sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Regeringen ansåg att mot bakgrund av kommunernas frihet att organisera sin verksamhet, sitt arbetssätt och att i samråd med den enskilde utforma och välja de insatser som är bäst lämpade att till- godose den enskildes behov, var det lämpligare att inte i detalj re- glera vad kommunen skulle göra. Istället menade man att kommu- nerna hade bättre möjligheter att utveckla metoder och arbetssätt genom egna kunskaper och arbetssätt. Det betonades dock i förar- betena till lagen att det var viktigt att problemen uppmärksamma- des på alla nivåer i kommunen och att frågan gavs legitimitet hos ledningen, även på politisk nivå. Införandet av den nya paragrafen i socialtjänstlagen skulle tyd- liggöra att ett av socialnämndens ansvarsområden var att stödja och hjälpa kvinnor som är eller varit utsatta för våld i hemmet. I för- fattningskommentarerna till lagen anges att med uttrycket är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp i hemmet avses en kvinna som lever eller har levt tillsammans med en man som syste- matiskt utsätter henne för misshandel och andra övergrepp. Det anges att socialnämnden på ett tidigt stadium ska kunna erbjuda olika former av hjälpinsatser. ändrades 8 a § SoL lydelse från att behandla kommu- nens ansvar för kvinnor som utsatts för våld till att bli en paragraf om kommunens ansvar för brottsoffer generellt. Kvinnor som ut- satts för våld lyfts dock särskilt fram. Den nya paragrafen som trädde i kraft fick föl- jande lydelse: bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör här- vid särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Bakgrunden till ändringen var förslag om att socialtjänstlagen borde kompletteras så att det i lagtexten framgick att ansvar omfattar alla som utsatts för brott.TPF3FPT I proposition Stöd till brottsoffer konstateras att socialtjänstlagen är en ramlag och att kommunernas ansvar omfattar dem som utsatts för våld.TPF4FPT Att komplettera lagen med en särskild regel om ansvar för dem som utsatts för brott skulle inte medföra någon ändring i rättsligt hänseende. Samma resonemang gällde även vid införandet av 8 a § SoL. Bestämmelsen motiverades dock av att funnit så stora brister i so- cialtjänstens arbete med frågor som rör våld mot kvinnor att det bedömdes nödvändigt att klargöra kommunens ansvar för dessa kvinnor. Regeringen menade att samma argument gäller avseende behovet av en allmän regel om ansvar för och skyl- digheter gentemot alla som utsatts för brott. Trots ändringen av 8 a § SoL till att bli en paragraf om brottsof- fer generellt framhöll regeringen fortfarande ansvar för våldsutsatta kvinnor. I propositionen pekade regeringen på att uppföljningen av lagändringen visade att det fortfarande fanns brister när det gällde stöd till våldsutsatta kvinnor. Regeringen framhöll därför vikten av att fortsätter att utveckla metoder för det förebyggande arbetet och för stöd till våldsutsatta kvinnor. Regeringen underströk även att särskilt bör uppmärksamma barns situation när det förekommer våld i familjen. Vissa röster höjdes för att varna för risken att stödet till våldsut- satta kvinnor kunde komma i skymundan i arbetet med brottsoffer generellt. I ett remissyttrande påtalade socialchefer att en vidgad ansats vad gäller allmänna frågor om brottsofferproblematik skulle kunna få till följd att frågor som rör familjevåld och kvinno- misshandel får minskad uppmärksamhet. Regeringen menade att detta kunde ha visst fog för sig när kom 1998. I propositionen hänvisades dock till att det har gått dess och att arbetet med våld mot kvinnor har förbättrats bl.a. genom och andra myndigheters stöd.TPF5FPT Ändringen av lydelsen av 8a § SoL innebar ett klargörande av socialnämndens ansvar att aktivt stödja och hjälpa dem som utsatts 3TP PT SOU 1998:40. 4TP PT Prop. 2000/01:79. 5TP PT Prop. 2000/01:79. I den nya paragrafen anges att , i sin brotts- offerstödjande verksamhet, särskilt bör beakta att våldsutsatta kvinnor kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situ- ation. I kommentaren till lagen sägs att förhållandet att en person blivit utsatt för brott inte per automatik behöver föranleda insatser från utan kan det egna nätverket som t.ex. familjen eller vänner lämna ett bättre stöd. Även frivilligorga- nisationer lyfts fram som en viktig part i sammanhanget.TPF6FPT En ny socialtjänstlag (2001:453) trädde i kraft genom regeringens proposition, Ny socialtjänstlag m.m., som grun- dar sig på förslag i Socialtjänst i utveckling.TPF7FPT I den nya lagen ändrades 8 a § till 5 kap. 11 §. Innehållet i den nya paragrafen förblev detsamma. Paragrafen har fortfarande samma lydelse. Aktuella förslag till ändring av 5 kap. 11 § SoL har förslag till ändringar av 5 kap. 11 § SoL lagts fram. Utredningen om kvinnofridsuppdragen (Slag i luften), Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56), propositionen Barn som be- vittnat våld samt Jämställdhetspolitiska utredningen (Makt att forma samhället och sitt eget liv), innehåller förslag till förändringar. Skall i stället för bör Utredningen om kvinnofridsuppdragen föreslår att lydelsen i 5 kap. 11 § SoL ändras genom att ordet bör byts ut till ordet skall, vilket också stöds av den Jämställdhetspolitiska utredningen.TPF8FPT skall verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. skall härvid sär- skilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Bakgrunden till den föreslagna ändringen är att man vill skärpa kommunernas ansvar för brottsoffer, särskilt våldsutsatta kvinnor. 6TP PT Ibid. 7TP PT Prop. 2000/01:80, SOU 1999:97. 8TP PT SOU 2004:121 och SOU 2005:66. Utredningen om kvinnofridsuppdragen är kritisk till kommunernas arbete med våld mot kvinnor och hänvisar bl.a. till att många kommuner fortsätter att överlåta ansvaret för mäns våld mot kvin- nor på ideella krafter. De menar att det finns en brist på konkret handling från kommunernas sida och att kommunerna inte upp- fattar mäns våld mot kvinnor som ett allvarligt problem.TPF9FPT Utred- ningen lämnar dock inga förslag på vad en sådan förändring skulle innebära i praktiken. Någon närmare precisering om vad ett skall skulle innebära ges inte. I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken, vidhåller reger- ingen utredningens förslag att det är angeläget att våldsutsatta kvinnor får det stöd och den hjälp de behöver av samhället. Reger- ingen uttrycker dock att man vill avvakta denna utredning innan man tar ställning till eventuella lagändringar.TPF10FPT Barn som bevittnar våld är brottsoffer I propositionen Barn som bevittnat våld föreslås att socialtjänstla- gens bestämmelse om stöd till brottsoffer kompletteras så att det tydliggörs att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör särskilt be- akta att kvinnor som är eller har varit utsatt för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att för- ändra sin situation. Nämnden bör också beakta att barn som bevitt- nat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Regeringen anger som skäl till införandet av bestämmelsen att det är angeläget att i större utsträckning än uppmärksamma barn som bevittnat våld och deras behov. Det kan vara fråga om skydd mot någon som utövat våld inom familjen men det kan också vara hjälp och stöd för att bearbeta sina våldserfarenheter. I propositionen konstateras att det kan vara en mycket svår upple- velse för ett barn att bevittna mäns våld mot kvinnor och annat våld och andra övergrepp mellan närstående vuxna. Att t.ex. se sin 9TP PT SOU 2004:121. 10TP PT Prop. 2005/06:155. mamma bli hotad och misshandlad kan påverka hela barnets upp- växt och därmed även dess framtid. Barn som bevittnat övergrepp av detta slag kan reagera på liknande sätt som barn som själva ut- satts för brott och kan vara i behov av liknande stöd. Man menar att även dessa barn är offer för brott och att det således finns an- ledning att klarlägga detta i lagtexten. På så sätt tydliggörs också ansvar för denna grupp.TPF11FPT I propositionen framgår att lagändringen inte innebär någon större ändring i rättsligt hänseende men den markerar på ett tydligt sätt att de barn som bevittnar mäns våld mot kvinnor och annat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott. Med barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot vuxna närstående avses att barnet har sett eller hört den brottsliga gärningen begås. Vidare innebär formuleringen att den till barnet närstående kan vara antingen offer eller gärningsman. Även barn som bevittnat våld eller övergrepp som en närstående vuxen utsätter ett annat barn för omfattas av bestämmelsen.TPF12FPT Det finns varken en legal definition av begreppet brottsoffer el- ler en allmänt accepterad definition av vem eller vilka som är att betrakta som brottsoffer. Regeringen menar att ny kunskap gör att begreppet brottsoffer är föränderligt och att det är positivt att be- greppet utvecklas i en riktning så att det blir naturligt att även be- trakta barn som bevittnat våld som offer för brott. Genom att se barn som bevittnat våld som brottsoffer hoppas regeringen att dessa barns situation tydliggörs i myndigheters arbete. Enligt den nuvarande lydelsen i 5 kap. 11 § SoL bör socialnämn- den verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. Vidare bör nämnden särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. Som tidigare nämns föreslås det i propositionen Barn som bevittnat våld att bestämmelsen kompletteras med att socialnämnden också bör beakta att barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Vissa remissinstanser förespråkar att ordet bör genomgå- ende ska ändras till skall för att ytterligare tydliggöra social- tjänstens ansvar. Mot bakgrund av denna utrednings uppdrag har regeringen ansett att det föreslagna tillägget i 5 kap. 11 § SoL om barn bör utformas som den nuvarande bestämmelsen, dvs. 11TP PT Prop. 2005/06:166. 12TP PT Ibid. trycket bör ska användas. I propositionen anges dock att om denna utredning kommer fram till att uttrycket bör bör ändras till skall förutsätter regeringen att detta även kommer att gälla den föreslagna ändringen i bestämmelsen om barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna. En uppföljning av kommunernas tillämpning av 5 kap. 11 § SoL redovisade i en lägesbeskrivning hur den nya paragrafen 5 kap. 11 § SoL förändrat ar- bete.TPF13FPT Ett antal telefonintervjuer genomfördes med chefer och handläggare inom individ- och familjeomsorg. Kartläggningen visar att de flesta av de tillfrågade kände till lag- ändringen. Bara drygt en femtedel uppger däremot att socialtjäns- tens arbete har förändrats. Flera av dem som uppger detta syftar särskilt på de insatser som vidtagits för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Förändringen anses vara ett resultat av införandet av 8 a § SoL, den s.k. kvinnofridsparagrafen. Kvinnor som utsatts för våld verkar ha en särställning i brottsofferhänseende. Nästan hälften av de tillfrågade nämner denna grupp på frågan om vilken grupp av brottsoffer som bör hjälpa och stödja. Ungefär hälften av de intervjuade anser att brottsoffer borde få mer stöd och hjälp av än vad de får . Framförallt är det bristen på tid, ekonomiska resurser och personal som utgör hinder. Merparten av de intervjuade känner till någon frivilligorganisa- tion som arbetar brottsofferstödjande, framförallt kvinno- och brottsofferjourer. Majoriteten säger sig också samarbeta med dessa organisationer, framförallt med kvinnojourer. Kartläggningen visar att i allt högre grad uppmärk- sammar kvinnor som utsätts för våld. En av de intervjuade kallade t.o.m. arbetet med våldsutsatta kvinnor och deras barn för en del av traditionella uppgifter. Däremot verkar lagänd- ringen än så länge ha fått begränsad inverkan på ar- bete med brottsoffer generellt. 13TP PT (2004a). I propositionerna Kvinnofrid och Stöd till brottsoffer påpekar re- geringen att stöd till våldsutsatta kvinnor redan omfattas av social- tjänstens ansvar. Trots detta har man ändå ansett att det finns ett behov av att särskilt uppmärksamma frågan om stöd till våldsut- satta kvinnor. Som regeringen påtalar i propositionen Stöd till brottsoffer förändras dock inte rättsläget eftersom enligt 2 kap. 2 § SoL har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Vidare ska kommunen enligt 3 kap. 1 § SoL svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bi- stånd till dem som behöver det. Mot bakgrund av skrivningarna i 2 kap. 2 § och 3 kap. 1 § SoL har således kommunen, oavsett ordvalet i 5 kap. 11 § SoL, en skyl- dighet att ge stöd, hjälp och annat bistånd som den våldsutsatta kvinnan behöver. Med detta resonemang skulle man kunna hävda att även om det står att kommunen bör beakta kvinnors behov av stöd och hjälp så har kommunen ändå en skyldighet som är absolut genom de övergripande bestämmelserna i 2 kap. 2 § och 3 kap. 1 § SoL. Ordet bör ger således inte kommunen möjlighet att slippa ta sitt ansvar för våldsutsatta kvinnor. Paragrafen är egentligen bara en exemplifiering och ett förtydligande av den redan befintliga tvingande lagstiftningen. Detta resonemang skulle även kunna in- nebära att det inte borde vara några problem att ändra ordet bör till skall i den aktuella paragrafen eftersom ordet bör kan sägas ha innebörden skall. Ett tungt vägande skäl att ändra bör till skall i 5 kap. 11 § SoL är att kommunerna verkar luta sig mot just denna paragraf i sitt arbete med våldsutsatta kvinnor och inte de mer övergripande bestämmel- serna som beskrivs ovan. Det visar både utvärde- ring av 5 kap. 11 § SoL och den genomgång av kommunernas handlingsplaner som vi har gjort: I handlingsplanerna hänvisas det i många fall endast till 5 kap. 11 § SoL och inte till de mer övergri- pande paragraferna. Ordet bör förefaller inte tydliggöra kommu- nernas ansvar för de våldsutsatta kvinnorna på ett tillräckligt sätt. kan insatser för våldsutsatta kvinnor uppfattas som en prioriteringsfråga för kommunen. Detta kommer också till ut- tryck i många av de samtal vi fört med olika aktörer. vara viktigt att i paragrafen tydligt visa att kommunernas ansvar faktiskt är absolut och inte någonting frivilligt. Ett problem som uppkommer när lagstiftaren vill lyfta fram en sär- skild grupp eller mer detaljerat beskriva en grupps särskilda behov är att lagen lätt kan bli begränsande. Uttrycket i 5 kap. 11 § SoL att kvinnor som blivit utsatta för våld i hemmet kan vara i behov av stöd är ett sådant exempel. Genom formuleringen i hemmet kan man få uppfattningen att våldet bokstavligt talat måste ha skett i hemmet för att ansvar i förhållande till kvinnan ska göras gällande. Detta skulle kunna innebära att exempelvis hemlösa kvinnor och de kvinnor med missbruksproblem som inte har ett hem exkluderas. I förarbetena till lagen kommenteras inte valet av skrivningen våld i hemmet. Troligen är formuleringen bara ett uttryck för att beskriva våldet som våld i en nära relation. Social- tjänsten har enligt ramlagstiftningen 2 kap. 2 § och 3 kap. 1 § SoL ansvar för att alla som utsatts för våld får stöd och hjälp oavsett om det skett i hemmet eller inte. Skrivningen tycks heller inte ha varit föremål för några tolkningsproblem. Även om exempelvis hemlösa kvinnor med missbruksproblem inte alltid får den hjälp som är önskvärd, beror detta enligt vår vetskap inte på exkluderande tolk- ningar av formuleringen i hemmet, utan på andra faktorer. Uttrycket i hemmet kan dock kännas omodernt och det går inte att utesluta att det kan bli föremål för tolkningar som bortpri- oriterar grupper av kvinnor. En kvinna kan också utsättas för våld av sin partner eller före detta partner utanför hemmet: Hon kan trakasseras på sin arbetsplats, via mobiltelefon m.m. Därmed kan uttrycket i hemmet exkludera situationer av övergrepp och våld. Ett begrepp som skulle kunna användas istället är närstående, dvs. en person kvinnan har eller har haft en relation med: nuvarande eller tidigare make, sambo, fästman eller pojkvän. I relation till vissa grupper av kvinnor, exempelvis kvinnor med funktionshinder och unga kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld, kan denna krets vidgas. Närstående är också det begrepp som används i det före- slagna tillägg till paragrafen där det förtydligas att barnen som upplever denna typ av våld är brottsoffer: Barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna. Verka för och beakta Orden verka för och beakta kan också innebära tolkningsproblem. Vad innebär det exempelvis att beakta något? Var går gränserna för en kommun att uppfylla sin skyldighet när sådana begrepp an- vänds? En kommun skulle kunna hävda att man har uppfyllt sin skyldighet enligt 5 kap. 11 § SoL genom att ge bidrag till en kvin- nojour. Då har man, kan det hävdas, verkat för att kvinnor som ut- sätts för våld får stöd och hjälp. Man skulle kunna påstå att det är i dessa ord som den största otydligheten i paragrafen finns, snarare än i uttrycket bör, som de flesta uppehåller sig vid då denna para- graf diskuteras. Stöd och hjälp för att förändra sin situation Formuleringen stöd och hjälp för att förändra sin situation kan också vara begränsande och kan föra tankarna till att kvinnan måste vilja ändra sin situation för att få hjälp. Det är t.ex. inte alltid så att kvinnan väljer att lämna sin man trots misshandel. ger exem- pel på kvinnor som ville stanna i den våldsamma relationen medan deras partner deltog i behandlingsprogram för våldsamma män.TPF14FPT Först om dessa program inte visade sig hjälpa, var kvinnorna redo att lämna relationen. Detta bör inte utesluta att kvinnan får hjälp. Det kan också vara så att en kvinna redan har lämnat den våld- samma relationen när hon på något sätt aktualiseras inom social- tjänsten. Trots att hon därmed redan har förändrat sin situation, kan hon behöva stöd med att bearbeta det som varit eller med annat. Vad ligger egentligen i begreppet att förändra sin situation?TPF15FPT Det är viktigt att framhålla att kvinnan ska få den hjälp och det stöd hon har behov av utifrån sin specifika situation. Barn som bevittnar våld Som ovan nämnts kan det vara en mycket svår upplevelse för barn att bevittna våld och andra övergrepp mellan närstående vuxna, så svårt att barnen nu definieras som brottsoffer. Som vi kommer att utveckla i avsnitt 3.5, är begreppet bevittna våld på många sätt missvisande. Det handlar sällan om att barnen i bokstavlig mening 14TP PT Jonassen, W. (2005). 15TP PT Ljungwald, C. (2004). enkom är åskådare till våldshändelser, även om detta i sig kan vara nog så traumatiskt. Våldet utgör en fundamental del av barnens livsmiljö. Inte sällan utsätts de själva också för våld och övergrepp. Barn som upplever våld eller andra övergrepp i nära relationer är ett mer rättvisande uttryck för de omständigheter dessa barn lever i. 3 Mäns våld mot kvinnor Mäns våld mot kvinnor i nära relationer är ett omfattande och an- geläget samhällsproblem. Våldet har i allt högre utsträckning kommit att uppmärksammas, såväl i den allmänna och politiska de- batten som i konkreta åtgärder. Som tidigare framgått, har frågan varit föremål för ett antal statliga utredningar. Mäns våld mot kvin- nor har allt mer kommit att betraktas som ett samhälleligt problem och inte, som tidigare, en privat angelägenhet. Därmed kan det också utkrävas ett socialt ansvar – att problemet ska lösas. Således har det också kommit att ställas allt högre krav på samhällets myn- digheter att agera och vidta åtgärder. Mäns våld mot kvinnor i nära relationer är också ett mångfacet- terat problem, som berör flera aktörer. Det är en rättslig fråga, vil- ket innebär att rättskedjan och dess myndigheter är viktiga. Det är också ett hälsoproblem, med omfattande fysiska och psykiska kon- sekvenser för såväl den utsatta kvinnan som hennes eventuella barn. Hälso- och sjukvården är med andra ord också viktig i sam- manhanget. Omfattningen av våldet gör också att det klassificeras som ett folkhälsoproblem. Våldet leder till svåra so- ciala problem, så som social isolering, ekonomiska problem, bo- stadsproblem, sjukskrivningar, familjerättsliga situationer m.m. Av flera anledningar kan kvinnan därmed komma att beröras av social- tjänstens insatser. I grund och botten är det ett jämställdhetspro- blem. Våldet kan också ses som ett hinder för kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det våld som är i fokus för denna utredning är in- satser vad gäller mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Med nära relation menas att mannen – gärningsmannen – är kvinnans partner eller före detta partner, dvs. nuvarande eller tidigare make, sambo, Mäns våld mot kvinnor fästman eller pojkvän. Det finns en rad olika begrepp för att be- skriva våldet – familjevåld, kvinnomisshandel, hustrumisshandel, lägenhetsbråk, m.fl. – varav en del får anses vara tämligen förlegade. I utredningen använder vi växlande uttryck som våldsutsatta kvin- nor, mäns våld mot kvinnor, våld mot kvinnor, etc. Läsaren bör ha i åtanke att det är våld som utövas av en nuvarande eller före detta partner som åsyftas. Socialtjänstlagen bildar en ram kring vårt ar- bete och den särskilda paragraf, 5 kap. 11 § SoL, som tydliggör so- cialtjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor har just detta i fokus. I förarbetena till denna paragraf framkommer att det är kvinnor som lever eller har levt tillsammans med en man som systematiskt ut- sätter dem för misshandel och andra övergrepp som avses. Det är också den nära relationen som gör att våldet har en annan karaktär och oftast får andra konsekvenser än annat våld. Gärningsmannen har exempelvis ständigt tillgång till offret och kan utöver det di- rekta fysiska våldet också utöva andra former av våld (se nedan). Inte sällan har gärningsmannen och offret också gemensamma barn, vilket även det är relevant för . Det är också den nära relationen som ram som gör det så svårt för kvinnan att lämna mannen: Den våldsutsatta kvinnan kan utveckla mycket starka emotionella band till mannen som begår våld mot henne, band som bl.a. består av kärlek, rädsla, hat, medlidande, skuld, hopp och en vilja att förstå.TPTF1FTPT Vi har inte uppfattat det som vårt uppdrag att också fokusera på annat våld och andra kränk- ningar kvinnor kan utsättas för, så som sexuella trakasserier, över- fallsvåldtäkter, våld och övergrepp av för kvinnan obekanta män i offentliga miljöer m.m., även om detta givetvis också är angelägna områden. Det bör också kommenteras att uttrycket mäns våld mot kvin- nor olyckligtvis utesluter våld i samkönade parrelationer. Enligt våra direktiv ingår det inte heller att särskilt beakta våld som äger rum i dessa relationer.TPTF2FTPT Vi har dock valt att på några ställen upp- märksamma detta, då det också kan beröra . & , V. (2004). 2P P Ett sätt att komma ifrån dessa exkluderande begrepp är att använda uttrycket partnerrelaterat våld (jmf. intimate partner violence). I detta begrepp kan även män som utsätts för våld av män i samkönade relationer samt av kvinnor i heterosexuella relationer inkluderas. Tilläggas bör också att uttryck som våld mot kvinnor eller våld mot kvinnor i nära relationer givetvis kan inkludera våld i lesbiska relationer. Mäns våld mot kvinnor Olika typer av våld