . har en syn på alkohol och trafik som ligger nära . En allians som inbegriper även bör därför kunna med kraft framföra goda argument i EU-arbetet för införande av ett krav på alkolås. 6.2.12 Nationella organisationer I finns många organisationer som på olika sätt är engagerade i trafiksäkerhetsarbetet. Frågan om alkohol och trafik är därvid av central betydelse. En del slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 47 (128) organisationer har en tydlig konsumentinriktning medan andra är intresseorganisationer för olika branscher eller intressegrupper. Oavsett vilken kategori den enskilda organisationen tillhör bör det vara av intresse för att i ett strategiskt arbete med inriktning på EU kunna uppvisa en nationell samsyn, manifesterad genom uttalanden eller programförklaringar av organisationerna, i frågan om alkolås inom de intresseområden som organisationerna företräder. Det är givet att det kan finnas vissa skiftningar i uppfattningarna hos organisationerna men den grundläggande inställningen till alkolås torde vara uttalat positiv. Genom samverkan med olika organisationer uppnås också den fördelen att regeringen får möjlighet till effektiv kommunikation med ett mycket stort antal intressenter. Därigenom får dessa möjligheter till ett aktivt deltagande och påverkan i en viktig trafiksäkerhetsfråga. Denna ömsesidighet bör vara till fördel för alla parter och kan också ses som ett viktigt inslag i arbetet med att hos allmänheten förankra och förstärka betydelsen av nykterhet i trafiken. 6.2.13 Organisationer med internationell inriktning EU har antagit ett ambitiöst trafiksäkerhetsprogram med målet att halvera antalet dödade i trafiken från 40 000 till 20 000 . Trafiknykterhet är därvid en viktig fråga. I programmet betonas alkoholens roll vid svåra trafikolyckor och att det därför är nödvändigt med kraftfulla åtgärder mot rattfylleri. Det nationella trafiksäkerhetsarbetet i medlemsländerna bedrivs vanligen på samma sätt som i genom ett samspel mellan myndigheter och organisationer som representerar olika intressen. Genomgående ses bekämpningen av rattfylleri som en mycket angelägen fråga. Ett framgångsrikt trafiksäkerhetsarbete inom EU förutsätter ett väl fungerande samarbete på skilda nivåer. Frågan om alkolås i alla bilar ställer särskilda krav med hänsyn till att kunskaperna om och acceptansen för en sådan lösning varierar mellan olika medlemsländer. De organisationer med internationell inriktning som är verksamma inom områdena för trafiksäkerhet samt alkohol- och drogpolitik bör kunna erbjuda goda möjligheter för och övriga medlemsländer att föra ut information och kunskap om alkolåsets betydelse för en förbättrad trafiksäkerhet. Organisationsstrukturen varierar mellan olika organisationer med internationell inriktning men det vanligaste är att det finns en nationell representant eller medlem som företräder organisationen. Med hänsyn till att kontakterna med organisationen normalt sker genom den nationella organisationen eller kontaktpersonen enligt upparbetade rutiner bör det i princip inte finnas några hinder för en effektiv kommunikation med organisationen. Den fördel som det innebär att den nationella representanten väl känner de lokala förhållandena och därför kan bidra med egen kunskap och understöd i frågan är självfallet en styrka i kontakterna. I regeringens arbete med att få EU positivt inställd till ett krav på alkolås bör med hänsyn till vad som anförts kontakter med internationella organisationer med internationell inriktning ingå som ett naturligt led. 6.2.14 Fordonsindustrin Utredningen har under arbetets gång haft åtskilliga kontakter med branschorganisationen som representant för tillverkare och importörer av bilar. Både BilSweden som branschorganisation och enskilda medlemmar i organisationen har visat en positiv inställning till alkolås. Emellertid har BilSweden, med hänsyn till att organisationens medlemmar representerar ett stort antal billtillverkare med skilda intressen både inom och utom EU, redovisat sin positiva inställning till alkolås i tämligen allmänna ordalag. Lastvagnar och har däremot förklarat sig mycket positiva och båda tillverkarna marknadsför också alkolås som ett tillbehör. Som redovisas på annat ställe har både och alkolås som tillbehör i sina personbilsprogram. Svenska har som enskilt företag börjat erbjuda bilar med alkolås som tillbehör. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 48 (128) Fordonsindustrin representerad av branschorganisationen redovisar således en positiv inställning till alkolås. har man för utredningen pekat på den omständigheten att ett svenskt krav på alkolås i alla nya bilar förutsätter genomgripande förändringar av helfordonsdirektivet 70/156/EEG. Även en framställning till EU att medges möjligheten att bedriva en försöksverksamhet med ett generellt eller långtgående krav på alkolås kräver enligt BilSwedens uppfattning i princip en ändring av direktivet 70/156/EEG. Även en sådan ändring kan komma att ta tid. , och Svenska har redovisat samma uppfattning som BilSweden när det gäller nödvändiga förändringar av helfordonsdirektivet. Fordonsindustrins positiva inställning till alkolås utgör ett starkt stöd för regeringen i arbetet med att få gehör för ett generellt krav på alkolås i alla nya bilar . Särskilt värdefullt framstår den satsning som Lastvagnar och gör på lastbilssidan och , och Svenska gör på personbilssidan. Genom att användningen av alkolås ökar i får regeringen ett allt bättre och tillförlitligare grundmaterial att referera till när det gäller att för andra länder redovisa effekterna av att bilar utrustats med alkolås i . En ytterligare förbättring av förutsättningarna för att få gehör för sitt önskemål genom att kunna referera till en bredare användarbas kan vara ett stimulera installation och användning av alkolås genom förmåner liknande dem som kommer ägare av miljöbilar till del. Utredningens uppfattning är således att fordonsindustrins medverkan utgör en mycket viktig del i regeringens strategiska arbete i alkolåsfrågan inom EU. 6.2.15 Goda exempel kan referera till många goda exempel på användning av alkolås. Den pågående försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse är ett sådant exempel. På grund av det i förhållande till andra liknande projekt i andra EU-länder stora antalet personer som deltar i den svenska försöksverksamheten kan utfallet och utvärderingen av verksamheten utgöra en god grund för väl underbyggda beslut i alkolåsfrågan, både i och i andra länder. Andra exempel är det ökande antal beslut som fattats av myndigheter och företag att antingen installera alkolås i egna fordon eller ställa krav på alkolås i underlagen för upphandling av transporttjänster. Av det som sagts framgår att många myndigheter, företag och andra organisationer använder alkolås i betydande omfattning. Även andra större eller mindre projekt som berör alkolås är av intresse. 6.2.16 bör redovisa skälen till att vilja vara provland var det första land inom EU som införde en möjlighet för den som dömts för rattfylleri att på vissa villkor, bland annat genom krav på alkolås, få fortsätta att köra i stället för att få körkortet återkallat. Med som förebild införde en försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. I några andra länder pågår mer begränsade försöksverksamheter med alkolås. Ett alkolåsprojekt i EU:s regi redovisas . Ett viktigt inslag i arbete med att få gehör för ett generellt krav på alkolås i alla nya bilar bör vara de erfarenheter som kan redovisa från försöksverksamheten med alkolås. Försöksverksamhet stöds av alla nationella motor- och trafiksäkerhetsorganisationer. Alkolåset är en av många viktiga faktorer i det svenska trafiksäkerhetsarbetet. Det tilltagande intresset för alkolås hos transportköpare, transportörer och fordonsindustrin och den på grund därav snabba ökningen av alkolås i främst kommersiella fordon bör framhållas. Genom olika exempel (t.ex. genom kravet att polisen ska genomföra fler alkoholutandningsprov än ) bör illustrera de stora ansträngningar som i övrigt görs för att på nationell nivå med nollvisionen som riktmärke nå de trafiksäkerhetsmål som kommissionen har satt upp. Som andra slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 49 (128) exempel kan nämnas de fördelar som flera transportföretag har redovisat när det gäller att genom ett kvalitetssäkringsprogram som innehåller krav på alkolås garantera att transporterna kan utföras av nyktra förare. Med hjälp av alkolås kan företagen också snabbt identifiera förare som har alkoholproblem och därigenom kan företagen vidta nödvändiga åtgärder och i rehabiliteringssyfte för att komma till rätta med medarbetarens alkoholproblem. Alkolåsets betydelse för en minskning av de alkoholrelaterade trafikolyckorna ökar i takt med en tilltagande användning av låsen. Om alkolås successivt införs i alla nya bilar kommer det emellertid att dröja innan full effekt uppnås. Ett krav på alkolås förväntas också medföra en allmän dämpning av alkoholkonsumtionen, vilket i sin tur leder till att färre drabbas av sjukdom och för tidig död till följd av alkoholskador. Om kravet på alkolås i bilar dessutom medverkar till att påskynda och främja en användning av alkolås på andra områden än de där det finns ett författningsreglerat krav förstärks effekten ytterligare. Ett generellt krav på alkolås kan förväntas medföra flera positiva effekter både . En första positiv effekt visar sig efter förhållandevis genom att antalet dödade och skadade i alkoholrelaterade trafikolyckor minskar. På kan användning av alkolås medföra en minskning av den totala alkoholkonsumtionen, vilket i sin tur har betydelse för en förbättring av folkhälsan. vill gå i spetsen för det som kommissionen redan beslutat om – nämligen att systematiskt bekämpa rattfylleriet med kraftfulla metoder. är medvetet om att den allmänna opinionen för ett alkolåsobligatorium ännu inte är särskilt stark i många medlemsländer. Det fordras därför insatser för att förbättra kunskaperna i dessa länder om vad en utbredd användning av alkolås kan innebära för trafiksäkerheten. bör därför generellt sett inta en proaktiv hållning i EU-arbetet genom att presentera förslag till lösningar och initiera projekt samt olika former av samarbete som kan bidra till att öka acceptansen för alkolås inom EU. Ett sätt för att påverka opinionen vore att kunna presentera ett gemensamt uttalande från samtliga organisationer som arbetar med motor- och trafiksäkerhetsfrågor att dessa står bakom en svensk stor satsning på en alkoholfri trafikmiljö genom införande av krav på alkolås. En stark enighet i denna fråga bör ha ett värde i opinionsbildningen och enigheten kan också beskrivas som ett folkrörelsekrav på trafiksäkerhetsområdet och får därigenom en stark demokratisk legitimitet. Ett införande av ett generellt krav på alkolås i EU:s medlemsländer skulle få effekter på olika områden. I första hand skulle den tydliga effekten bli att antalet dödade och skadade i trafiken skulle minska betydligt. Inte minst skulle ett krav på alkolås bidra till att radikalt minska riskerna för yngre personer att dödas i alkoholrelaterade trafikolyckor. 6.2.17 Val av strategi Utredningen ser det inte som sin uppgift att i detalj föreslå vilka åtgärder regeringen bör vidta i olika sammanhang i arbetet med alkolåsfrågan inom EU. Det som utredningen kan bidra med är att presentera argument och principförslag som kan tjäna som stöd vid valet av inriktning. Utredningen utgår från att det är lättare att få gehör för ett generellt krav på alkolås om alla medlemsländer delar grundläggande trafiksäkerhetspolitiska värderingar i fråga om synen på alkohol i trafiken. I grunden kan det knappast anses finnas motsättningar mellan medlemsländerna om nödvändigheten av kraftfulla åtgärder för att minska de alkoholrelaterade trafikolyckorna. Av skilda skäl har emellertid medlemsländerna kommit olika långt i detta arbete. Det förhållandet att intresset för och kunskapen om alkolås varierar mellan olika medlemsländer medför att arbetet inom EU med att öka förståelsen för behovet av ett generellt krav på alkolås kan behöva drivas på ett differentierat sätt. Av kulturella och andra skäl kan synen på alkohol i trafiksammanhang skifta mellan medlemsländerna. Ett viktigt led i påverkansarbetet för att förbättra kunskaperna om och därmed inställningen till alkolås är att strategiskt viktiga organ i samtliga medlems slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 50 (128) länder har tillräckliga kunskaper om alkolås. Ett uttryck för detta är den stora variation som finns i fråga om gränsen för straffbar alkoholhalt i blodet eller utandningsluften vid förande av motorfordon.