sou · GUB322d2 · 2007-01-01 00:00:00 — I de två fallen finns, oavsett diskrimineringsgrund, ett undantag för uppgifter som gäller utrikestjänsten, försvaret, affärs- eller drifts- förhållanden eller andra uppgifter där motstående intressen är så starka att uppgiften inte bör lämnas ut. Regeln antas i praktiken komma att tillämpas vid prövning av begäran om vitesföreläggande av ombudsmannen. Inskränkningen av huvudregeln om insyn skall tillämpas restriktivt. Uppgiftsskyldigheten har behandlats i avsnitt 13.5.2. Ombudsmannen strävar efter överenskommelser utom rätta i för- sta hand (se 4 kap. 2 §). Paragrafen anger att om en arbetsgivare, skola etc. inte rättar sig efter en uppmaning om att lämna ut upp- gifter eller tillträde och vad som i övrigt anges i 4 §, finns vitesmöj- ligheten som ett påtryckningsmedel. Att ombudsmannen förelägger någon att vidta en viss åtgärd vid vite innebär att vitet kan komma att dömas ut av domstol, om den begärda åtgärden inte vidtas. Paragrafen anger att vite kan föreläggas även i fråga om aktiva åt- gärder. Ombudsmannen gör i sådan fall en framställning till som beslutar om vitet skall föreläg- gas. Rätten att begära vitesföreläggande tillkommer i första hand ombudsmannen (primär rätt). I andra hand har en kollektivavtals- bärande central facklig organisation rätten att begära vite hos nämnden såvitt avser aktiva åtgärder i arbetslivet enligt 2 kap. Regeln motsvarar 35 § i den upphävda jämställdhetslagen och motsvarande bestämmelse lag om åtgärder mot diskrimi- nering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning. Paragrafen innehåller en bestämmelse om nering vars uppgift är att pröva överklaganden av ombudsmannens vitesbeslut enligt 5 § och framställningar om vitesförelägganden enligt 6 §. Se också kommentaren till de följande 8–15 §§. Nämnden har behandlats i avsnitt 13.8. Handläggningen av en framställning om vitesföreläggande 8–13 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om handläggningen hos i frågor som gäller framställningar från ombudsmannen eller från en facklig organisation om vitesföre- lägganden enligt 6 §. Reglerna motsvarar i sak vad som tidigare gällt enligt jämställd- hetslagen och de andra upphävda lagarna. Handläggningen av ett överklagat beslut om vitesföreläggande 14 och 15 §§ Paragraferna innehåller bestämmelser om handläggningen hos i frågor som gäller överklaganden av ombudsmannens vitesbeslut enligt 5 §. Reglerna motsvarar i sak vad som tidigare gällt enligt jämställd- hetslagen och de andra upphävda lagarna. Överklagande av nämndens beslut Paragrafen anger att beslut som fattas av nering inte får överklagas. Motsvarande ordning har tidigare gällt enligt jämställdhetslagen och de andra upphävda lagarna. Paragrafen anger att sedan eller Ombudsmannen förelagt vite enligt 5 eller 6 §, prövas frågan om vitet skall dömas ut av tingsrätt. Tingsrätten prövar därvid också vitets lämplighet, dvs. bl.a. beloppets storlek. Reglerna motsvarar i sak vad som tidigare gällt enligt jämställd- hetslagen och de andra upphävda lagarna. 16.2Förslaget till lag (2008:000) om Ombudsmannen mot diskriminering Paragrafen anger vilka uppgifter Ombudsmannen mot diskrimine- ring har. I första stycket hänvisas till de uppgifter som framgår av lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering (se kommentaren ovan). Andra stycket och tredje stycket avser förhållanden som inte mot- svaras av diskrimineringsförbud i den nämnda lagen. Även på såda- na samhällsområden åligger det ombudsmannen att verka för att diskriminering inte förekommer respektive att verka för lika rättig- heter. Här avses sådant som opinionsutbildning, kunskapsöverfö- ring och medverkan i den allmänna debatten. Vidare avses att om- budsmannen bör informera allmänheten och ta aktiv del i debatt och samtal om frågor som har betydelse i sammanhanget, t.ex. för- äldraförsäkringens utformning, föräldraledigas position på arbets- marknaden och den rättsliga regleringen i föräldraledighetslagen (1995:584). Enligt fjärde stycket skall ombudsmannen verka för jämställdhet mellan kvinnor och män samt förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och homofobi. Ombudsmannens uppgifter till den del som inte omfattas av la- gen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering har behand- lats i avsnitt 13.5.3. Paragrafen avser ombudsmannamyndighetens organisation. Utöver vad som anges i bestämmelsen innehåller lagen inte detaljerade fö- reskrifter om hur myndigheten skall organiseras eller hur arbetet skall bedrivas. Frågor om myndighetens organisation har behand- lats i avsnitt 13.5.1. Paragrafen gäller ombudsmannens rådgivning gentemot allmänhe- ten. Ombudsmannen skall ge personer som vänder sig dit råd och information om hur de skall kunna ta till vara sin rätt. Rådgivning- en avser grundläggande upplysningar om de regler som saken gäller och om hur man får rättshjälp, kommer i kontakt med advokat, konsumentrådgivare eller hur en polisanmälan görs. Rådgivningen bör vara enkel och formlös men också aktiv. Hur verksamheten närmare skall bedrivas och hur ingående den skall vara får bedömas från fall till fall. Paragrafen motsvarar likalydande bestämmelser i de upphävda lagarna till vars förarbeten hänvisas (jfr t.ex. prop. 1985/86:98 s. 67 f). Paragrafen anger att ombudsmannen skall föreslå regeringen för- fattningsändringar och andra åtgärder som kan motverka diskrimi- nering, informera, bilda opinion, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter, företag, enskilda och organisationer, följa den internationella utvecklingen, följa forsknings- och utveck- lingsarbete och ta initiativ till andra lämpliga åtgärder. Bestämmel- sen är utformad som en skyldighet, men kan antas i praktiken in- nebära en möjlighet och ett handlingsutrymme för ombudsmannen att agera efter vad som bedöms ändamålsenligt. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 13.5.3. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vilka beslut av ombuds- mannen som får överklagas. Beslut om anställningar överklagas till regeringen. 16.3Förslaget till lag om ändring i 5 kap. 5 § Den tidigare hänvisningen till homosexuella läggning i första stycket fjärde punkten har ändrats till sexuella läggning. Därmed omfattas numera personer med heterosexuell, homosexuell och bisexuell läggning av bestämmelsen. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.2. 16 kap. 9 § Paragrafen har ändrats materiellt på så sätt att den tidigare hänvis- ningen i fjärde stycket till homosexuell läggning ändrats till sexu- ella läggning. Därmed omfattas numera personer med heterosexu- ell, homosexuell och bisexuell läggning av bestämmelsen. Ändringarna i första och tredje styckena är av redaktionell art; be- stämmelsen har gjorts könsneutral genom att det nu hänvisas till både hans och hennes ras etc. Dessutom har orden olaga dis- kriminering kursiverats i första stycket. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.2. 16.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kriminalvården Paragrafen har ändrats på så sätt att sexuella läggning bytts ut mot sexualliv. Ändringen har behandlats i avsnitt 4.5.2. 16.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 1 kap. 3 § Paragrafen har ändrats på så sätt att den inte längre hänvisar till de upphävda jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åt- gärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. I stället har en hänvisning till 2 kap. i den nya lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskrimi- nering förts in. 3 kap. 1 § Fjärde stycket har ändrats materiellt på så sätt att där nu anges att ordförandena förordnas av regeringen som ordinarie domare i domstolen. I andra stycket har en redaktionell ändring gjorts; bestämmelsen har gjorts könsneutral genom att det nu hänvisas till både han eller hon. Ändringen har behandlats i avsnitt 14.6. 3 kap. 2 § Tredje stycket har ändrats på så sätt att där anges att i mål enligt 2 kap. lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskri- minering skall de tre andra ledamöterna (tredje männen) ha sär- skild insikt i diskrimineringsfrågor. Ändringen har behandlats i avsnitt 14.7. 3 kap. 6 § Andra stycket har ändrats i sak. Där anges nu att i mål enligt 2 kap. lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering är Arbetsdomstolen domför med ordförande samt fyra andra leda- möter. Av de ledamöter som avses i 2 § – dvs. ordföranden, vice ordföranden och den tredje mannen – skall alla tre delta. Av de ledamöter som avses i 3 § – dvs. partsledamöterna – skall en för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan delta. De tidigare andra och tredje styckena är nu tredje och fjärde styck- ena. I dessa har gjorts de redaktionella ändringar som påkallats av andra styckets nya lydelse. Ändringen har behandlats i avsnitt 14.7. 16.6Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 9 kap. 20 § I första stycket har hänvisningarna tagits bort till bestämmelser i de upphävda jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åt- gärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskrimi- nering samt lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. I stället hänvisas nu till bestämmelser i 2. kap. och 3 kap. lagen (2008:000) om för- bud och andra åtgärder mot diskriminering samt 14 a kap. skolla- gen (1985:1100). Ändringen har behandlats i avsnitt 14.12. 9 kap. 21 § Ändringen innebär att sekretessprövning skall göras i ärenden hos Ombudsmannen mot diskriminering enligt lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering och i annat ärende som rör rådgivning åt enskild och hos ring i ärende enligt lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Ändringen innebär vidare att sekretesspröv- ning skall göras hos i ärende enligt 14 a kap. skol- lagen (1985:1100). Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. för sekretess krävs att det kan antas att den enskilde eller nå- gon närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Ändringen har behandlats i avsnitt 14.12. 16.7Förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 5 a § Paragrafen har ändrats i sak på två sätt. Den tidigare hänvisningen till bestämmelser om högskolors skyldigheter gentemot studenter och sökande enligt den nu upphävda lagen (2001:1286) om likabe- handling av studenter i högskolan har ersatts av vad som gäller för skolor gentemot den som deltar i eller söker till utbildning eller verksamhet enligt lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Den andra ändringen innebär att även diskri- mineringsgrunden ålder omfattas att bestämmelsen. Dessutom har könstillhörighet ändrats till kön utan att någon ändring i sak därmed skett. 16.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina Hänvisningen till lagen (2001:1286) om likabehandling av studen- ter i högskolan har ersatts av en hänvisning till lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. 16.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare 5 och 10 §§ Bestämmelserna har tidigare hänvisat till paragrafer i jämställdhets- lagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell lägg- ning. Hänvisningarna i 5 och 10 §§ har ändrats som en följd av att jämställdhetslagen och lagar upphör att gälla och bestäm- melserna överförts till lagen (2008:000) om förbud och andra åt- gärder mot diskriminering. 16.10Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Åtgärder mot kränkande behandling Kapitlet i skollagen är nytt. Det ersätter den upphävda lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i den del som avser det som i den lagen benämndes annan kränkande behandling. Skälen för det nya kapitlet i lagen har behandlats i avsnitt 3.2. Bestämmelserna i kapitlet motsvaras i huvudsak av bestämmel- serna om annan kränkande behandling i den upphävda lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38, bet. 2005/06:UbU4, rskr. 2005/06:149). Paragrafen innehåller definitioner av skola, elev, barn och kränkan- de behandling. Definitionerna av elev och barn är desamma som i 2 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 135 f). Med krän- kande behandling avses ett uppträdande som utan att vara diskri- minering kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det motsvaras av det som i den upphävda lagen kallas annan kränkande behand- ling (jfr prop. 2005/06:38 s. 136 f). Uppträdandet har inte samband med någon diskrimineringsgrund. Här avses mobbning och liknan- de beteenden som har sin grund i att någon exempelvis är övervik- tig, har en viss hårfärg eller är en plugghäst etc. Kränkande be- handling kan även föreligga utan att den som kränker anger någon specifik egenskap hos det barn eller den elev som utsätts för kränkningar. Att man utan verbala nedsättande omdömen över ex- empelvis någons hårfärg eller klädsel ger uttryck för sitt missnöje med jämna mellanrum genom att t.ex. knuffa eller rycka någon i håret eller sätta krokben för personen i fråga kan också utgöra kränkande behandling i lagens mening Även psykiska kränkningar genom t.ex. utfrysning omfattas av begreppet kränkande behand- ling. I paragrafen anges kapitlets tvingande karaktär. Bestämmelsen motsvarar 4 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 138 f). En skola ansvarar enligt bestämmelsen för att anställda och upp- dragstagare i verksamheten följer de skyldigheter som anges i ka- pitlet, när de handlar i tjänsten eller inom ramen för uppdraget. Be- stämmelsen motsvarar i huvudsak 3 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 137 f). Paragrafen anger skolans ansvar för att bedriva ett målinriktat arbe- te för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Be- stämmelsen motsvarar i huvudsak 5 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 139). Jfr 3 kap. 1 § i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Paragrafen anger skolans ansvar för att vidta åtgärder för att före- bygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande be- handling. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 7 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 140). Jfr 3 kap. 2 § i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Paragrafen anger skolans ansvar för att upprätta en plan som skall innehålla en översikt över de åtgärder som behövs för att förhindra kränkande behandling av barn och elever. Planen skall innehålla en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som skolan av- ser att påbörja eller genomföra . En redo- visning av hur de planerade åtgärderna har genomförts skall tas in i efterföljande års plan. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 6 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 139 f). Jfr 3 kap. 3 § i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Inget hindrar att kraven enligt förevarande bestämmelse och en- ligt 3 kap. 3 § i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering uppfylls i en och samma plan. Paragrafen innehåller lagens förbud mot att skolan utsätter ett barn eller en elev för kränkande behandling. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 13 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 145). Paragrafen innehåller lagens förbud mot att skolan utsätter ett barn eller en elev för repressalier. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 14 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 146). Paragrafen anger skolans ansvar för att, när den får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande be- handling i samband med skolgången, utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra en fortsättning. Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 8 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 140 f). Jfr 3 kap. 27 § i den nya lagen om för- bud och andra åtgärder mot diskriminering. Enligt paragrafen är skolan skyldig att betala skadestånd om den åsidosätter sina skyldigheter enligt 5–9 §§. Både ekonomiskt ska- destånd och ideellt skadestånd avses. Bestämmelsen motsvaras i huvudsak av 15 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 146 f). Bestämmelsen anger att utövar tillsyn över att be- stämmelserna i kapitlet följs. En skola är vidare skyldig att på upp- maning av lämna de uppgifter om förhållandena i skolans verksamhet som kan vara av betydelse för tillsynen. Be- stämmelsen motsvaras i huvudsak av 16 § i den upphävda lagen så- vitt avser (se prop. 2005/06:38 s. 149). Första stycket anger att mål om skadestånd enligt kapitlet handläggs enligt vad som är föreskrivet i om rättegången i tvistemål där förlikning om saken är tillåten. I andra stycket finns en bestämmelse om att det i sådana mål kan förordnas att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad, om den part som har förlo- rat målet hade skälig anledning att få tvisten prövad. Bestämmelsen motsvaras i huvudsak av 17 § i den upphävda lagen (se prop. 2005/06:38 s. 149 f). Paragrafen innehåller en bevisregel. För dess innebörd hänvisas till motsvarande bestämmelser i kommentaren till lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. Paragrafen innehåller en regel om talerätt för . För att verket skall få föra talan krävs medgivande av den enskilde. För den som är och som inte har ingått äktenskap krävs dessutom medgivande av vårdnadshavaren. Bestämmelsen motsva- ras i huvudsak av 20 § i den upphävda lagen såvitt avser (se prop. 2005/06:38 s. 151). Att en talan som förs av behandlas som om talan hade förts av barnet eller eleven själv innebär att de frister för talans väckande som ett barn eller en elev kan åberopa gäller även för . Skulle en dom gå emot verket, finns det inget hinder att barnet eller eleven själv överklagar domen. Vidare träffas barnet eller eleven av domens rättskraft även om talan förts av verket. En effekt av detta är att barnet eller eleven inte kan få saken prövad igen om en dom som vunnit laga kraft gått barnet eller eleven emot. Bestämmelsen motsvaras av 22 § i den upphävda lagen såvitt avser (se prop. 2005/06:38 s. 151 f). Paragrafen innehåller en upplysning om att bestämmelser om dis- kriminering i samband med skolgången finns i lagen (2008:000) om förbud och andra åtgärder mot diskriminering. 16.11Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 10 kap. 8 § Det tidigare andra stycket har upphävts. Ändringen har behandlats i avsnitt 6.15.