sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — Olyckor orsakade av alkoholrelaterad trötthet (ej rattonykterhet) Schablonkostnad Miljoner kr/st Antal enl. officiell statistik Mörkertals faktor * Verkligt antal Andel med samband till alkohol I olyckor i trafiken Miljarder kr Total skadekostnad 2004 för alkohol i trafiken Miljarder kr Schablonmässig bedömning av samhällets kostnader (inkl. humanvärdet) Tabell 2: Samhällets kostnader inklusive humanvärdet för skador av alkohol i trafiken 7.2.2 Effekter på trafiksäkerheten om alla personbilar, lastbilar och bussar har alkolås – se även bilaga 3 Påverkan Effekt Andel Effekt Andel Effekt Andel Effekt Andel Effekt Dödade 480 1,0 480 -108 -104 -3 -1 -70 Svårt skadade 4 022 3,0 12 066 2 -1 448 97,-1 409 -29 0,-10 -941 Lindrigt skadade 22 560 2,4 54 144 5 -3 249 97,-3 162 -65 0,-21 -2 112 Egendomsskador 600 000 24 -22 800 -21 888 -684 -228 -14 820 I alla lastbilar Effekter 2004 på trafiksäkerheten om alkolås varit installerade grov skattning I alla bussar I alla personbilar Totalt verkligt antal Mörkertals faktor (osäker) Officiell statistik 2004 I alla bilar som körs av alkoholberoende Effekt på skador om alkolås hade varit installerade Därav Olyckor i trafiken Därav Totalt verkligt antal/år med samband till alkohol Skattad andel med samband till alkohol I alla bilar Därav Tabell 3: Effekter på trafiksäkerheten om alla personbilar, lastbilar och bussar haft alkolås 2004 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 76 (128) I tabell 3 har effekterna för trafiksäkerheten av alkolås bedömts. Bedömningen har gjorts utifrån antagandet att alla bilar som trafikerade det svenska vägnätet skulle ha haft alkolås. Tabellen ska endast tas som en mycket grov skattning. Den ger dock en illustration av effekternas storleksordning. Siffrorna avviker något från dem som redovisades i delbetänkandet. Analysen har gjorts djupare. Säkerheten i bedömningarna är betydligt högre för gruppen alla bilar (personbilar, lastbilar och bussar) och för alkoholberoende förare än för lastbilar respektive bussar. Kvaliteten i underlaget minskar starkt ju mindre population som analyseras, vilket gör att effektbedömningarna blir allt mer osäkra när populationerna bryts ner. Ungefär 140 personer dödades och 2 400 skadas svårt 2004 i alkoholrelaterade trafikolyckor. Om alla bilar hade haft alkolås skulle ungefär 110 färre ha dödats och knappt 1 500 färre ha skadats svårt. Tabell 3 utgår från att rattfylleriet i sig är den primära orsaken till krockvåldet. Resonemanget är inte invändningsfritt. Det finns de som hävdar att det är enklare och billigare att först säkerställa bältesanvändningen och tekniskt begränsa maxhastigheten för personbilar med olika system och övervakningsåtgärder.TPTF 5 FTPT Effekterna av alkolås på antalet dödade skulle då bli ca hälften mot bedömningen i denna analys. Effekterna för personskador skulle också påtagligt minska. Alkoholens och alkolåsens betydelse för de trötthetsrelaterade olyckorna ingår inte i tabellen 3 ovan. Analysen som har lett fram till posterna i tabellen beskrivs i bilaga 3. 7.2.3 Minskade skadekostnader i trafiken – om alla personbilar, lastbilar och bussar haft alkolås Pb Lb Buss Bilar som körs av alkoholberoende förare 144 17,511 2,5 1,9 1,82 0,06 0,019 1,2 Svårt skadade 2 413 3,124 7,5 4,5 4,40 0,09 0,030 2,9 Lindrigt skadade 5 414 0,175 0,9 0,6 0,55 0,01 0,004 0,4 Egendomsskador 24 000 0,013 0,3 0,3 0,28 0,01 0,003 0,2 11,3 7,3 7,1 0,17 0,055 4,7 4 569 4 116 440 13 100 till 200 ?? 1 593 1 714 Flera /år Minskad genomsnittlig skadekostnad 2004 för trafikolyckor om alla av respektive biltyp haft alkolås, kr/år och fordon med alkolås (inkl. humanvärdet) Totalt verkligt antal med samband till alkohol Konsekvenser av olyckor i trafiken Skadekostnad för alkohol i trafiken (miljarder kr/år) Skadekostnad för trafikolyckor om alla bilar av resp. typ haft alkolås, miljarder kr/år Minskad skadekostnad i trafiken om alkolås i alla bilar (miljarder kr/år) Minskad skadekostnad inkl. humanvärdet i trafiken om alla bilar haft alkolås 2004 grov skattning (exkl. trötthetsrelaterat) Schablonkostnad per st. Miljoner kr Antal fordon i tusental (i trafik 2003/2004) Personbilar, lastbilar och bussar Varav Tabell 4: Minskade kostnader (inklusive humanvärdet) för trafikolyckor om alkolås funnits i alla bilar 2004 Av tabell 4 ovan framgår att samhällets kostnader inklusive humanvärdet för alkoholrelaterade trafikolyckor 2004 (utöver olyckor av trötthet orsakad av alkohol) kan uppskattas till . Humanvärdet står då för och de materiella nettokostnaderna för . Beräkningen av skadekostnaderna för alkohol i trafiken och de minskade kostnaderna för trafikskador om alkolås funnits i bilar av olika typ har gjorts utifrån P 5 P VTI meddelande 2004:951. Författaren föreslår att personbilars tekniska maxhastighet begränsas på samma sätt som görs för tunga lastbilar och bussar. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 77 (128) rekommenderade genomsnittliga kalkylvärden och den skattning av effekter på trafiksäkerheten som redovisas i tabell 3 och i bilaga 3. Bedömningen av de minskade skadekostnaderna har gjorts utifrån antagandet att alla bilar som trafikerade det svenska vägnätet skulle ha haft alkolås. Minskningen av skadekostnaderna av att installera alkolås minskar dock successivt efter hand som bilarna blir allt säkrare både för dem som åker i bilen och för dem som bilen kolliderar med. En allt säkrare väg- och gatumiljö gör också att effekten av alkolås successivt minskar. De angivna minskade skadekostnaderna av trafikolyckor vid användning av alkolås i lastbilar och bussar är högt beräknade. Tillgängliga indikatorer visar att förare av bussar och lastbilar jämfört med personbilar och andra motorfordon i mycket liten utsträckning varit rattonyktra och i liten utsträckning bidragit till antalet alkoholrelaterade dödade och skadade. Kalkylen av den minskade genomsnittliga trafikskadekostnaden per fordon utgår från antalet bilar i trafik /2004. Den minskade skadekostnaden per bil är dock lägre eftersom ingen hänsyn tas i kalkylen till bilar som är avställda under delar av året (främst personbilar ). av alla bilar som registreras i importeras från annat land, de allra flesta som begagnade. Det finns en risk att andelen bilar som köps utomlands kraftigt kommer att öka vid krav på alkolås endast i nya bilar som köps och registreras i . En successivt ökande del av den tunga lastbilstrafiken för långväga godstrafik i utförs av utlandsregistrerade lastbilar. svarar dessa för av de långväga godstransporterna med lastbilar över . Om alkolås skulle ha varit installerade endast i bilar köpta och registrerade i skulle det innebära att såväl den kalkylerade totala skadekostnaden som den genomsnittliga per bil skulle minska i avsevärt grad. Som tidigare framgått kan kalkylvärdena anses vara underskattade. Om kalkylvärden i det övre skiktet enligt rekommendation tillämpats skulle samhällets minskade kostnader av alkolås i alla bilar ökat med . Denna 50procentiga ökning av kalkylvärdet balanseras i kalkylen bland annat av andel bilar som köps utomlands och av att allt färre successivt dödas och skadas på grund av säkrare bilar och infrastruktur. Ett obligatorium som leder till att alla bilar köpta och registrerade i har alkolås innebär då att de minskade framtida kostnaderna i genomsnitt per bil med alkolås hamnar på ungefär samma nivå som kalkylerats för med genomsnittliga kalkylvärden och hela bilparken. Scenario – alla bilar har alkolås – trafikskadekostnader Om alla bilar hade haft alkolås 2004 skulle ungefär 110 färre personer ha dödats och 1 450 färre ha skadats svårt. Samhällets nytta av den ökade trafiksäkerheten skulle monetärt uttryckt ha varit /år inklusive humanvärdet eller i genomsnitt per bil och år (exklusive humanvärdet). Variationerna är dock extremt stora beroende på fordonsslag, fordonens ålder och vilken förarkategori som kör bilarna. Scenario – alla personbilar har alkolås – trafikskadekostnader Om alla personbilar hade haft alkolås 2004 skulle drygt 100 färre personer ha dödats och 1 400 färre ha skadats svårt. Samhällets nytta av den ökade trafiksäkerheten skulle monetärt uttryckt varit /år inklusive humanvärdet eller i genomsnitt per personbil och år (exklusive humanvärdet). Det är dock mycket stora skillnader mellan olika grupper av personbilar. En överväldigande stor del av skadorna orsakas av förare som kör privatägda personbilar. En mycket stor del av dessa skador orsakas av alkoholberoende förare och av unga manliga bilförare med ett oansvarigt förhållande till alkohol. Scenario – alla lastbilar har alkolås – trafikskadekostnader Om alla lastbilar och bussar på svenska vägar skulle ha varit utrustade med alkolås bedöms i genomsnitt 3 till 5 personer färre ha dött i trafiken varje slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 78 (128) år. Om alkolås installerades i alla lastbilar som körs i skulle skadekostnaderna i trafiken enligt kalkylen minska med /år och lastbil inklusive humanvärdet kalkylerat för (exklusive humanvärdet). Att effekten är så låg beror på att rattfulla lastbilsförare enligt tillgängliga indikatorer orsakar olyckor i mycket liten utsträckning. Tillgängliga indikatorer visar också att lastbilsförare misstänks och lagförs för rattfylleri i betydligt mindre utsträckning än förare av personbilar. Mycket talar för att minskningen av kostnaden för skador orsakade av lastbilar kan vara ännu mindre. Om man tar hänsyn till den höga andelen lastbilstransporter med utlandsregistrerade lastbilar kan effekten på minskade skadekostnader av alkolås i svenska lastbilar bli betydligt lägre än kalkylerat. Utlandsreg strerade lastbilar anses orsaka alkoholrelaterade trafikolyc ikor i högre grad än nskregistrerade lastbilar, vilket dock inte är verifierat. finns a rför för att den minskade t ate förare. Det finns inga rävs ar ett kontroll- och övervakningsansvar för att funktionerna inte manipuleras. geneftereffekten påtalats som den kanske viktigaste samlade effekten av alkolås. mopedister, motorcyklister och cyklister och kanske även för förare av snöskotrar sve Scenario – alla bussar har alkolås (minibussar med max 8 passagerare med i statistiken för personbilar eller lastbilar) – trafikskadekostnader Underlag för att göra någon bedömning av effekten av alkolås för bussar finns egentligen inte. har gjort en uppföljning för åren som visar att det inte finns någon dödsolycka med bussar inblandade där bussföraren varit rattfull. Om alkolås installerades i alla bussar skulle skadekostnaderna i trafiken enligt kalkylen minska med /buss och år inklusive humanvärdet (exklusive humanvärdet) kalkylerat för . Beräkningen har mycket schablonmässigt gjorts med antagandet att bussförare är rattfull i samma låga grad som lastbilsförare och att bussar har längre årlig körsträcka än lastbilar samt att fler riskerar att dödas eller skadas när en buss är inblandad i en olycka. Det finns dock mycket stora osäkerheter i bedömningen av hur många olyckor som har samband med alkohol. Mycket talar dä kos naden av alkolås i bussar kan vara betydligt lägre. Scenario – alkolås för alla alkoholberoende bilförare – trafikskadekostnader Om manipuleringssäkra alkolås installerades i alla bilar som körs av alkoholberoende förare skulle minskningen av skadekostnaderna i trafiken vara mycket stor. Antalet dödade i trafiken skulle minska med ungefär 70 personer. Kalkylen anger en minskning med /år (inklusive humanvärdet). Hur stor minskningen är per bil med alkolås är svårt att uppge eftersom det är omöjligt att uppsk ta hur många och vilka bilar som körs av alkoholberoend kända metoder att identifiera denna riskgrupp i trafiken. Alkoholberoende personer har starka incitament att manipulera alkolåsen eller att köra bilar eller andra fordon utan alkolås. För att påtagliga effekter ska uppstå k därför en starkt utvecklad teknik och att samhället t 7.2.4 Minskning av de trötthetsrelaterade olyckorna Det finns bedömningar om att av dödsolyckorna i trafiken beror av trötthet. Alkohol anses vara starkt bidragande till tröttheten. Alkolås har troligtvis stor betydelse för att minska dagenefterkörning. Kanske skulle alkolås i alla bilar minska de trötthetsrelaterat dödade , eller ungefär 15 personer . Om så sker skulle samhällets kostnader för trafikolyckor på lång sikt minska med ca inklusive humanvärdet (/år och alkolås om alla bilar haft alkolås). I samtal med taxiföretag och åkerier har den positiva inverkan på da 7.2.5 Påverkanseffekt även på förare av fordon utan alkolås En utbredd användning av alkolås är en tydlig signal till alla i trafiken om att alkohol och trafik inte är förenligt. En positiv påverkanseffekt kan därför förväntas även för de trafikanter som inte direkt berörs av alkolåsen. Detta minskar de alkoholrelaterade olyckorna och på lång sikt minskar behovet av generella påverkansåtgärder. Alkolåsen bidrar därmed indirekt till att minska de alkoholrelaterade olyckorna för slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 79 (128) m.fl. Effekten kan även uppnås genom att bil ibland även används i resekedjan där något av de andra färdmedlen utanalkolås finns med. Skadekostnaden för alkoholrelaterade trafikolyckor orsakade av mopedister, motorcyklister, cyklister och gående uppgår till ca /år (inklusive humanvärdet). Det är inte osannolikt att dessa skadekostnader skulle kunna minska , dvs. om alkolås fanns i alla bilar (/år och alkolås). 7.2.6 Risk för negativ skadeutveckling på grund av förändrat beteende i trafiksystemet Alkolåsen i bilar kan dock i vissa fall skapa en negativ skadeutveckling för vissa trafikantkategorier på grund av att alkolåsen skapar ett förändrat beteende i trafiksystemet. Alkoholpåverkade personer väljer att gå, cykla eller åka moped eller väljer andra fordon där det inte finns krav på alkolås. Dessa personer utsätter då sig själva för större risker av att bli skadade. Å andra sidan blir risken för att de skadar någon annan troligen lägre. De kan också i högre grad komma att välja att använda kollektivtrafiken vilket minskar olycksrisken. Slutsatserna är emellertid mycket osäkra. 7.3 Minskat behov av påverkans- och övervakningsåtgärder och lägre kostnader för rättsväsendet och kriminalvården Färre rattfyllerister och färre olyckor i trafiken minskar rättsväsendets kostnader och kriminalvårdens kostnader för verkställighet av olika påföljder, främst fängelse. En utbredd användning av alkolås är också ett mycket starkt komplement till olika påverkansåtgärder för att förebygga och minska missbruk av alkohol, och det kan också ersätta påverkansåtgärder. Merparten av effekterna uppnås först när nyttjandet av alkolås blivit mycket omfattande. Samhällets lägger ner stora resurser på frågan om alkohol i trafiken utöver de som har koppling till skador i trafikolyckor. bedömning är att dessa kostnader uppgår till ca /år prisnivå.TPTF 6 FTPT Exempel på insatser är: Frivilligorganisationernas, , kommunernas, och andras attitydpåverkande aktiviteter och åtgärder En utbredd användning av alkolås kan förväntas bidra till att det blir allt mer påtagligt för alla att alkohol och trafik inte är förenligt. Därför skulle sannolikt behovet av informations- och påverkansåtgärder minska. Den effekten förväntas gälla även för barn och ungdomar under körkortsåldern. Några närmare uppgifter har dock inte gått att få fram om hur stora resurser som samhället lägger på dessa åtgärder. Polisens övervakning av rattnykterheten – ca 340 till Av polisens totala arbetstid går åt till trafiksäkerhetsarbete. Den totala genomsnittliga kostnaden för varje utandningsprov vid trafikpolisens kontroller kan grovt bedömas till 200–, inklusive overhead, planering och efterföljande bevisföringskontroller. Bedömningen baseras på uppgifter från län. Med 1,7 miljoner prov totalt i landet blir det 340–per år.TPTF 7 FTPT Kostnaden per bil i trafik motsvarar /år och bil. Denna kostnad torde på lång sikt kunna mer än halveras om alkolås fanns i alla bilar. P 6 P , , Hur mycket kostar supen? – om alkohol och samhällsekonomi, SOBER förlag , P 7 P Bedömningen är gjord utifrån uppgifter 2005-11 från , Uppsalapolisen slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 80 (128) Rättsväsendets kostnader med koppling till rattfylleri Med färre rattfyllerister och alkoholrelaterade olyckor minskar rättsväsendets kostnader och resurserna kan användas till annat. Några uppgifter har inte gått att få fram om dessa kostnader. Kriminalvårdens kostnader för dömda till fängelse och skyddstillsyn efter rattfylleri – ca . Rättsväsendets och kriminalvårdens kostnader påverkas successivt vid förbättrad trafiksäkerhet. Om rattfylleriet och de alkoholrelaterade olyckor helt upphör minskar kriminalvårdens kostnader för dömda till fängelse med ca /år och för skyddstillsyn med ca /år.TPTF 8 FTPT Kostnaden per bil i trafik motsvarar /år och bil. En stor del av samhällets resurser för ovan beskrivna insatser skulle kunna frigöras till annan verksamhet om alkolås blev obligatoriskt i alla bilar. Samhällskostnaderna borde minska med . 7.4 Alkolås – arbetsmiljö och folkhälsa I det systematiska arbetsmiljöarbetet är arbetsgivarna skyldiga att bedöma och åtgärda de risker som arbetstagarna utsätts för. Överenskommelser mellan berörda parter om alkolås i företagens fordon kan vara en av flera åtgärder som behövs. Det gör att kostsamma och besvärliga frågor om krav på utdrag ur belastningsregistret, stickprovskontroller m.m. kan lösas på ett enklare och effektivare sätt. Dessa frågor blir än mer aktuella eftersom vi sannolikt får en ökad andel korttidsanställda förare och utländska förare anställda i . Allt fler företag och organisationer blir miljö- och kvalitetscertifierade. Företagen och organisationerna förbinder sig då bland annat att deras förare inte ska vara alkoholpåverkade i arbetet. Alkolås i bilarna är ett sätt för dessa företag och organisationer att verifiera att de håller vad de lovar. Både företagen och arbetstagarnas företrädare har insett att alkolås kan gynna ett stort antal människors – och därmed också företagens och organisationernas – funktion och välmående. Företagen och organisationerna har byggt upp sina varumärken. Det arbetet kan snabbt gå förlorat om någon av deras förare ertappas rattfull eller orsakar en olycka på grund av rattfylleri. Företag och organisationer som utrustar sina fordon med alkolås förstärker sin image av att vara ansvartagande. P 8 P Uppgifter från , Kriminalvården Huvudkontoret, 601 80 slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 81 (128) 7.4.1 Allmänt om skadekostnader av riskgruppernas alkoholkonsumtion Alkoholen fyller åtskilliga funktioner i alla samhällen. Alkoholhaltiga drycker har en viktig kulturell och symbolisk innebörd. Men alkohol är också en drog som medför berusning och risk för beroende. Forskning visar att av alla kvinnor och av alla män använder alkohol på ett vårdslöst sätt. Dessa står för hälften av alkoholkonsumtionen och alla samhällets alkoholskador. Om dessa personer inte redan har ett alkoholberoende riskerar de att utveckla ett sådant. Det finns dock inga officiella bedömningar av vad alkoholens skador kostar samhället. har i olika skrifter gjort kalkyler av samhällets skadekostnader av riskgruppernas alkoholkonsumtion.TPTF 9 FTPT bedömning 1988 var att alkoholens kostnader motsvarade av BNP. uppskattar samhällskostnaden prisnivå till för och för när väl skadeutvecklingen hunnit i kapp konsumtionsökningen. bedömningar ifrågasätts dock av flera. Eftersom det inte finns några andra kända bedömningar redovisade väljer vi här att redovisa dessa för att i vart fall beskriva vilka kostnadsposter som kan tänkas ingå i en sådan kalkyl, tabell 5. Alkoholforskningen har visat att om alkoholkonsumtionen ökar, så kommer på lång sikt många alkoholskador att öka mer än konsumtionen. I kalkyler ingår även trafikskadorna, dock exklusive humanvärdet. Trafikskadornas kostnader i bedömning utgör därför bara en bråkdel av de som redovisas i trafiksäkerhetskalkylerna. 1998 2004 *** 8,1 10,5 118 156 23,8 32 66 87 dödsfall 21 27 förtidspensionering 21 27 sjukfrånvaro 15 20 arbetshandikapp 2 3 övrigt produktionsbortfall 8 10 21,7 28 sjukvård 10 13 socialvård 11 14 kriminalvård 1 1 2,2 3 4,3 6 * 0,6 miljarder ** 0,4 miljarder *** när skadeutvecklingen hunnit i kapp konsumtionsökningen Total skadekostnad för alkoholkonsumtionen (prisnivå 2004) Vård Alkoholkonsumtionen i liter ren alkohol för personer > Produktionskostnader (registread och oregistrerad) Produktionsbortfall (brutto) Egendomsskador (vägtrafikolyckor*, skadegörelse, övriga egendomsskador) Förebyggande åtgärder (missbruksförebyggande, lag och ordning, trafiksäkerhet**, övrigt förebyggande) Tabell 5: Alkohol och skadekostnad Bedömningar finns om att 5 000–7 000 personer i avlider på grund av alkohol och att 70–av våldsbrottsligheten är alkoholrelaterad. Samhällets totala kostnader inklusive humanvärdet för alkoholens skador uppgår då till ofattbara /år om skadekostnaderna av alkoholen i trafiken, /år, proportioneras i förhållandet alkoholrelaterat dödade i trafiken jämfört med det totala antalet alkoholrelaterat avlidna (6 000/144*11,3=470). I rapporten in Europe: a public health perspective uppges 115 000 människor i dö på grund av alkohol och kostnaden uppges till per år.TPTF 10 FTPT P 9 P , , Hur mycket kostar supen? – om alkohol och samhällsekonomi, SOBER förlag , , , Alkoholbomben, – P 10 P Hhttp://ec.europa.eu/health-eu/news_alcoholineurope_en.htmH, Hwww.iogt.se/upload/Alkohol_i__sammanfattning.pdfH Författare är och och rapporten är bekostad av . Rapporten presenterar författarnas syn och inte kommissionens. Rapportern uppger att det ingenstans i världen dricks så mycket alkohol som i . Alkohol är en av de största grunderna till folkhälsoproblemen i och orsakar 60-talet olika typer av sjukdomar och skador. Rapporten visar att alkohol är den främsta orsaken till skador som drabbar andra än de som vållar skadorna. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 82 (128) I allmänhet brukar olika samhällsekonomiska kostnader anges i relation till BNP. Det är dock inte meningsfyllt att göra detta om humanvärdet ingår i kostnaden. I BNP ingår inga humanvärden. Eftersom humanvärdet är ett begrepp som främst fått ett monetärt värde inom trafiksäkerhetsområdet är det inte heller meningsfyllt att göra jämförelser till andra sektorer och skador. I det följande bedöms de totala kostnaderna för alkoholens skadeverkningar, utöver trafikolyckor, uppgå till /år inklusive ett ej specificerat humanvärde. 7.4.2 Nytta av alkolås för firma- och yrkestransporter på väg utöver trafiksäkerhet Alkohol i arbetslivet – trafikolyckor och produktivitet Var femte arbetsolycka med dödlig utgång sker i trafiken, dvs. ungefär 10 personer dödas i trafiken de har haft lön från arbetsgivaren. Några av dessa är vägarbetare som har blivit påkörda vid vägarbetsplatser. Några uppgifter finns inte om hur många av olyckorna som orsakats av att den omkomne eller den som orsakat olyckan varit alkoholpåverkad. Någon eller några av dessa olyckor skulle troligtvis ha förhindrats om alkolås hade varit obligatoriskt. Effekterna ingår i dem som redovisas under trafiksäkerhet. För den enskilda arbetsplatsen är det intressant att titta på de direkta kostnaderna av alkohol i arbetslivet. Enligt undersökningen KALKTPTF 11 FTPT dricker av befolkningen på risknivå, dricker på högrisknivå. Prevent har bedömt att de som dricker på risknivå har en nedsatt produktivitet och frånvaro på och att de som dricker på högrisknivå har en nedsättning . Kostnaderna på en genomsnittlig arbetsplats för nedsatt produktivitet bland dem som har en riskfylld eller skadlig alkoholkonsumtion blir då av lönesumman (0,15 * 0,05 * lönesumman) + (0,09 * 0,25 * lönesumman). Till det kommer produktionsbortfall som beror på oro i arbetsgruppen, stödsamtal, otrivsel, olyckor och kvalitetsförsämringar. Risken för alkoholmissbruk bland de anställda varierar mellan olika arbetsplatser och branscher. Vissa branscher har en högre andel högkonsumenter och andra har en lägre.