sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden Regeringen bemyndigade statsrådet att utse en särskild utredare med uppgift att som nationell koordinator utreda hur unga med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning ska kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Med stöd i bemyndigandet förord- nades , direktör i , till särskild utredare. förordnades som sekre- terare, förordnandet avslutades . förordnades som sekreterare i utredningen. förordnades till sekreterare t.o.m. . har praktikant varit knuten till utredningen. Utredningen har antagit namnet Nationell koordinator för unga till arbete. Jag fick i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadens parter undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för arbets- marknadens parter att sluta avtal som möjliggör snabbare etable- ring på arbetsmarknaden för unga. Jag fick dessutom i uppgift att i samråd med arbetsmarknadens parter kartlägga de metoder och insatser som finns, till exempel olika former av introduktions- program för att underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden samt att analysera vilken betydelse sådana metoder och insatser har för ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Till utredningen har därför sammankallats en samrådsgrupp med arbetsmarknadens centrala organisationer. I samrådsgruppen ingår , och , , , och , , och , , och , TCO samt och , . Till utredningen har också knutits en grupp från Arbetsmark- nadsverket. I gruppen ingår och från , , , , , och . Arbetsgruppens uppgift har främst gällt att utforma projektet . I projektet har från varit projektansvarig med arbetsuppgifter både åt och åt utredningen. Utredningen har lagt uppdrag på tre forskare. , forskningsledare vid tillika professor i nationalekonomi vid , , doktor i nationalekonomi och tidigare chefsekonom vid TCO samt Per Broomé, forskningsledare vid migration och etniska relationer vid . Till utredningen har de skrivit tre rapporter; Generationsväxlingens problem och möjligheter av , Ungdomar och äldre – konkurrenter eller partners på svensk arbetsmarknad? av samt Kompetens, utbud och efterfrågan i generationsväxlingen av Per Broomé. Dessa finns publi- cerade i särtrycket Hur påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? Utredningen har fört en dialog med unga i hela landet. Jag har träffat över 100 unga i bl.a. , , , och . Jag har också träffat några olika nätverk med arbetslösa unga. I delbetänkandet Anställ unga! (SOU 2006:31) som överläm- nades till regeringen , beskrev jag min målgrupp, unga i åldern 18–med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning och den situation som råder för dem . Jag inledde en kartläggning och en analys av olika metoder, insatser och program för att underlätta ungas etablering som fortsätter i slutbetänkandet. Jag pekade också ut några olika områden som är viktiga för att underlätta etableringen. Jag har fortsatt och fördjupat analysen i slutbetänkandet, av ungas långa och krångliga väg till arbete med flera arbetslöshetsperioder, generationsväxlingens komplexitet och olika trösklar unga måste forcera på sin väg till etablering. I slutbetänkandet ger jag slutligen mina synpunkter på vad som är viktigt för att snabba på ungas etablering på arbetsmarknaden samt lämnar förslag som berör flera olika politikområden som ingår i den tvärpolitiska ungdomspolitiken. Textredigering och layout har utförts av kanslisekreterare , kommittéservice. Jag överlämnar härmed ett slutbetänkande i två delar: Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden och Hur påverkar demo- grafin arbetsmarknaden för unga? (SOU 2006:102) Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Ungas etablering på arbetsmarknaden – mångas ansvar........ Unga är en viktig resurs – inte en reserv! 1.410 viktiga punkter för att stärka ungas ställning på Unga och arbetsmarknaden ......................................... Utbud och efterfrågan av arbetskraft ..................................... Flödet av arbetslösa ................................................................. Inträdet på arbetsmarknaden................................................... Etablerad arbetslöshet?............................................................ Dialog med unga ...................................................................... Generationsväxlingen – förutsägbar samhällschock ........ Ett strukturellt perspektiv på generationsväxling.................. Åldersfördelning i olika branscher.......................................... Vård och omsorg ...................................................................... Personalförsörjningen inom äldreomsorgen ............... Åldersstrukturen inom äldreomsorgen ....................... höj kvaliteten och stärk grunden för studier och yrkesliv ..................................................... 4.1Förslag inom för att höja kvaliteten och stärka grunden för studier och yrkesliv .................................. Kvaliteten behöver höjas och likvärdigheten stärkas ............. måste få nya former.................. Gymnasieskolan bättre kvalitet och matchning............ 5.1Förslag inom gymnasieskolan för att underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden................................................ Utbudet av program och elevers valfrihet .............................. Gymnasieskolorna måste samverka ........................................ Arbetslivet behövs i skolan...................................................... Unga med högskoleutbildning behövs på 6.1Förslag inom högre utbildning för att sänka etaberingsåldern på arbetsmarknaden..................................... 6.3Öka direktövergångarna från gymnasiet till den högre 6.4Öka anknytningen till arbetslivet i universitet och 6.5Karriärplanering som ett verktyg för att främja 6.6Högskolorna bör ha skyldighet att följa upp sina Öka studietakten i den högre utbildningen ........................... Arbetsmarknadens centrala organisationer.......................... Korta arbetslöshetsperioderna för unga ....................... 7.1Förslag inom arbetsmarknadspolitiken för att sänka etableringsåldern på arbetsmarknaden.................................. Unga som blir arbetslösa – riskerar att förbli arbetslösa..... Ungas inskrivningstider vid arbetsförmedlingen................. Målgruppen för arbetsmarknadspolitiska insatser............... Avstamp – ett sätt att bemöta de unga som söker arbete.... Arbetsmarknadens centrala organisationer om arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förmedling............... Introduktion på hela arbetsmarknaden 8.1Utredningens förslag för att sänka trösklarna för nytillträdande på arbetsmarknaden ....................................... 8.3INTRO – för ungas inträde på arbetsmarknaden innan INTRO för vem? Genomförandet av INTRO ....................................... 8.4 Särskild stimulans för att klara kompetensöverföringen ..... 8.5Introduktion inom olika branscher och sektorer på 8.6Kan introduktionsprogram vara en del av Ökad rörlighet snabbare etablering .......................... 9.1Utredningens förslag för att stimulera rörligheten på Flexibilitet och trygghet ........................................................ 9.2.1 Kopplingen mellan utbildning och arbetsliv ............. Behov av flexicurity i ?............................................... Ekonomisk tillväxt – bästa garantin för jobb! Finansiering av individuell kompetensutveckling ................ INTRO för generationsväxling .............. Utredningen har haft i uppdrag att ta ett samlat grepp över olika politikområden och samråda med arbetsmarknadens parter för att söka vägar att underlätta ungas möjligheter att tidigarelägga sin etablering på arbetsmarknaden. I utredningsarbetet har det också tydligt framgått att det är genom att påverka flera olika viktiga grundläggande politikområden som framgång kan nås, men också att arbetsgivare och fackliga organisationer medverkar till att underlätta inträdet i det första jobbet efter utbildningen. För att samlat komma till rätta med ungas svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden behövs såväl kort- som långsiktiga åtgärder. Jag föreslår därför att ungdomsministern tar initiativ till bildandet av en delegation med företrädare för de berörda politikområdena; utbildning, arbetsmarknad, näring, integration och ungdomspolitik samt med företrädare för arbetsgivare och fackliga organisationer. I en sådan delegation är det också viktigt att låta de unga själva komma till tals och dela med sig av sina erfarenheter. är unga i åldern 1,3 miljoner individer i , dvs. var åttonde svensk. Av dem har 75–en avslutad gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning – dessa är utredningens målgrupp. Ungefär hälften har erfarenhet av en eller flera perioder av arbetslöshet. I åldersgruppen var arbetslösa , och latent arbetssökande, huvudsakligen heltidsstuderande som söker arbete – sammanlagt enligt den internationella definitionen var alltså arbetslösheten motsvarande 129 000 individer. I arbetskraften som helhet var den – allt enligt SCB:s Arbetskraftsunder- sökning. Det är alltså fortfarande en hög arbetslöshet bland unga, och erfarenheter från tidigare perioder med hög ungdoms- arbetslöshet visar att en förbättrad konjunktur inte automatiskt betyder att arbetslösheten minskar för de unga, utan den har i stället för varje lågkonjunktur fastnat på en högre nivå . Jag har för utredningen beställt särskild statistik från , den visar en bild av ungas arbetslöshet som sällan syns i den officiella statistiken. Unga går under en stor del av sin ungdomstid in och ut i arbetslöshet. De varvar arbetslösheten med studier, temporära arbeten, tid i arbetsmarknadspolitiska program för att efter närmare få en fast förankring på arbetsmarknaden. För arbetslösa 25–29-åringar är den sammanlagda genomsnittliga inskrivningstiden vid arbetsförmedlingen . Resultaten är uppseendeväckande och om detta är i överensstämmelse med verkliga förhållanden bör det vara en allvarlig signal till berörda beslutsfattare. Jag föreslår därför att AMS får i uppdrag att redovisa motsvarande uppgifter för ett större urval i målgruppen. Det här innebär att etableringsåldern som är , något högre för kvinnor och något lägre för män, är på samma nivå som när arbetslösheten var som värst . Jag ser att risken är stor att många unga etablerar sig i arbetslöshet istället för i arbete. Detta understryker allvaret i att ungas situation behöver synliggöras och ligga till grund för de överväganden och förslag som påverkar ungas etableringsfas. växer ungdomskullarna som ska ut på arbetsmarknaden och de äldre födda börjar pensionera sig. Det betyder att en tredjedel av arbetskraften ska bytas ut på arbetsmarknaden men det innebär stora utmaningar. Det är inte särskilt sannolikt att de yngre kan komma in och ersätta de äldre på arbetsplatserna, även om de storleks- mässigt är lika många. Tvärtom, vi kan förvänta oss långa kedje- reaktioner med åtföljande strukturförändringar, effektiviseringar och rationaliseringar. För att i det läget förhindra stora produkti- vitetsförluster och höga trösklar för de nytillträdande är det viktigt att ansvariga i samhället är medvetna om de spänningar och utmaningar som stora ålderskohorter sätter i rörelse. Att förutspå dem eller styra dem har historiskt visat sig omöjligt men att kunna var med och rida på vågen när de tar fart kan ge ett försprång. Av det skälet har jag inför slutbetänkandet låtit tre forskare titta närmare på vad den demografiska utvecklingen kan komma att betyda för ungas möjligheter framöver att dels träda in på arbetsmarknaden, dels för deras fortsatta välfärd. De tre forskarna är: vid , , f.d. chefsekonom vid TCO och Per Broomé, forskningsledare vid högskola. Deras bidrag finns publicerade i sin helhet i rapporten påverkar demografin arbetsmarknaden för unga? (SOU 2006:102). Den demografiska situationen på arbetsmark- naden förstärker troligen bilden av långvariga kontakter med arbetsförmedling och rundgång i systemet. Unga som är på väg ut på arbetsmarknaden har skäl att känna oro. Det som möjligen kan förbättra deras situation är den ljusare bild av sysselsättningen som anas. Sysselsättningsökningen på arbets- marknaden är högre än både AMS och förutspådde och håller den i sig underlättas ungas etablering på arbetsmarknaden. Under utredningens gång har jag träffat över 100 unga i gymnasie- skolan, högskolan och arbetslösa, som beskrivit sina erfarenheter och givit många värdefulla bidrag till utredningsarbetet. Deras bilder av den information och rådgivning de fått inför olika val av studier och yrke är talande. Arbetsliv och arbetsmarknadsutsikter var totalt frånvarande i , men också i hög utsträckning i gymnasieskolan. Unga vuxna som provat på att vara ute i arbets- livet och studerat ett tag är påfallande ofta fortfarande genuint osäkra . Unga behöver hjälp med att förstå hur sam- hället fungerar, att se sina styrkor och träna på anställningssitua- tioner. Individuellt stöd behövs. Arbetslivets villkor och förvänt- ningar diskuteras alltför lite under utbildningen och på arbets- förmedlingen. Min bild av de unga är att de är kloka och insiktsfulla och har många åsikter. De är ofta självkritiska men ser också möjligheter och öppningar. Deras synpunkter är värda att lyssnas till och borde i högre grad ges plats i debatten om ungas villkor. Nedan följer en sammanfattning av förslagen i utredningen som enligt min uppfattning leder till att ungas etableringstid kan kortas. ska ge en god grund för vidare studier och arbetsliv och har en strategisk roll för ungas etablering. Bristande kvalitet och prestationer leder till att elever får problem i gymnasieskolan och tvingas använda i gymnasiet och ibland även i komvux. Det finns också en dubbelhet i synen på resultaten i . Eleverna blir värderade och betygsatta men skolans ansvar och prestationer förblir otydliga. Detta är ett problem efter- som elever gör sin skolgång här och , eventuella förbättringar senare hjälper inte dem som drabbas. Skärp kraven på skolorna och huvudmännen när det gäller systematiskt kvalitetsarbete. Stärk lärares kompetens och aktivera eleverna i att följa upp och utvärdera lärandeprocessen. Använd exempelvis portfoliometoden för att minska riskerna vid skolbyten. bör få ett tydligare uppdrag att granska de skolor och huvudmän som har en negativ resultatutveckling. Stärk samverkan med arbetslivet redan i . Lägg inte ner praktisk arbetslivsorientering (prao) innan det finns alternativ. Utveckla studie- och yrkesvägledningen och ge den nya former. Under sista tid väljer eleverna inriktning genom sina gymnasieval. De behöver bli bättre förankrade i en aktuell bild av arbetslivet. Genom att extern kunskap utnyttjas om framtidens arbetsmarknad får yrkes- och studievägledare stöd i arbetet. Exem- pelvis samarbetar nu och för att ge en bättre bild av arbetsmarknaden. Gymnasieskolan – bättre kvalitet och matchning Många elever försenas i sina gymnasiestudier. Det handlar om felval, omval och avhopp från gymnasiet. menar i den publicerade lägesbedömningen att måluppfyllelsen är otillfredsställande och särskilda problem finns i de yrkesförbere- dande programmen. Det är endast två tredjedelar av eleverna som lämnar gymnasiet inom avsedd tid med slutbetyg. En viktig förklaring är att eleverna inte når behörighet i för nationella program och får börja på individuella programmet (IV). En annan förklaring kan vara att informationen om utbildningen i gymnasiet inte är tillräcklig. Alla utbildningsalternativ ska ge baskunskaper som ger eleven en god grund att bygga vidare på enligt intentionerna för det livslånga lärandet. Anpassa utbudet av program och utformningen av utbildningen efter elevers val. En framgångsfaktor när det gäller gymnasiestudier är att eleven kan välja program och inriktning efter sitt intresse, en elev fullföljer i högre grad sina studier om den är motiverad. Informationen till elever som ska välja måste förbättras. Informa- tionen måste innehålla uppgifter om vart utbildningen leder och hur arbetsmarknaden ser ut. Samverkan mellan kommuner behövs för att garantera ett brett utbud. Vid en jämförelse till nu kan det konstateras att utbudet av gymnasieprogram med yrkesinriktning har minskat. Min bedömning är att det är svårt för många kommuner att erbjuda eleverna ett tillräckligt utbud av program och det kräver samverkan med andra för att lyckas. Gymnasie- skolan bör bli en regional angelägenhet. Alla yrkesförberedande program ska erbjuda arbetsplatsförlagd utbildning (apu) på en arbetsplats. Möjligheten till skolförlagd apu bör tas bort. Skälet är att apu och de kontakter som den ger är mycket värdefull för elevens möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och kan inte uppvägas av alternativet apu i skolan. Apu är också viktig för en elev för att få känna på om yrkesvalet ligger rätt och den ger unika kunskaper. Alla elever som går omvårdnadsprogrammet bör garanteras apu av god kvalitet och en trainee-plats i kommunens verksamhet efter fullföljd gymnasieutbildning. Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden Antalet högskolenybörjare har dubblerats sedan slutet av 1980- talet. har av kvinnorna och av männen påbörjat högre studier. Medianåldern för att påbörja högre studier i var , i de flesta andra EU-länder var den . Det är viktigt för konkurrens- kraft att unga vågar och vill satsa på studier. Vi ser att intresset är högt för högre utbildning men att det också är konjunktur- beroende. Vi ser nu en nedgång i de faktiska ansökningarna, det är inte bra. Såväl för samhället som för individen är det fördelaktigt om studierna både kan påbörjas och avslutas snabbare och leda till ett jobb. Av den anledningen föreslår jag ett antal åtgärder som som högskolor och universitet kan fortsätta att bedriva utbildning och forskning av hög kvalitet kan underlätta för studenterna att bedriva effektiva studier och dessutom underlättar övergången till arbete. Öka direktövergångarna från gymnasiet till den högre utbild- ningen, undvik taktikval i gymnasiet och konkurrenskomplettering i komvux. Av de unga som avslutade gymnasiet 2003/04 var det som gick direkt vidare till högre studier, gick direkt till komvux för att komplettera eller oftast förbättra sina betyg. när årskullarna ökar och högskolan inte fortsätter att expandera är det i hög grad också en rättvisefråga att öka möjlig- heten att komma direkt från gymnasiet till högskolan. Det finns ett förslag som innebär att en större grupp sökande ska antas på betygen direkt från gymnasiet. Det bör genomföras. Ge högskolor och universitet ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna för arbetslivet. Samverkan med arbetslivet för att öka den verksamhetsförlagda utbildningen bör tydligt premieras och uppgiften avseende arbetslivsanknytning i utbildningen bör förtyd- ligas. I utredningen beskrivs flera goda exempel på samarbete med företag och organisationer som lett till ömsesidig nytta. Resultat presenteras som entydigt visar att praktik av olika slag är ett stöd för unga att etablera sig i arbetslivet, det gäller både för generella utbildningar och yrkesutbildningar. Särskilt viktigt är det för studenter som inte har kontakter eller nätverk. Ge högskolor och universitet i uppdrag att inlemma karriärplane- ring för alla studenter tidigt i utbildningen. Utredningen gav i uppdrag att beskriv karriärplaneringen vid högskolor (se bilaga 2). Där har detta tillämpats och man har intressanta erfarenheter. Här är det fortfarande ett utvecklingsområde i sin linda. Därför bör det inlemmas som en viktig del i anpassningen till Bologna-processen och innebära att varje lärosäte tar ett övergripande ansvar för utvecklingen. Resurs- tilldelningssystemet bör inrymma även detta uppdrag. Ge universitet och högskolor i uppdrag att följa upp sina studenter efter avslutad utbildning. bör få i uppdrag att utforma modeller för uppföljningen. har skrivit till regeringen och påtalat vikten av att detta görs. Jag instämmer i detta. Uppföljningen är ett led i att höja kvaliteten och relevansen i utbildningen och ger värdefull information till studenter inför val av utbildning. Högskolorna bör på olika sätt stimuleras att öka takten i genom- strömningen på de utbildningar som enligt tillgänglig statistik har en låg sådan. En möjlighet är att låta en del av resursfördelnings- systemet utfalla först vid genomförda examina. Examensfrekvensen är låg. Enligt tillgänglig statistik har högskolenybörjare examinerats . har uppnått 120 poäng utan att ta ut någon examen. En snabbare genomströmning skulle gynna såväl samhället som lärosätena och framförallt studenterna själva. Studenterna bör stimuleras att öka studietakten genom att erbjudas avskrivningar av delar av studielånet om studierna genomförs på därför avsedd tid. Flera länder har infört detta för att nå en snabbare genomströmning. Unga som blir arbetslösa riskerar att förbli arbetslösa Unga arbetssökande rör sig ut och in i olika system . De unga befinner sig i matchning på arbetsförmedlingen, i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i tillfälliga arbeten, i studier och framförallt i okända orsaker som ofta innebär att de gett upp eller tröttnat på att anmäla sig på arbetsförmedlingen. kan de förväntas befinna sig på väg mot etablering. I genomsnitt skrevs 18–19-åringarna in som arbetslösa för , 20–25-åringarna och 25– 29-åringarna för närmare enligt av AMS bearbetad statistik från (se bilaga 4). Detta är en bidragande orsak till de sena etableringsåldrarna för unga . Många unga har i praktiken stått utanför arbetsmarknaden med korta avbrott för studier, tillfälliga timanställningar, praktik eller ett kommunalt ungdomsprogram. För att kunna korta etableringstiden måste den rundgången stoppas. Jag föreslår därför ett antal åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken. Förslagen har, i den mån det varit möjligt, tagit hänsyn till regeringens aviserade åtgärder för mål- gruppen. Målgruppen är heterogen och förutsättningarna för de unga olika, men de flesta har gemensamt att de är nytillträdande på arbetsmarknaden. Det ställer särskilda krav på arbetsförmedlingen och det betyder också att risken för att unga inte anmäler sig arbetslösa är stor, om de inte ser nyttan av det. Nuvarande åldersgränser för unga bör slopas. 20- och 25-års- gränserna är ibland ett hinder för unga nytillträdande på arbets- 18- och 19-åringar som fullföljt sina gymnasiestudier bör ha samma tillgång till arbetsförmedling som övriga. Unga nytillträdande på arbetsmarknaden bör även efter få tillgång till de åtgärder som enligt budgetpropositionen är förbehållna 20–25-åringar. Unga bör fångas in tidigt på arbetsförmedlingen och få individuellt utformat stöd direkt. Unga som inte är etablerade på arbetsmark- naden har andra behov av stöd än de som arbetat och blivit arbetslösa. Statistiken visar att en arbetslöshetsperiod ofta följs av flera . Utnyttja den framtagna utbildningen för arbetsförmedlare; Avstamp som modell för bemötande och coaching. Utforma den av regeringen aviserade jobbgarantin för unga, i nära samverkan med arbetslivet. Unga som slutfört sin gymnasieutbild- ning och/eller fyllt bör få del av jobbgarantin. Även de som fyllt men är nytillträdande på arbetsmarknaden bör omfattas. Många olika anordnare bör anlitas. Goda relationer och kopplingar till arbetsgivare är nödvändiga. Samverkan bör oavsett anordnare ske med arbetsförmedlare. Utnyttja alla erfarenheter från de projekt som med Mål 3-medel arbetat med unga. Utnyttja modellen för introduktion och handledning i jobbgarantin. Arbetsförmedlare som arbetar med unga bör vara särskilt utbildade för att möta ungas behov. Öka möjligheterna till specialisering och fokusering på det som unga ofta saknar i förhållande till dem som varit etablerade på arbetsmarknaden och blivit arbetslösa dvs. kontaktnät och kunskaper om hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetsmarknadsutbildning bör vara tillgänglig också för i de fall det kan leda till en anställning.