sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Yttrande till betänkandet Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) Remissvar , Ärendenr 479/2001. Kamali, (2002) Kulturkompetens i socialt arbete: om social- arbetarens och klientens kulturella bakgrund. : Carls- sons. Kamali, (2005) inifrån: röster om etnisk diskrimine- ring. Knocke, (2001) Om kön, klass och etnicitet/ras i: , (red.) Det nya motståndet: om regnbågar mot för- tryck. Knocke, Wuukko & , (2000) Mångfaldens barn söker sin plats. En studie om arbetsmarknadschanser för ungdo- mar med invandrarbakgrund. : Svartvitts förlag. Knowles, , (1969) Institutional racism in . Englewood , NJ: . Lahdenperä, (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter. En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med in- vandrarbakgrund. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... León, (2001) På väg mot en diversifierad normalitet. Om annorlundahet, normalitet och makt i mötet mellan elever med utländsk bakgrund och den svenska skolan i: Bigenstand, , (red.) Interkulturella perspek- tiv på multietniska miljöer. : Mångkulturellt Centrum. , (1997) Samtalet i studie- och yrkesvägledningspro- cessen. , (2000) Utbildning i broschyrspråkets värld i: Mång- fald i högskolan, Utredning om social och etnisk mångfald i högskolan. Lortie, (1965) Administrator, advocate, or therapist? Al- ternatives for professionalism in school counselling, 35: 3–17. , (2001) Det finns ju givetvis någon där som har kapacitet Om arbetsförmedlingen som dörr- vakt eller dörröppnare i: , , Bunar, Nihad mf (red.) Varken Ung eller vuxen. Samhället är ju helt rubbat. , (2005) Utbildningsaspirationer relaterad till olika socialsammanhang – ett vidgat perspektiv. Opublicerad papper presenterade på Transnationella nätverksmöte i . , (1984) Yrkesvalsfrågan. Idéer och idétraditioner inom den statliga yrkesvägledningen för ungdom. In- stitute of Education. , (2001) Ekonomisk rasism: föreställningar om de Andra inom ekonomisk invandrarforskning i: Mc Each- rane, , (red.) och de Andra. : Natur och kultur. , (2005) Diskriminerings andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska i: de los , , (red.) Bortom vi och dom: Teoretiska re- flektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:41 : . Moor, , (1990) School choice: The new improved sorting In: , (ed.) Choice in Education: Potentials and problems. , CA: McCutchan. , (1997) Stadens rasifiering – Etnisk boendesegregation i folkhemmet. Geografiska regionstudier, Nr 32, Kulturgeogra- fiska institutionen, . Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Mulinari, (2001) Race/ethnicity in a Nordic context i: , (red.) Svensk genusforskning i världen. Glo- bala perspektiv i svensk genusforskning och svensk genusforskning i ett globalt perspektiv. Nationella sekretariatet för genusforsk- ning. Mulinari, (2004) Det finns inga kvinnor här: om genus och facket i: Det nya svenska arbetarklassen: rasifierade arbetares kamp inom facket. , (2004) Arbetsförmedlare på en rasifierad arbets- marknad: förändrare, förstarkare eller bara förvaltare? Norrkö- ping: . Oakes, (1985) track: how schools structure inequa- lity. , (1999) The strangers among us: the social construction of identity in adult education. studies in education and psychology. Overud, (1999) väljer yrke. Om genuskonstruk- tion statliga yrkesvägledning i i: Warring, (red.) Køn, Religion og Kvinder i Bevægelse. Parszyk, (1999) En skola för andra: minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i . Doktorsav- handling : HLS. Resh, , (2002) Pushing up or cooling- out? Israeli counselors guidance on track placement, Inter- change: A quarterly review of education 33(4): 325–49. Ristilammi, (1999) och den svarta poesin: En studie av modern annorlundahet. /: Symposion. , , Rafiullah , and , (1996) Gatekeeping in an Era of : of their influence on students col- lege plans, (104): 257–279 Au- gust 1996. , , (2000) Den svenska skolan i det mångkulturella samhället. Konsekvenser för lärarutbildning. Läroutbildningsrapport 6/2000. Runfors, (2003) Mångfald, motsägelser och marginaliseringar: en studie av hur invandrarskap formas i skolan. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Rydgren, , , , , and Burns, Tom (2003) Swedish Landscapes of Discrimination: Employment and Education. Dilemma: Institutional Pat- terns and the Politics of Racial Discrimination. Xenophobe EU Fifth Framework Programme. Sawyer, (2000) and Swedish: Racialization and the Cul- tural Politics of Belonging in . Dissertation : UMI Dissertations. Sawyer, (2002) Routings: Race, African Diasporas and Swe- dish Belonging, Transforming Anthropology 11(1): 13–35. Sawyer, , , , , and Burns, Tom (2003) in Dilemma: Institutional Patterns and the Politics of Racial Discrimination. Xenophobe EU Fifth Fra- mework Programme. Sawyer, (2006a) Racialization, gender and the negotiation of power in African dance courses In: , Kamari & , (ed.) Race and Globalization: New Constructions of Race. Sawyer, , (2006b) Migrant Stories of Resisting and Coping with Discrimination In: Delanty, , (ed.) : Uni- versity Press (under utgivning). Schierup, , (1994) Arbetets etniska delning. Studier från en svensk bilindustri. , (2002) AlieNation is my Nation: hiphop och unga mäns utanförskap I Det nya . Similä, (1994) Andra generations invandrare i svenska sko- lan i: , , . (red.) Sortering i skolan. (1997) UG 95. Resultat från en kunskapsmätning 1995. (1998) Nationella Kvalitetsgranskning. (2001) Utan fullständiga betyg- varför når inte all elever målen? (2002) Efter skolan. (2003) lägesbedömning 2003 av barnomsorg, skola och vuxenbildning. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... (2004a) Elever med utländsk bakgrund. : Frit- zes. (2004b) Sammanfattning Attityder till skolan 2003. (2004c) Flickor med utländsk bakgrund presterar bättre än infödda svenska pojkar i ämnesprovet svenska Pressmedde- lande (2005a) Elever med utländsk bakgrund. En sammanfat- tande bild. (2005b) lägesbedömning 2005 av barnomsorg, skola och vuxenbildning. Skolungdomens vägledning till utbildning och yrke. (skolutredning) : Ecklesiastikdeparte- mentet. SOU 2001: 45. Karriärvägledning.se.nu : Utbildningsde- partementet. SOU 2005: 56. Det blågula – strukturell diskriminering i . Tesfauhuney, Mekonnen (1998) Imag(in)ing the Other(s). Migra- tion, Racism and the Discursive Constructions of Migrants. Tesfauhuney, Mekonnen (1999) Monokulturell utbildning, Ut- bildning och Demokrati 8(3):65–84. Tesfauhuney, Mekonnen (2005)Uni-versalism i: de los , , (red.) Bortom vi och dom: Teore- tiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. SOU 2005:41 : . , (2004) Globaliserings dimensioner: nationstat, världssamhälle, demokrati och sociala rörelser. , (1998) Den med svensk studie – och yrkesvägledning. , (1993) Learning to Labour. How working class kids get working class jobs. , Inga (1983) Könsroller och tidiga föreställningar om yrkesval. 1983:05 Doktorsavhand- ling . Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... Yogev, Amnon & Rodity, (1987) School Counselors as gatekeepers: Guidance in poor versus affluent neighbourho- ods, Adolescence (22): 625–639. , (1995) Colonial : hybridity in theory, culture and race. , (1991) Lilla . Etnicitet, familj och kvinnliga nätverk i kulturbrytningars tid. , , (1991) Paradoxes of Multiculturalism: Essays on . Aldershot: Ave- bury. , (1996) Etniska ungdomar och den sociala kri- sen. Om utbildning, arbete och identitet i: , , (red.) Den mångkulturella skolan. , (1997) Multikultiungdom: kön, etnicitet, identitet. , (2002) Etnicitet, medborgarskap och gränser i: de los , , , , (red.) Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass & etnicitet i det post- koloniala . En festskrift till . 7Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund och deras föräldrar Styrdokument för dagens svenska skola (Lpo 94) förespråkar interkulturell undervisning och att lärarutbildning, undervisning och skolmaterial ska genomsyras av ett interkulturellt perspektiv (, 2004). Mycket av den kompetens lärare har kring inter- kulturella/mångkulturella frågor har de själva utvecklat i det prak- tiska arbetet i skolan. Detta är emellertid delvis problematiskt då lärare också behöver teoretisk kunskap om makt och om hur histo- riska, sociala, politiska, kulturella och ekonomiska villkor och vär- deringar påverkar exempelvis vardagen i skolan och vår identitet både som tillhörande en majoritet och en minoritet (, 1999). Dessa kunskaper är nödvändiga för att därigenom möjliggöra ett kritiskt reflekterande förhållningssätt när det gäller frågeställningar kring majoritetskulturer och minoritetskulturer i skolan. har lärare på tre skolor varit engagerade i ett aktionsforskningsprojekt – Lärares strategier i den mångkulturella skolan. I traditionell positivistisk forskning väljs metod utifrån önskan att mäta (den så kallade) verkligheten och i så liten utsträckning som möjligt påverka studieobjektet. I motsats till detta används aktionsforskning när man avsiktligt vill påverka sitt studieobjekt och skapa en annan jämlikare verklighet. I mitt pro- jekt är syftet att fördjupa kunskapen om vilka strategier som stöd- jer lärare i det mångkulturella klassrummet genom att tillsammans med dem reflektera över och problematisera frågor utifrån deras egen skola och i deras egen praktik och även agera för att förändra den. De tre aktionsforskningsgrupperna träffas var för sig regel- bundet för att samtala om mångkulturella frågor1 i vardagen på den 1 Här används begreppet mångkulturell i vid mening i ett försök att rama in det vida intressefokus på frågor kring den alltmer mångkulturella/heterogena svenska skolan aktionsforskningsprojektet har och hade speciellt i början när projektet presenterades för lärare. Begreppet mångkultur och hur det används inom skolvärlden kan ses som Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund egna skolan och i teorin. Aktioner i form av identifierade åtgärder har genomförts på skolorna i syfte att förändra och därigenom söka förstå praktiken. Som doktorand i pedagogiskt arbete och handle- dare av grupperna har jag deltagit vid träffarna och del av min roll har varit att medvetandegöra och förändra. De lärare som deltar i projektet är intresserade av frågor kring den alltmer mångkultu- rella/heterogena svenska skolan och villiga att diskutera sina egna värderingar kring dessa frågor och vad som händer på skolan. Ett av motiven till att vilja medverka i aktionsforskningsprojektet är, enligt lärarna, att få fortbilda sig. byg- ger på ett samarbete mellan lärarna på skolan och mig som forskare där båda påverkar och beslutar hur projektet ska genomföras och vilka frågor som ska fokuseras. Därför ser arbetet i de olika grup- perna olika ut dvs. metoden skiljer sig åt till viss del. Denna rapport har presenterats av mig i de två grupper2 vars samtal analyseras i rapporten. Den har också skickats till dessa gruppdeltagare som därmed haft möjlighet att läsa och kommentera den. Redovis- ningen av rapporten för lärargrupperna ses som en del av aktions- forskningsprocessen både för att lärarna får möjlighet att kom- mentera mina analyser men också för att den analys som gjorts kan bli del av och kan därmed påverka lärarnas enskilda projekt. Den grupp elever som fokuseras i denna rapport är elever som ofta tillhör språkliga, kulturella och etniska minoritetsgrupper i skolan. Elever som i skolan ofta kallas invandrarelever och som själva eller vars föräldrar har bakgrund i andra länder. En rasifierad grupp elever som genom processer i samhället och skolan: skapas som annorlunda och underordnade genom antagandet om deras biologiska eller etniska/kulturella skillnader. Genom rasifiering skapas ett dem och ett vi där bland annat nationstillhö- righet är centralt (Mulinari & , 2004: 19). Ett försök att problematisera begreppet invandrarelev i en av aktionsforskningsgrupperna var utgångspunkten för mitt intresse för frågor kring föreställningar om invandrareleven. Detta fick mig att fundera över hur lärarna använde begreppet och vilken bety- delse det kunde få, både för lärarens syn på eleven och för elevens problematiskt när Kultur framstår som det magiska lösenord som kan skapa försoning och harmoni där det råder splittring och konflikter (, 2005: 38) om man inte inkluderar ett anti-rasistiskt perspektiv. 2 Samtal från två av de tre grupperna har transkriberats och analyserats i denna rapport. Dessa samtal har valts eftersom de specifikt rör elever och ett av samtalen rör även föräldrar. SOU 2006:40 Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund syn på sig själv och även att genom aktionsforskning kan, enligt min tolkning, lärarens syn på sig själv tydliggöras. Eftersom denna rapport fokuserar föreställningar kring elever och hur begrepp och termer förmedlar föreställningar och värde- ringar har sökandet efter ett begrepp att använda i rapporten varit naturligt. Genom användandet av begrepp som exempelvis invand- rarelev överbetonas tillhörigheten till ett kulturellt annorlundaskap och det kan även ge intryck av en fast grupp. Det blir därmed svårt att se tillhörighet till just denna grupp som endast en av många grupptillhörigheter. För att betona att det mera handlar om en löst sammansatt grupp elever i skolan och att det är en av flera grupp- identiteter används i rapporten helt enkelt begreppen en grupp elever och elever. Det var svårt för mig att besluta om det valet av begrepp skulle fungera, vilket troligtvis beror på att jag delar majoritetsperspektivet och också ser eleverna som de andra. När det behövs förtydliga används också begreppet elev med utländsk bakgrund. Som den som analyserar och tolkar dessa samtal vill jag även redovisa min egen bakgrund och förförståelse rörande den så kal- lade mångkulturella svenska skolan. Jag avslutade min lärarutbild- ning 1989 och var då behörig att undervisa i bland annat svenska som andraspråk. Därefter undervisade jag vuxna flyktingar och invandrade i detta ämne på komvux innan jag påbörjade doktorandstudier i Pedagogiskt arbete . Min lärarbehö- righet och erfarenhet när det gäller att undervisa svenska som and- raspråk har fungerat som en dörröppnare för att engagera grupper av lärare i mitt projekt. Det har också format min förförståelse av frågor som rör det alltmer heterogena klassrummet. Inför att introducera samtal kring begreppet invandrarelev hade jag själv reflekterat kring varför jag som lärare aldrig hade problematiserat begreppet invandrarelev. Man kan säga att begreppet hade blivit till en naturaliserad värdeuppfattning av verkligheten, den verklighet i vilken jag som lärare i svenska som andraspråk var en av de goda, vilket gjorde att mina föreställningar inte behövde granskas eller göras synliga. Som en av de goda var jag positivt inställd till flyk- tingar och invandrare och försvarade ofta deras position i samtal med andra lärare i personalrummet. Jag arbetade också aktivt för att göra eleverna synliga och involverade i olika sammanhang på skolan. Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund Ord och begrepp ändrar ständigt betydelse. kan ord, begrepp och deras innehåll ses som förmedlare av värderingar och föreställningar och har därmed betydelse för hur vi ser på verklig- heten. Diskursanalys kan vara ett sätt att försöka få syn på värde- uppfattningar av verkligheten som har naturaliserats (, 2005). Det diskursanalytiska begreppet tolknings- repertoarer används inom diskurspsykologin för att analysera hur människor selektivt bygger på olika diskursiva resurser i olika soci- ala sammanhang och för att undersöka hur människor strategiskt utnyttjar de förhandenvarande diskurserna i konkret interaktion (, 2000). kan det ses som att de tillgängliga diskurserna play themselves out through the action of individuals (Wetherell & , 1992: 93). Diskurserna konstituerar objekt på bestämda sätt genom att framställa världen på ett sätt och inte på ett annat. Utifrån aktörernas värdeuppfatt- ning av verkligheten och användning av vissa diskurser blir vissa handlingar relevanta och andra otänkbara och gränser skapas mellan sant och falskt (, 2000). Genom att använda begreppet tolkningsrepertoar som analysverktyg vill jag försöka göra några av dessa naturaliserade värdeuppfattningar kring eleven, som ofta ses som invandrarelev, synliga för att därmed öka förståelsen kring lärares strategier i det som alltmer kallas den mångkulturella skolan. Denna rapport stödjer sig huvudsakligen på två teoretiska ramar a) ett perspektiv på språk som både skapande och belysande av kulturell förändring och konflikt, och b) Theory. Theory tar sin utgångspunkt i föreställningen att rasism och diskriminering finns som del av det normala i sam- hället (Ladson-Billings, 1998): because it is so enmeshed in the fabric of our social order, it appears both normal and natural to people in this culture (s. 12). Ladson-Billings beskriver det amerikanska samhället men jag anser att det kan gälla även det svenska samhället. Theory använder begreppet whiteness as property och där whiteness ses konstruerad som att det ger förmåner eller rättigheter.3 3 För en närmare beskrivning se , , Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt i denna antologi. SOU 2006:40 Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund Eftersom samtalen med de olika lärargrupperna inom aktions- forskningsprojektet finns inspelade kunde jag studera och analysera det samtal vi haft i en grupp om begreppet invandrarelev.4 Genom att transkribera och reflektera kring samtalet vidgades mitt intresse från att röra hur lärare använder begreppet invandrarelev till frågan om hur lärare talar om eleven samt vilka tolkningsrepertoarer eller naturaliserade värdeuppfattningar som framträder i deras tal5. Det analyserade materialet består av två samtal med grupper av lärare från två skolor; Sjöskolan6, där av skolans elever hade utländsk bakgrund 2004 och Markskolan som ligger i ett område där många personer med olika etnisk bakgrund bor och 2004 var av skolans elever ur den gruppen7. I samtalet med gruppen lärare på Markskolan deltog två klasslärare, en specialpe- dagog, en förskolelärare och två modersmålslärare och gruppen på Sjöskolan bestod av en ämneslärare och en specialpedagog. En grupp består av sex personer och en av två personer, detta på grund av att skolorna hade olika förutsättningar för att medverka i pro- jektet och från min synvinkel var det viktigaste kriteriet för att medverka i projektet ett intresse för och en vilja att utveckla den egna skolan utifrån ett mångkulturellt perspektiv.8 Jag deltog i sam- talen som handledare av aktionsforskningsprojektet. De två samta- len och de två grupperna skiljer sig från varandra både vad gäller storlek och homogenitet men även omfattningen av de transkribe- rade samtalen skiljer sig. Det visar sig att den större mer hetero- gena gruppen erbjuder fler tolkningsrepertoarer, det vill säga fler perspektiv utifrån vilken man kan se eleverna och deras föräldrar trots att samtalet pågår under en väsentligt . De transkriberade samtalen har vidare förts in i ett analysschema av vilken jag gjort tre separata läsningar och fört analysdagbok vid samtliga tillfällen. Tolkningsrepertoarer handlar om att hitta mönster i aktörernas redogörelser, distinkta sätt att tala om något men även vad aktörerna åstadkommer genom att ge olika redogö- relser i olika sammanhang (, 1984). En repertoar är en samling begrepp och metaforer som används av talaren som 4Inspelningarna finns i författarens ägo. 5För transkription har en förenklad version av Jeffersonian system använts. Se Wetherell & (1992) s. 100. 6Namnen på skolorna har anonymiserats. 8I denna rapport har personerna fått fingerade namn som börjar på samma bokstav som skolan. Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund byggsten för att värdera och konstruera olika versioner av något (Edley, 2001). Utifrån analyserna har jag tolkat vilka olika redo- görelser eller beskrivningar av invandrareleven som framträder. Dessa beskrivningar har sedan grupperats eller kategoriserats som olika tolkningsrepertoarer. Repertoarerna kan ses som en del av ett samhälles sunda förnuft och de är historiskt förankrade vilket betyder att de inte uppkommer spontant och oberoende av varandra utan snarare tvärtom som ur ett historiskt perspektiv stått i strid mot varandra i ett slags växlingsspel (Ibid.). Jag undersöker hur lärare genom diskursiv praktik skapar konstruktioner av en grupp elever. Analys av de två samtalen I det första samtalet deltog två lärare från Sjöskolan och jag. Lärarna undervisar de flesta av de ca. 20 elever med utländsk bak- grund som finns på skolan. Samtalet fördes under en hel dag efter det att lärarna hade läst kapitel sju, nio och tio i Parszyk (1999) En skola för andra – Elevers upplevelser av arbets- och livs- villkor i och McNiff (2002) for Profes- sional Development. Concise Advice for New Action Researchers om aktionsforskning. Parszyk (1999) belyser här elevers erfarenheter av vad gäller föräldrars och personals förhållningssätt, lärares och kamraters bemötande och elevernas språkliga och begreppsliga förutsättningar i undervisningen. Hon menar att ele- verna anser sig behöva strategier för att överleva i sin skola och i ett skolsystem som tycks vara till för andra (Ibid: 239) bl.a. genom en konfliktfylld upplevelse av att bli kallad invandrare (Ibid: 250). Lärarna i aktionsforskningsgruppen hade också haft till uppgift att börja skriva loggbok och fundera över begreppet invandrarelev. är inte del av materialet som analyseras här eftersom vi från början bestämde att den ska vara deras person- liga material. Samtalet som analyseras här rör sig både om elever i allmänhet och om elever på deras skola i synnerhet. Endast de delar av samtalet som på något sätt specifikt rör elever har transkriberats och analyserats. I det andra samtalet deltog de sex pedagogerna och jag. Samtalet spelades in och de hade haft till upp- gift att fundera över vilka frågor gruppen skulle reflektera över och genom aktioner agera för att förändra. Gruppen hade ännu inte SOU 2006:40 Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund börjat läsa något som del av projektet. Det transkriberade samtalet rör både elever på skolan och deras föräldrar. De tolkningsrepertoarer som framträtt utifrån de inspelade och transkriberade samtalen är: Eleven som del av skolans mångkulturella projekt Eleven som den andra Eleven som utnyttjar situationen Eleven som gör som barn gör mest Tolkningsrepertoar: Eleven som problem En frekvent föreställning är eleven som problem. Dels jämförs eller jämställs eleven med elever som har dyslexi eller läs- och skrivsvå- righeter det vill säga mångkulturell likställs med funktionshinder, dels ses eleven som problem eftersom den ger läraren en större arbetsbörda. Eleven som problemkategori utgår främst från språkligt fokus och eleven ses på grund av sina bristfälliga kunskaper i svenska som tillhörande gruppen svaga elever: Vissa svårigheter om det sen är dyslexi eller mångkulturellt, det yttrar sig lite på samma vis [] men alltså det är språket. invandrarelever är på väldigt många sätt lite problem, det är ju svå- righet, kan rätt ofta jämföras med dyslexi eller läs- och skrivsvårigheter och att det handlar om språket också. ses eleven som svag också därför att hon eller han inte har samma förkunskaper som många etniskt svenska elever: jag har kanske tänkt att, inte att de är invandrare, men att alla inte vet lika mycket [] oavsett om det är invandrare eller inte i klassen.