sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Aktionsgruppen föreslår att den del av överskottet från som inte är öronmärkt, och kommande , delas så att går till Ett handslag med idrotten och går till Ett handslag med barnkulturen. Därigenom ges möjligheter för barn och unga att utvecklas inom båda områdena. Med utgångs- punkt i siffrorna skulle det innebära drygt 300 miljoner för vardera området. För att realisera detta krävs ett riksdagsbeslut i samma ordning som sker . Aktionsgruppen lägger i detta betänkande förslag till hur från ska fördelas till barn- kulturen . Det innebär att samtliga förslag finansieras på detta sätt genom satsningen Ett handslag med barnkulturen, förutom förstärkningen till centrumbildningarna där föreslås omfördelas från AMS. 20 miljoner till utveckling av lokala kulturlokaler. 64 miljoner till utveckling av verksamheter på regional och nationell nivå för samverkan mellan kulturinstitutioner, fria kultur- utövare och lokala verksamheter samt barnkulturdelegationens arbete och kansli. 5 miljoner till utveckling av samordning mellan regionala kulturkonsulenter och kulturinstitutioner. 8 miljoner till utbildning och kompetensutveckling för aktörer inom förskola, skola och kulturliv. 1 miljon för utveckling av ett forskningsnätverk, information och spridning av forskning. 2 miljoner i riktade forskningsmedel till barnkulturforskning. 2 miljoner till manusstöd för barnfilm. 2 miljoner för att inrätta regionala kurser i mediepedagogik för lärare i förskola, skola och kulturskola. Resterande medel, det vill säga ska gå till utveckling av verksamheterna på lokal nivå för samverkan mellan förskola, skola, musik- och kulturskola, föreningar, studieförbund, barnkulturcentrum, lokala och regionala kulturinstitutioner och fria kulturutövare. De pengar som är öronmärkta Ett handslag med idrotten fördelas ut till verksamheter i idrottsföreningar genom som också står för samordning av insatserna. Kulturlivet är inte organiserat på samma sätt som idrotten och därför behöver man använda andra vägar och åtgärder för att nå barn och unga. Barns och ungas kulturutövande kan ske inom förskolor, skolor, skolbarnsomsorg, fritidsgårdar, musik- och kulturskolor, barnkulturcentrum, studieförbund och föreningar. För att få en effektiv samordning av insatserna för barns och ungas kulturutövande och nå alla barn och unga måste kommunerna ha ett samlande ansvar. Detta är ett arbete som berör flera nämnder och förvaltningar. En konsekvens av Aktionsgruppens förslag är därför att kommunerna måste utveckla formerna för samverkan inom den egna kommunen, med länet eller regionen och i förekommande fall även mellan kommuner, kulturinstitutioner och fria kulturutövare. fördelar medel till och tecknar lokala ut- vecklingsavtal med kommunerna där man utgår från ett långsiktigt utvecklingsperspektiv. På samma sätt kan barnkulturdelegationen teckna avtal med kommunerna om storleken och utformningen på utvecklingsinsatser. Avtalet kan då vara ett led i kommunernas arbete med barnkonsekvensanalyser och stärker därmed den statliga barnpolitiken. Det stöder också den samordning som för- ordas i propositionen 2005/06:192 Lära, växa, förändra – rege- ringens förslag om framtidens folkbildning. Då avtalet bygger på de enskilda kommunernas förutsättningar och behov och egna ana- lyser och önskemål bedömer Aktionsgruppen att våra förslag inte inskränker i den kommunala självstyrelsen. Sammanlagt fördelas till kommunerna. I stödet inne- fattas motivationssystemet till musik- och kulturskolornas utveck- ling. avsätts från Ett handslag med barnkulturen för utveckling av befintliga och nya lokaler för kultur- utövande i barns och ungas närområden. Tillgänglighet, utifrån perspektivet fysisk tillgänglighet, har en avgörande betydelse för barns och ungas kulturutövande. Skäl finns därför att förstärka möjligheterna till kulturutövande i barnens närmiljö. I vissa fall innebär det nyinvesteringar i anläggningar för att få ändamålsenliga lokaler, men det kan även innebära förbättrad tillgänglighet till de lokaler som finns . Många av dessa finns i skolor, bibliotek och bostadsområden varför samverkan med skola, kulturskola, kulturinstitutioner, kommun och bostadsbolag blir viktig. Förutom det stöd som går ut till kommunerna behövs stöd till regionala utvecklingsinsatser och samverkan mellan kulturinsti- tutioner, amatörkulturorganisationer, statliga institutioner, fria kulturutövare och aktörer i kommunerna. För detta ändamål föreslås delegationen få disponera särskilda medel om . Våra förslag till strukturförstärkningar på regional nivå innebär att huvudmännen för de regionala konsulenterna uppmanas att samordna insatserna för kultur riktad till barn och unga. Detta kan i ett inledningsskede ge högre kostnader som Aktionsgruppen till en del avser att täcka med medel från Ett handslag med barn- kulturen. Avsikten är att få ett effektivare resursutnytt- jande. Detta innebär att många landsting och regioner behöver se över sin organisation för att skapa utrymme för en samordnings- verksamhet. En samordning torde innebära att samarbeten mellan kommuner får stöd och underlättas och att de statliga institutionerna har en gemensam regional samtalspart som kan underlätta för insatser i regionen. lämnar medel till länskonsulentverksam- heten, uppgående till samt 3 mil- joner kronor för mångkulturkonsulenterna. För att stärka om- rådets samordning behöver ytterligare tillskjutas. Dessa medel bör betalas ut till och finansieras genom medel från statskassan inom ramen för satsningen Ett handslag med barnkulturen. För att utveckla statistik och återrapportering från regionala och lokala kulturaktörer liksom för att stärka den regionala strukturen är drivande. har i sitt budgetunder- lag 2007 2009 beskrivit behovet av en väsentligt ökad dialog med regioner och landsting och behoven av att utvärdera och följa upp resultaten av den förda kulturpolitiken. Man påpekar i budget- underlaget att detta är ett personalkrävande arbetssätt och att myndigheten behöver förstärkning av förvaltningsanslaget för att kunna fullfölja det arbetet. Aktionsgruppen menar att den för- stärkningen är mycket viktig för att få en motsvarande effekt ute i län och regioner. Varje region har sina särskilda önskemål och prioriteringar för utbildnings- och kompetensutvecklingar och det är viktigt att utgå från dessa i utformningen av insatser. På många ställen sker redan gemensamma utbildningsinsatser men mycket mer behövs. För att göra en inventering av vilka behov, möjligheter och prioriteringar som finns i respektive region bör samtal föras mellan kulturlivet, , förskolan, skolan och högskolan. Detta kan initieras genom att uppgiften finns med i de regionala styrdokumenten för kulturlivet. Den regionala kulturgruppen blir därvid drivande för att tillsammans med kommunerna och högskolorna utveckla en plan för regionala utbildningar och kompetensutvecklingar. Då dessa kan se olika ut i olika län föreslår Aktionsgruppen att en summa om avsätts från Ett handslag med barn- kulturen, för regionernas utbildningar och kompetensutvecklingar. Barnkulturdelegationen har hand om dessa medel, och regionerna söker medel därifrån för sina insatser. tillförs för utveck- landet av regionala mediepedagogiska utbildningar. Diskussioner om former för detta pågår med Utbildningsradion och och intresset för en sådan utbildning är stort vid flera högskolor och resurscentrum i landet. Ytterligare 2 miljoner kro- nor tillförs för att utveckla manus och sti- mulera produktion av svensk barnfilm. En samverkan mellan och är här önskvärd. En nationell barnkulturdelegation har till syfte att effektivisera insatserna från centrala myndigheter och organisationer genom att insatserna samordnas. För att förverkliga delegationens intentioner behövs ett kansli och informationsinsatser. Mest effektivt är att kansliet är knutet till en befintlig myndighet för att få tillgång till är den naturliga placeringen av delegationens kansli. Vi vill dock betona att delegationen och kansliet är en särskild samverkansaktör och det är viktigt att dele- gationen och kansliet är självständigt gentemot enskilda myndig- heter. Genom placeringen på en värdmyndighet kan kostnaderna för administration hållas så låga som möjligt. Den myndighet som i första hand berörs av Aktionsgruppens förslag är . För att vara värdmyndighet för delegationens kansli behöver rådet en förstärkning som Aktionsgruppen menar ska tas från medlen för delegationen. Kostnader för delegationen och kansliet, vilket vi uppskattar till fyra personer, samt seminarieverksamhet och infor- mationsverksamhet beräknas till . Barnkulturdelegationen ska arbeta strategiskt med att initiera och bidra till att utveckla nya modeller och metoder inom området och driva samverkansfrågor, skapa synergier och koordinera in- satser mellan statlig, regional och lokal nivå. Delegationen ska också arbeta fram former och påbörja arbetet med en kontinuerlig uppföljning av barnkulturen. För sådana operativa insatser dispo- nerar delegationen från Ett handslag med barn- kulturen. För samtliga insatser på regional nivå ska myndigheterna som ingår i delegationen vara ett aktivt stöd. Det kan vara i form av samtal och idéutbyte och i form av seminarier för att samla fler och lyfta fram särskilda frågor. Detta är en del av delegationens och myndigheternas ordinarie arbetsuppgifter och inga särskilda kost- nader är avsatta för detta. har årliga symposier där olika barnkulturella fält belyses av forskare. Dessa symposier samlar deltagare från hela landet och föreläs- ningarna publiceras i en skriftserie. Man har också en årlig tvär- forskardag där forskning om barn från olika områden lyfts fram och forskare från olika forskningsmiljöer möts. Man är inom av att utveckla sin roll som nätverksbyggare. Detta kräver förstärkningar av personal och webbsida liksom övrig informations- och seminarieverksam- het. Genom att tillskjuta kan en sådan verk- samhet säkras. Forskning inom området barnkultur saknas i hög utsträckning och den forskning som finns har svårt att få medel. Kulturpolitisk forskning med tonvikt på barn är närmast obefintlig. Därtill kom- mer att den forskning som finns har svårt att nå ut och få genom- slag. För att kunna ge forskare särskilda uppdrag inom områden som delegationen bedömer som viktiga att belysa avsätts . Dessa medel disponeras av Barnkultur- delegationen. För att långsiktigt stärka området och öka barnkulturforsk- ningens status behövs ett samlat grepp. Aktionsgruppen har inte kunnat fördjupa sig i hur detta på bästa sätt kan förverkligas och föreslår därför att en särskild utredare får uppdrag att utreda be- hovet av ett barnkulturellt forskningscentrum. För att stärka kulturarbetarnas arbete med barnkultur genom centrumbildningarna föreslås en omfördelning av 10 miljoner kro- nor från utgiftsområde arbetsmarknad till utgiftsområde kultur enligt samma modell som den tidigare genomförda. Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen presenterade 1997 ett betänkande ( SOU 1997:183) som bland annat innehöll en utförlig analys av centrumbildningarnas arbete. Utredningens förslag resul- terade i att regeringen i proposition 1997/98:87 föreslog att skulle förstärka centrumbildningarnas resurser genom att inrätta en försöksverksamhet med förstärkt arbetsförmedling vid centrumbildningarna. Medel till detta anvisades genom att anslag från fördes över till . permanentades denna ordning efter att AMS och Kultur- rådet genomfört en gemensam utvärdering som visade goda resul- tat. är centrumbildningarna för många konstnärsgrupper en väl fungerande arbetsförmedling, men de har också till uppgift att med finansiering från olika projektanslag driva verksamhet med starkt kulturpolitiska förtecken. har också genomfört en egen utvärdering av centrumbildningarnas arbete som visar att den positiva utvecklingen av deras arbete fortsätter. I anslagsyrkande 2008 yrkar på en kraftig förstärkning till centrumbildningarna som man före- slår ska tas ifrån utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Här skriver följande: Enligt bedöm- ning utgör centrumbildningarnas goda kännedom om villkoren i stort för de olika konstnärsgrupperna ett väsentligt komplement till den verksamhet som bedrivs av kulturarbetsförmedlingarna. Centrumbildningarna inriktar sina insatser på att hitta nya vägar och att vidga arbetsmarknaden också på nya okonventionella platser för de arbetsgrupper man ansvarar för. Aktionsgruppen föreslår att några nationella och internationella större projekt inom det barnlitterära området som finansieras med statliga medel samlas inom Svenska barnboksinstitutets organisa- tion, såsom Bokjuryn, Barnbokskatalogen och Barnens bibliotek, som administreras av . Detta skulle ge sam- ordningsvinster , överblick och ökade möjligheter att utvärdera resultatet av gjorda insatser. De medel som disponeras av för detta överförs till . Vi bedömer att våra förslag inte kommer att påverka den kom- munala självstyrelsen. Inget av våra förslag är direkt inriktat på att påverka brottsligheten, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Men alla utredningsförslag är dock inriktade på att stärka barns och ungas ställning i samhället, vilket kan få en positiv inverkan även på ovan- nämnda politikområden. Genom att kraftigt förstärka barnkulturen torde fler arbetstill- fällen skapas för kulturarbetare i landet. Detta gäller både den regionala nivån med offentlig verksamhet inom landsting och regioner och kulturinstitutioner och den kommunala nivån med förskolor, skolor, musik- och kulturskolor med flera. Då många konstnärer och kulturarbetare är egna företagare så torde den sektorn stärkas genom att fler får möjlighet att arbeta helt eller delvis inom barnkulturen. Särskilt i de delar av landet där det finns få arbeten inom kulturområdet borde detta synas tydligt. ska bli ledande inom barnkulturområdet och vara en före- bild i och världen. Det har inte ingått i Aktionsgruppens direktiv att göra interna- utblickar. Vi har ändå fört samtal med danska och norska kollegor som har ansvar för barnkultursamordningen i sina respek- tive länder. Dessa samtal har lämnat spår i våra förslag och det finns anledning att fortsatt se till jämförelser och samverkan i . 10.1Svenska exempel på internationellt barnkultursamarbete I regeringens skrivelse 2005/06:188, Kulturlivets internationalise- ring, konstaterar man att har uppnått en stark internationell ställning inom barnkulturområdet. Världens största internationella barn- och ungdomslitteraturpris håller på att etablera sig internationellt och utbytet inom musei- och konstpedagogiken har ökat. Ett exempel på detta är som tillsammans med konst- närliga fakultet har fått av till ett fortsatt forskningsarbete kring konstpedagogik. Fyra forskare från , och kommer att utifrån sär- skilda perspektiv granska det konstpedagogiska arbetet gällande barn på 8 10 nordiska konstmuseer. har en ledande ställning inom det internationella barn- (for Children and ) där innehar posten som gene- ralsekreterare för tredje perioden . har deltagit i och drivit ett antal projekt i framförallt , , och . Svenska Assitej har regel- bundet anordnat internationella barnteaterfestivaler till och med i samarbete med kommun. återupptas festivalen som en barnteaterbiennal i i samarbete med . Under arbetet med regeringens satsning Kultur för lust och lärande deltog i ett europeiskt nätverk där samverkan mel- lan kultur och skola diskuterades. Bland annat deltog Kultur för lust och lärande med ett seminarium i den europiska konferensen A Must or A-muse, Arts and Culture in Education: policy and practice in Europe i . Under konferensen framkom att de nordiska länderna, och hade en lik- artad syn på hur kultur i skola – arbetet skulle kunna bedrivas. Länderna hade likheter i arbetssätt men också skillnader, och för att utveckla frågorna vidare framfördes önskemål om gemensamma möten och seminarier. Detta är ännu inte förverkligat men Aktionsgruppen menar att det är angeläget och en sådan seminarie- verksamhet skulle kunna inledas under . Aktionsgruppen har under sitt arbete träffat kollegorna i och för att jämföra visioner och organisation. I har barn- och ungdomskulturens ställning stärkts genom den organisation, Børnekulturens netværk, som skapades 2003. Nätverket är ett samarbete mellan flera departement och i styrgruppen sitter Biblioteksstyrelsen, , , /Kunststyrelsen, Undervisnings- ministeriet och Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender. Børnekulturens Netværk etablerades för att få myndigheter och institutioner att samarbeta om och koordinera barnkulturprojekt och för att utveckla nya metoder. Nätverket ska bidra till att skapa dynamik, samverkan och utveckling på det barnkulturella området mellan nationell, regional och lokal nivå. I handlingsplanen kallad Børnekultur i hele landet, be- skrivs tre insatsområden för årets arbete: kultur i familjen. Arbetet sker genom nätverkets rådgivning, kunskapsförmedling och information, dokumentation samt internationellt samarbete. Nätverkets uppgift är att skapa större sammanhang och helhet i statens, amternas (län/landsting) och kommunernas arbete med barn och kultur. Visionen är att alla barn ska möta konst och kul- tur, alla kulturinstitutioner ska bidra och alla konstarter ska finnas med. Nätverket har ett sekretariat om fyra personer samt projektan- ställda, där Biblioteksstyrelsen fungerar som administrativ myndig- het. Förutom de ordinarie medel som går till barnkulturen genom respektive myndighet finansieras nätverkets arbete och sekretariat genom tips- och lotterimedel, 2007 . Den redovisning som finns av verksamheten 2003 2005, hand- lingsplanen samt de samtal Aktionsgruppen haft med nät- verkets kansli pekar på att samverkan mellan myndigheter, organi- sationer och institutioner ökat och att den dialogverksamhet man har haft med kommunerna har varit framgångsrik. Utförliga beskrivningar om uppdrag och verksamhet finns på Nätverkets webbplats . Förutom dessa samordnande insatser ges bidrag till barnkulturen på ordinarie vis genom kultur- institutionerna och har också en musikskolelag som ger kommunerna bidrag av personalkostna- derna. I finns förutom de ordinarie kulturstöden en särskild natio- nell satsning som inleddes , Den kulturelle skolesekken (Dks). Målen för Dks är att bidra till att elever i får ett professionellt kultur- utbud underlätta för elever i att få tillgång till, bli bekanta med och få ett positivt förhållande till konstnärliga och kulturella uttryck av alla slag bidra till att implementera konstnärliga och kulturella uttryck i förverkligandet av skolans läroplan. Dks är ett samarbetsprojekt mellan Kyrko- och kulturdeparte- mentet och Utbildnings- och forskningsdepartementet. Ett sekre- tariat som ligger inom ABM-utvickling (kulturarvsmyndigheten) är bildat för att koordinera satsningen. Sekretariatet samarbetar med skolmyndigheten, styrs av en styrgrupp och har en referensgrupp kopplad till arbetet. Det operativa ansvaret ligger hos regionala och lokala aktörer. Fylkeskommunerna (motsvarande län/landsting) har en nyckel- roll i utformningen av skolesekken, både ekonomiskt och orga- nisatoriskt. Fylkeskommunernas kulturförvaltningar har ansvar för att koordinera arbetet med Dks i sin region och att förankra arbetet med skolesekken på nivå. Aktörerna på lokal nivå är kommunernas skol- och kulturför- valtningar, de lokala skolorna, de kommunala musik- och kultur- skolorna samt privata och offentliga konst- och kulturinstitutioner. Arbetet med att utveckla Dks lokalt förutsätter en organisation som innefattar ett ekonomiskt och fackligt samarbete mellan kultur- och skolsektorerna i kommunen. Erfarenheterna från de fyra årens arbete är mycket positiva. Den kulturella skolesekken finansieras av överskottet från Norsk Tipping A/S, för innebär det . Spelöverskottet fördelas enligt modellen till idrotten, till kulturen, där Dks får och frivilligkul- turen får . Av de 180 miljonerna till Dks går ut till fylkena och går till nationella satsningar. Direk- tiven till skolorna finns i läroplanen 2005/06 och direktiven till kulturinstitutionerna är tagna i . Man betonar samverkan mellan kultur och skola på alla nivåer. Utförlig information finns på webbplatsenwww.denkulturelleskolesekken.no I finns en bibliotekslag, en kulturskolelag och en kultur- arvslag. är en av deltagarna i ett EU-projekt om kultur för barn , Glitterbird. De norska och danska exemplen är tankeväckande och inspirerande och pekar på hur den statliga kulturpolitiken i samverkan med regioner och kommuner och genom en stark struktur kan nå ut på ett effektivt sätt. Aktionsgruppen har i sitt förslag använt de norska och danska erfarenheterna och anpassat dem till svenska förhål- landen. 10.3Viktiga aktörer för utökat internationellt samarbete Det finns naturligtvis en rad positiva exempel att hämta från andra och Aktionsgruppen hoppas att den satsning regeringen nu gör för en ökad internationalisering också kommer barnkulturen till del. De svenska kulturråden kan här spela en viktig roll för att utveckla utbyten. finns det hinder för kulturutbyte med och för barn och unga som behöver överbryggas. Till exempel söker () medel för att anordna en internationell barnteaterfestival. ligger ansökan på Utbildnings- och då ingen myndighet har inom sina direktiv att stödja vare sig festivaler eller internationellt utbyte inom amatörkultur. Rikskonserter är en viktig aktör för att få hit internationella grupper som spelar för barn och unga i hela landet. Det har fram- förts önskemål till Aktionsgruppen att de internationella gästspel som kommer till i skulle erbjudas möj- ligheter till extra konserter för att spela för barn. Det är en god idé som vi hoppas ska realiseras men som inte kan finna en finansiär. De internationella gästspel som kommer till olika festivaler i landet har ofta en blandad publik där barn och unga finns med, till exempel i och . Det finns ett stort behov av att samla alla exempel på goda verk- samheter och händelser inom och utom landet för att de ska få spridning och efterföljare. måste synliggöra det som sker inom landet och uppmärksamma internationella exempel både för att vi ska kunna nå ut och för att få inspiration själva. har fått ett utökat uppdrag från regeringen att arbeta strategiskt för att stärka och utveckla internationaliseringen inom hela kulturområdet. ska bedriva en kvalificerad inter- nationell omvärldsbevakning, samordna, stödja och stimulera det internationella kulturutbytet på olika sätt, inte minst genom ett nära samarbete med en rad andra myndigheter. Vi avslutar den internationella utblicken med ett inspirerande exempel från . Bookstart startades i med syftet att vänja barn och föräldrar vid att läsa. är det rikstäckande och når av landets barn. När barnen är runt 8 månader får de vid ett besök på barnhälsovården en tygkasse med en pekbok till barnet och material till föräldrarna som framhåller hur viktigt det är att barnet får bekanta sig med böcker . Forskare vid har följt projektet och jämfört de barn som berörts av projektet med barn i samma ålder och med samma bakgrund som inte har fått böcker. Vid visade projektgruppen stora positiva skill- nader i koncentration och allmän uppmärksamhet. När barnen börjat skolan var de flesta bättre på att tala, lyssna, läsa och skriva och anmärkningsvärt nog låg de också före i matematik BAKGRUND TILL VÅRA ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Sedan den förra översynen av barnkulturen gjordes 1978 så har det skett stora strukturella förändringar. Familjesituationerna ser på många sätt annorlunda ut . Förskolan är utbyggd så att näst- intill alla barn går där och skolbarnsomsorgen omfattar de flesta barn upp till årskurs fyra i . Världen har kommit till och samhället har blivit mångkulturellt. Barn har blivit en än starkare målgrupp för kommersiella intres- sen och barn och unga har tagit till sig teknologiska leksaker och verktyg i mycket stor omfattning.