sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — skriver hur andra studenter behandlades olika av sina lärare. Han som var drygt 180 lång skriver att Jag blev rekryterad av en tränare som inte hade någon kunskap om mina atletiska förmågor eller mina intressen. blev min asia- tiska vän uppmuntrad av mattelärarna att delta i mattetävlingen (Ibid.). I ett annat fall om en lång svart student som var hans vän, skriver han: i skolan hälsade hans samhällskunskapslärare, som han träffat, [genom att säga]: Jag hoppas att du inte är en av de där basketspelarna som dyker upp på lektionerna en gång , för om du är det kan du lika gärna gå nu (Ibid.). Erfarenheterna hos atletiskt stereotypiserade svarta studenter indi- kerar att medan det finns väldigt lite bevis till stöd för att de har medfödda överlägsna atletiska förmågor och färdigheter, kvarstår stereotyperna. Lärare fortsätter att uppmuntra dem till sport och tror att de på så sätt stöder studenterna i deras skolgång; men fak- tum är att de inte ger studenterna samma stöd i deras akademiska intressen och arbete. I vissa fall, börjar inte bara svarta studenter tro på eller internalisera dessa stereotyper, utan prioriterar sina Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med atletiska roller på bekostnad av sin akademiska prestation och utbild- ningsframgång. Rasifierad profilering – föreställningar om och behandling av mino- ritetsgrupperna baserad på ras, färg, födelseland och religionstill- hörighet – är ett allvarligt problem som unga människor möter. Bevisen indikerar att rasifierad profilering, eller stereotypisering base- rad på samverkande individuella, institutionella och strukturella förhållanden, antaganden, och förväntningar av individer, ibland resulterar i falska anklagelser, olika behandling och konflikter. Rasi- fierad profilering påverkar myndigheternas och vuxnas sätt att behandla dessa unga människor. I en omgivning av rasism, ste- reotypisering och diskriminering, begränsar rasifierad profilering livschanserna och möjligheterna för unga rasifierade människor från minoriteter. I påverkas rasifierad profilering av en mång- kulturell diskurs som tenderar att dölja det faktum att ras, etni- citet, språk, uttal, religion och andra demografiska faktorer används för att tillskriva speciella kulturella egenskaper till olika samhälls- medlemmar. Såna handlingar ses inte som rasifierad profilering, inte ens som stereotypisering, utan som en effekt av mångkulturalism. Men som kritiker påpekar, bidrar den multikulturella diskursen till att rasifierade och etniska andra kanadensare (de som inte är brittiska eller franska) blir kategoriserade och homogeniserade baserat på identifierbara kännetecken som utländsk bakgrund, och statiska kulturella värderingar och praktiker (, 2005). I detta sammanhang, får rasifierad profilering, som är rotat i den hegemoniska ideologin och diskurser av rasism, stöd och kan fort- sätta rasifiera individerna på både individuella och institutionella nivåer. I vissa fall, tar rasifiering formen av vad som av vissa anses vara en positiv stereotyp. Vad är det för fel, kan de fråga sig om stereotyper om exempelvis etniskt rasifierade grupper som goda elever, eller goda atleter? (2000) påpekar att lockelsen som finns i sådana positiva stereotyper har effekten av att maskera rasism och strukturella ojämlikheter som existerar i samhället, och är som sådana därför ofta ganska skadliga. Det är våra institutio- ners plikt att fästa uppmärksamhet på förhållandena – policys, handlingar, program och individer som verkställer dessa policys – som reproducerar stereotypisering och bibehåller strukturella för- Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med utsättningar för rasifierad profilering, och på så sätt skapa de förut- sättningar som främjar respekt och uppskattning för våra minori- tetsungdomars mänskliga rättigheter. Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med Benhabib, S. (2002) The claims of culture: Equity and diversity in the global era. (1998) like , Transition (73):98–109. Comack, E. (1999) Theoretical Excursions In: Comack, (ed.). Locating : Race, class, gender connections. Dei, G., Muzzuca, J., Mcisaac, E., and , J. (1997) Reconstruct- ing drop-out: A critical ethnography of the dynamics of students disengagement from school. & Skillings, J. (1991) The utility of race labeling in understanding cultural identity: A conceptual tool for the social science practitioner, lopment 70(1):37–44. Fleras, A. & , J.L. (2000) Unequal relations: An introduction to race, ethnic and Aboriginal dynamics in . Scarbo- rough, ON: . Forcese, D. (1997) The Canadian class structure. Scarborough, ON: . , M. , , , T., Sri-Skanda, S., , M. & Ratushny, E. (1995) The Report of the Commission on Sys- temic Racism in the . To- ronto: the Queens Printer for . The Globe and Mail (2004a) Judge lashes for racial profiling. Friday, , p. AI & 7. The Globe and Mail (2004b) Sikh student loses fight to wear kirpan to school, Saturday, 6, p. A10. The Globe and Mail (2003) Court grants blacks special sentencing. Thursday, February, p. AI & 7. (1978) Racism and reaction. Five views of multiracial . : Commission of Racial Equality. , F. & Tator, C. (2005) The colour of democracy: Racism in Canadian society. & Kallen, E. (1974) The anatomy of racism: Cana- dian dimension. , A.P. & Meadows, F.B. (1991) Getting to the bottom to understand the top, . 70 (1): 72–76. Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med (2005) Race in Play: The socio-cultural worlds of student athletes: : Canadian Scholars' Press. (2003) Seeing Ourselves: , Ethnicity and Culture. : , Inc. (2002) You cant understand me: Negotiating teacher- student relationships in urban schools, Contact: 28(2): 8–20. (1998) Up to no good: on the streets and en- countering . In: Satzewich, V. (ed.). Racism and Social Inequality in , p.157–178. (2000) A letter to a friend In: C.E. (ed.). Experi- encing Difference, p. 53–58. Kallen, E. (2003) Ethnicity and human rights in . Lenk, H.M. (2000) The case of Émilie Ouimet: News discourse on hijab and the construction on Québécois national iden- tity In: A. . Dei (eds.) Anti-racist feminism: Critical race and gender studies. : Fernwood Publish- ing. Human Rights Commission (2003) Paying the Price: The human cost of racial profiling. Pandori v (1990) C.R.R.D./403D/Ont. v Human Rights Commission and Pandori (1991) 14 C.R.R.D./403D/Ont. (1998) Where bias begins: The truth about stereo- types, Psychology Today. 52–56. (2000) Beamers, Cells, Malls and Cantopop: Thinking through the geographies of Chineseness In: C.E. Lames (ed.). Experiencing Difference, p. 222–234. Satzewich, V. (1998) Racism and social inequality in . & Palmer, H. (2004) Schooling in , Baby- lon in school: When racial profiling and zero tolerance converge, and Policy. Valpy, M. (2005) Could it happen here? The Globe and Mail, , p. A1 & A5. Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med Wortley, S. & Tanner, I. (2004) Discrimination or good policing! The racial profiling debate in , Our Diverse Cities. (1):197–201. 6Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet i övergången från till gymnasiet Ja du de vill vara här [lyfter handen till axeln], men mitt jobb är att se till att de är här [sänker handen till höften] (En studie- och yrkesvägledare om de mönster hon ser) Skolan är en viktig av samhällsord- ningen. Forskning har uppmärksammat skolans roll för samhällets självreproduktion alltsedan den tidiga moderniteten, då skolan vi- sade sig vara både en inrättning som socialiserar barn till att bli goda medborgare och en plats där skilda sociala villkor och speci- fika samhällspositioner skapas (, 1975, 1978; , 1990; Bowles & Ginits, 1976). som skolan i många länder har beskrivits som en institution som bygger på de- mokrati och jämlikhet, har flera forskare visat att skolan har bidra- git till reproduktionen av de ojämlikheter som är centrala i ett ka- pitalistiskt samhälle (Knowles & Prewitt, 1969; Oakes, 1985; Wil- lis, 1993; Broady, 1998). Världen genomgår en djuplodande strukturomvandling (, 1992; , 1998; Giddens, 1999). Arbetsmarknadens behov av lågavlönad arbetskraft påverkar mäns och kvinnors livsvillkor i olika geografiska delar av världen och på olika sätt i nationalsta- terna där rasism och diskriminering används som viktiga ute- och inneslutningsmekanismer (, 2004; Ehrenreich & , 2003; de los , , & Mulinari, 2002). Samti- digt legitimerar det här behovet att människor sorteras in på olika hierarkiska positioner inom de enskilda nationalstaterna och i värl- den. Tillsammans med medborgarskap, klass, sexualitet och kön, blir ras/etnisk och religiös differentiering viktiga redskap i för- Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... delningen av samhällets resurser; en fördelning som har reella ef- fekter för individers bosättning, arbetsvillkor, politiska deltagande, självuppfattning och motståndsstrategier (Schierup & , 1994; , 1997; , 1991; de los , 2000; , 2006; Ristilammi, 1999; Sawyer & , 2006b). har det dominerande paradigmet kopplat etnicitet till kulturell olikhet, vilket har ansetts utgöra själva kärnpunkten i problemet. Flera forskare har hävdat att det finns en diskursiv lucka i den svenska kontexten – en tystnad om rasism och diskriminering såsom viktiga delar i samhällsdiffe- rentieringen (Tesfauhuney, 1998; Sawyer, 2000; , 2001; del los , 2002; Mulinari & , 2004; de los , 2005). Istället har såväl forskningen som den allmänna debatten diskuterat etnicitet i anknytning till kulturell olikhet. Flera forskare har kritiserat dessa kulturalistiska diskurser och menat på att detta bara är en omvandling av rasistiska diskurser till mer acceptabla former som den rasifierade hierarkiska rangordningen har kvarstått (, 1991; Tesfauhuney, 1998, 1999, 2005; , 1999; , 2001, 2005). Etnicitet har spelat en viktig roll i kulturrasistiska diskurser då den har legitimerat konstruktionen av invandrare såsom det Andra och normaliserat vithet som tecken av svenskhet. För att visa på den specifika svenska användningen och artikulationen av etnicitet som medför ett förtystnad av rasismen, har flera forskare förespråkat ett användande av termerna ras och etnicitet tillsammans, till exempel ras/etnicitet (Mulinari, 2001; Knocke, 2001; de los , 2005; , 2005). Denna begreppsformulering synliggör rasismen såsom en viktig differentieringsprincip i det svenska samhället, där kroppen och utseendet blir viktiga redskap att dela upp människor i kulturella, etniska och religiösa grupper med. Studie- och yrkesvägledare1 som grindvakter Enligt sociologen (1991) har förändringar i den globala kapitalismen också skapat nya former av institutionella kontroll- och försvarssystem (Ibid: 132). Genom sina normer och rutiner bidrar moderna institutioner till en normalisering av makt som skapar och sorterar, eller med (1975, 1978) ord 1 Studie- och yrkesvägledare förkortas i texten ibland till syo eller syos (plural). Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... disciplinerar, människor till specifika subjektspositioner som är centrala för reproduktionen av samhället. Institutionella aktörer blir i detta avseende viktiga medlare eller förlikare (, 1989) och kan ses som implementeringsaktörer eller mellanhän- der som med ord: shield off the outcomes of action from the actors sight (Ibid: 25). Grindvakterna är ofta omedvetna om sina samhälleliga funktioner och om sin överordnade position gentemot sina klienter, eftersom diskurser om meritokrati, och även deras hjälpsamhet, vägledande, och/eller stödjande roll, döljer deras implementerande funktion. Dock, att dölja utbild- ningsreproduktionen och sortering av människor, är centralt för hur hegemonin fungerar. som maktens återskapande döljs, legitimeras den; och institutionella aktörer förlorar sina mo- raliska plikter bland annat genom att identifiera sig med organisa- tioner och regelverk, och skapa glapp av tystnad kring saker som anses olämpliga att diskutera (Ibid; , 1986). Deras tystnad kring vissa ämnen och frånkännande av vissa verklighetsuppfatt- ningars legitimitet blir viktiga redskap i naturaliserandet av den sortering av människor som sker inom institutioner, och kan för- stås som ett utövande av symboliskt våld (, 1990). Både internationellt och nationellt har forskare betonat vikten av institutionella aktörers roll i sorteringen av indi- vider i ett köns-, ras/etniskt, samt klassdifferentierat samhälle och arbetsmarknad (Knowles och Prewitt, 1969; , 1993; Broady, 1998). Föreståndare, rekryterare, arbetsförmedlare, polis, socialsekreterare och skolpersonal har identifierats som institutio- nella grindvakter, med andra ord personer med institutionell makt som är betydelsefull för individers tillgång till samhällets resurser (Knowles & Prewitt, 1969; Rydgren m.fl. 2003; del los , 2005; Knocke & , 2000). Inom skolvärlden har fokus satts till exempel på lärare (, 1993; , 1999; Run- fors, 2003; Lahdenperä, 1997) men också på studie- och yrkesväg- ledare (, 2002; Overud, 1999; , 1991; Cicourel & Kitsus, 1963; Yogev & Rodity, 1987). Precis som för arbetsförmedlare (, 2001; Knocke & , 2000; , 2003; , 2004) intar vägledning en central plats i deras verksamhet; det är genom den som studie- och yrkesvägledare kan betraktas som institutionella medlare som bidrar till uppdelningen av individer i olika samhälleliga positioner. Detta eftersom valet av program är avgörande för Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... individers framtid, trots aktuella diskurser om yrkesval som en livslång process. Flera studier, både nationella och internationella, har visat att övergången från till gymnasiet har konsekvenser för ungdomars möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och/eller fortsätta på högskolan (Oakes, 1985; , 2002a). I internationell forskning har studie- och yrkesvägledare studerats ur ett klass-, köns- och ras/etnicitetsperspektiv (Resh & , 2002; Overud, 1999; , 1991; Cicourel & Kitsus, 1963; Yogev & Rodity, 1987; Moor & Devanport, 1990) men i har fokus i huvudsak satts på deras grindvaktsroll i relation till kön (Overud, 1999) eller klass (, 1996). Ur ett ras/etnicitetsperspektiv finns det luckor i forskningen om studie- och yrkesvägledare, men däremot finns det studier i vilka en del elever som uppmärksammar detta kommer till tals (, 1996; Knocke & , 2000; Sawyer m.fl. 2003; Kamali, 2005; , 2000; SOU 2001:45)2. Elever beskriver i dessa studier hur vägledningsmöten inte bara ofta är präglade av stereotyper om ras/etnicitet men också hur dessa ste- reotyper är sammanvävda med föreställningar om kön och religion, det vill säga positioner som de los och (2005) beskriver som intersektionella. Knocke och (2000) visar till exempel att det är de elever som aspirerar på en karriär och som utmanar den köns-, klass- och ras /etniskt präglade strukturen på arbetsmarknaden, som stöter på hinder i skolan. Unga kvinnor med utländsk bakgrund som exempelvis har valt att gå vårdutbildningar har framfört att de sällan upplevt att de behövt kämpa mot hinder, varken hemifrån, på arbetsmarknaden eller ifrån studie- och yrkesvägledare, på vägen till att förverkliga sina mål (Ibid: 177). Däremot har unga män med utländsk bakgrund som har varit intresserade av mer teoretiska studier framhållit att de blivit ifrågasatta och slussade till mindre teoretiska studier. Det viktiga med denna studie är att den åskådliggör hur elever kan möta motstånd och begränsande spärrar redan på grund av att de väljer karriärer eller levnadsbanor som inte stämmer överens med omgivningens och arbetsmarknadens köns-, klass-, och ras/etniskt präglade förväntningar. 2 Till exempel JämO 2001. I deras yttrande till betänkandet Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) säger de att flickor med utländsk härkomst har vänt sig till JämO efter att de känt sig kränkta av ett fördomsfullt bemötandet från yrkesvägledare. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Om man dessutom tittar specifikt på övergången, ser man att elever med utländsk bakgrund generellt sett har lägre grundskole- betyg. Detta innebär att de har olika förutsättningar för att studera på ett nationellt eller specialformat program, eftersom ofullständiga betyg fungerar som en avgörande spärr i övergången (, 2002; , 2004a; , 2005a; , 2005). Elever med utländsk bakgrund är klart överrepresenterade inom den växande gruppen elever som inte har behörighet till ett nationellt program och istället går IV (Individuella Program). Dessa elever är även överrepresenterade bland dem som lämnar grund- och gymnasieskolan utan fullständiga betyg, som hoppar av eller, med Gambettas (1987) ord, de stöttas ut (, 2001; Prieto, 1998; , 2004a; Skolver- ket, 2005a; , 2005). saknade elever med utländsk bakgrund dubbelt så ofta som etniskt svenska elever behörighet till nationella program. Statistik redovisar att antalet behöriga till gymnasium har minskat inom alla grupper, men i synnerhet inom den grupp elever med utländsk bakgrund som invandrat sent (, 2004a). Detta betyder också att elever med utländsk bakgrund är överre- presenterade på Individuella Program (IV). Det blir ett avgörande moment, då få elever som började på IV har fått ett slutbetyg från något nationellt eller speciellformat program (Ibid: 61). Om man tittar på elevers val av gymnasieprogram, ser man att hälften av de utlandsfödda och invandrade, 1988 eller tidigare, samt av de med svensk bakgrund, väljer natur- och samhälls- programmet. Skillnaderna är med andra ord små (, 2004a: 63). Däremot finns det tydliga mönster utifrån etnicitet när man undersöker val av program; elever födda i med utländsk bakgrund är överrepresenterade i hantverks-, handels- och administrationsprogrammet. Och även elever som är invandrade är överrepresenterade i handels-, administrations- och omvårdnads- programmet (, 2004a: 64; jfr Tall- berg , 2000; , 1995, 1999).3 Det är också viktigt att uppmärksamma att det finns klara köns- aspekter av skolprestationen, som att pojkar med utländsk bak- grund klarar sig sämst i och flickor med utländsk bak- grund bättre än infödda svenska pojkar i vissa ämnen (som ämnes- 3 Till exempel inom tandvårdsbranschen (, 2000: 78). Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... provet i svenska) (, , 2002: 182; Skol- verket, 2004c). finns det tecken på skillnader inom och mellan olika etniska grupper i relation till skolprestation, dock är detta ganska outforskat (, , 2002: 185). Studiens uppbyggnad och tillvägagångssätt Följande studie utgår ifrån att det svenska samhället är ett samhälle som är differentierat bland annat genom ras/etnicitet. Detta per- spektiv har tidigare inte uppmärksammats i den utsträckning som behövs och denna undersökning har för avsikt att fylla detta tom- rum. Frågorna som studien ämnar besvara är: Hur förhåller sig stu- die- och yrkesvägledare till etnicitet i elevernas övergång till gymna- sium? Vilken påverkan kan detta förhållningssätt ha för elevernas övergång? Studien har en kvalitativ ansats och är uppbyggd kring semistrukturerande intervjuer med tolv studie- och yrkesvägledare från tolv olika grundskolor i . Intervjuerna genomfördes och ; inför deras gymnasieval ob- serverade forskaren vägledningssamtal med eleverna i tre skolor. Samtalen spelades in på band för att få inblick i vägledningen och själva övergången, men redovisas inte i studien. Studie- och yrkes- vägledarna som deltog i studien arbetar i skolor i fyra olika städer i : två större städer i södra delen av , en mindre stad i , och en mindre stad i . I varje stad valdes tre skolor ut som har en stor andel elever med utländsk bakgrund.4 Av de studie- och yrkesvägledare som intervjuades var alla kvinnor, utom en. Endast en kvinnlig vägledare hade utländsk bakgrund, övriga var alltså etniskt svenska.5 Vidare hade de intervjuade varierande utbildning och erfarenhet; alla utom två var icke-(for- mellt) utbildade studie- och yrkesvägledare, och de flesta hade job- 4Urvalet har baserats på ett resonemang som finns i 2004a; skolor med en nedre gräns på och högst elever med denna bakgrund har valts, därför att den ger en genomsnittlig andel elever med utländsk bakgrund, vilket enligt rapporten är ganska representativ för nästan hälften av de skolorna som eleverna med utländsk bakgrund går i, och av alla årskurs nio-skolor i (Ibid: 72). I de fall då det fanns fler passande skolor har de valts slumpmässigt. 5Återigen döljs rasifiering inom kategoriseringsbegreppsapparaten. Bakgrunden har blivit ett allmänt accepterat sätt att klassificera, som ifrågasätta sådana kategorier som invandrare och svensk. Men begreppet bakgrund kommer inte bort från rasifieringen. Då migration utesluter en klassificering som etnisk svensk, refererar detta nyare begrepp fortfarande till en ide om nationell (ras) renhet (jfr , 2005). Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... bat ganska länge som vägledare (10–). Bara två var nyutbildade och hade jobbat i mindre än . Denna studie har utgått dels ifrån aktuell svensk- och engelsk- språkig internationell litteratur om övergången betraktad med hän- syn till ras/etnicitet, dels ifrån intervjuer med studie- och yrkes- vägledare samt bakgrundsintervjuer med en rektor på en skola och en person i en ledningsposition inom ett vägledningscentrum. In- tervjufrågorna berörde tre olika teman: vägledarnas konkret arbets- sätt för övergången (hur verksamheten är upplagd på skolan, när och hur de träffar elever); elevernas tankar inför övergången (vem påverkar, vilka bekymmer har de); etniska mönster som vägledarna ser i övergången (vem som påverkar, vilka bekymmer eleverna har, huruvida speciell kompetens behövs för att vägleda och diskriminering). Analysen av empirin har sin grund i ett diskursivt angreppssätt, som utgår ifrån att sättet att tala om människor bidrar till kunskapsproduktionen. Hur vi talar är ett viktig redskap i reproduktionen av makt; sättet att tala skapar kategorier och kunskap, och rättfärdigar individers positionering i samhället (, 1980; de los , 2005). Studien är organiserad på följande sätt: 1) först diskuteras uppkomsten av studie- och yrkesvägledningsyrket historiskt i relation till arbets- marknaden, med hänsyn tagen till relevant forskning om ras /etnicitet och vägledning, 2) sedan beskrivs dagens uppbyggnad av vägledning inom skolan 3) därefter presenteras det empiriska mate- rialet och 4) förs en avslutande diskussion kring det empi- riska materialet och den institutionella diskrimineringen. Studie- och yrkesvägledare: uppkomsten av en institutionell aktör Yrkesvägledningens uppkomst kopplas ofta till samhällsföränd- ringar samband med framväxten av det industriella samhället i och (, 1984; , 2000).6 Eftersom det är svårt att säga exakt när vägled- ningen började i , tittar man ofta på statlig vägledning i rela- tion till de nya val som framför allt borgarklassen ställdes inför (, 1984: 1). En ny institutionell aktör skapades för att as- 6 Forskare som (1994) länkar tillbaks och debatten om skolans anpassning till yrkeslivet; (1984) och (1997) däremot till innan . Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... sistera ungdomar i övergången från skolan till en differentierad ar- betsmarknad. Det startades arbetsförmedlingar och yrkesinforma- tionsavdelningar i och 1908. I öpp- nades de första arbetsförmedlingskontoren i och (, 2000: 33; , 1997: 6). Enligt Blomster- berg (1996) var det när ungdomssysselsättningen blev ett problem som vägledarna kom att bli viktiga implementeringsaktörer i välfärd- statens styrningssträvan; vägledare skulle styra in ungdomar till den sektor och sysselsättning som ansågs lämpligast för dem (Ibid: 36). Men senare forskning har visat, att det som ansågs vara det mest lämpliga för olika individer präglades av de övriga samhällsdiffe- rentieringsidéerna.