sou · GUB331 · 2007-01-01 00:00:00 — Utredningen har i sitt arbete haft kontakt med olika utredningar med relevans för uppdraget såsom Yrkesutbild- ningsdelegationen (U2004:07), Utredningen om att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer utan arbete som är beroende av försörjningsstöd (S2005:01), Valide- ringsdelegationen, Bostadssamordnaren () och Utred- ningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konse- kvenser för den psykiska hälsan (U2005:03). Jag har haft kontakt med de myndigheter som berörs av ungas inträde på arbetsmarknaden såsom , Skol- verket, , och . Jag har träffat centralorganisationerna för arbetsmarknadens parter, företrädare för Företagarna, fackliga organisationer samt Arbetsgivaralliansen. Jag har besökt kommuner, arbetsförmed- lingar, högskolor och regionala samverkansgrupper. Vidare har jag tagit del av ungdomars erfarenheter i seminarier och träffar med olika arbetsmarknadsprojekt. Jag skickade ut en enkät till yrkesnämnder avseende yrkesutbildningsavtal och har därefter träffat ett antal företrädare för yrkesnämnder. Jag har vid flera olika tillfällen träffat en samrådsgrupp, där arbetsmarknadens parter finns representerade, för att få diskutera och samråda om arbetets uppläggning och slutsatser inför delbe- tänkandet. Jag har också bildat en arbetsgrupp med representanter från samt fem länsarbetsnämnder för att gemensamt utforma en försöksverksamhet som avses bedrivas vid ett antal arbetsförmedlingskontor för att underlätta introduktionen av unga i arbete. 2Ungas etablering på arbetsmarknaden 2.1Målgruppen unga – en presentation Arbetslöshet drabbar många i samhället och det kan leda till negativa konsekvenser för självförtroendet och den egna ekono- min. Det finns också fall där arbetslösheten lett till att människor hittat nya vägar, bytt inriktning och kanske efter studier förverk- ligat en tidigare idé om yrkesval. För unga som drabbas av arbets- löshet innan de haft chansen att etablera sig på arbetsmarknaden finns det utöver dessa särskilda aspekter värda att lyfta fram. En lång och svår väg till etablering innebär att vuxenlivet också skjuts upp, familjebildning med eget boende sker senare för den unga generationen . Svårigheten att etablera sig på arbetsmarknaden kan också innebära en risk för ett utanförskap som kan vara svårt att bryta. För unga som investerat i en högre utbildning kan det innebära att utbildningen snabbt tappar i värde. Kunskaper som inte tilläm- pas åldras fort och konkurrensen med nyutexaminerade blir för svår. För individen är detta självfallet negativt men även för arbetslivet och samhällsekonomin är detta dåligt investerade medel. Därför är ungdomsarbetslöshet allvarlig och den kräver särskilda insatser. Den nationella ungdomspolitiken pekar ut politikområdets målgrupp som unga i åldern 13 . Mitt uppdrag gäller unga med minst en avslutad gymnasieutbildning, vilket majoriteten får under sitt 18 födelseår. Det förekommer att man gör det såväl snabbare som långsammare, men jag väljer som lägsta ålder i Ungas etablering på arbetsmarknaden I takt med den förlängda utbildningen, då många går vidare till högskolestudier efter avslutat gymnasium, och sedan studerar minst tre, ibland upp till innan de tar ut examen innebär det att unga träder in på arbetsmarknaden, om de studerar vid högskola, vid tidigast om de gått direkt från gymnasiet till vidare studier. Med hänsyn till detta räcker det inte med en åldersgräns vid , utan jag har istället valt som övre gräns för vår målgrupp. I utgör åldersgruppen 18 1 294 204 individer dvs. var åttonde person i tillhör denna åldersgrupp1. Denna stora grupp unga människor är mycket heterogen, i den finns personer med olika bakgrund och utbildning och olika förut- sättningar. Det finns också skillnader som troligen kan förklaras av könstillhörighet. Erfarenheterna inom gruppen skiljer sig också åt, det händer mycket i en människas liv . Mycket av ungas villkor kan fångas med statistik och andra mätmetoder som intervjuer och det finns ett sådant stort material som utred- ningen baserar sig på. Det är dock viktigt att tänka på att unga som grupp rymmer många individer som ibland kan visa upp en tydlig grupptillhörighet men även inom gruppen finns givetsvis alltid individuella skillnader som inte kan fångas med statistiska metoder. Dessa individuella särdrag kan också komma till uttryck på de områden som utredningen har att fokusera på. Det är ungas val av utbildningsvägar och andra aktviteter som utlandsvistelse, studie- uppehåll, familjebildning m.m. som har betydelse för etableringen. Och det är ungas individuella möjligheter till kontakter och erfarenheter av arbetslivet som kan vara avgörande för hur snabbt etableringen sker. För unga vill ha jobb det visar flera undersök- ningar (2005, Fokus 05). 2.1.2De ungas utbildning och utbildningen bland de arbetslösa I direktivet framkommer att de unga som har slutbetyg från gymnasiet eller en eftergymnasial utbildning tillhör utredningens målgrupp. Merparten av de unga går genom gymnasiet, en av tre går igenom ett yrkesförberedande program. efter gymnasiet har börjat på högskolan. 29- åringar har redan en utbildningsnivå som överstiger den hos dem i 1Folkmängd den 31-12-2005, SCB. Ungas etablering på arbetsmarknaden riket som är 39 eller . Andelen med en högskoleutbildning som är minst treårig är dubbelt så stor som i de äldre årskullarna. Det visar tydligt hur utbildningsstrukturen förändrats , som en följd av fler studerande på gymnasie- och högskolenivå. Andel med olika utbildningsnivå i åldern 2004 Ålder Förgymasial Förgymansial utbildning utbildning, kortare än 9 (10) år mindre än 3 år av de öppet arbetslösa i åldern 20 har en gymnasieutbildning och har en högskoleutbildning . De arbetslösas utbildning är huvudsakligen av en yrkesinriktad karaktär, men runt en tredjedel har vad man kan kalla generella utbildningar på gymnasie- eller högskolenivå. Dessa saknar en direkt fastställd yrkesinriktning, men är inte desto mindre utbildningar som ger en kompetens som inte ska ignoreras. i har tittat närmare på vilka högskole- utbildningar de arbetslösa i regionen har ((2005), Arbetssökande akademiker i , ). Av de drygt 17 000 arbetslösa akademikerna inskrivna vid arbetsförmedlingen i var kvinnor. Andelen med en pedagogisk/lärarutbildning var störst, av de arbetslösa akademikerna. Sedan kom de med en utbildning inom företagsekonomi, handel och administration, därefter de med en teknisk utbildning, en samhällsvetenskaplig/beteendevetenskaplig utbildning och som nummer fem en utbildning inom hälso- och sjukvård. Av dessa har ökningen mellan 2001 2005 varit störst bland de med en pedagogisk utbildning (). Totalt har den procentuella ökningen varit störst bland dem med en biologi/miljövetenskaplig utbildning, , men ökningen Ungas etablering på arbetsmarknaden har skett från en låg nivå till av de arbetslösa akademi- kerna. De största grupperna har alltså en yrkesbestämd inriktning. Tyvärr har det inte till delbetänkandet gått att få fram motsva- rande redovisning för gymnasieutbildade. I Statistiska central- byråns (SCB):s undersökning, Inträdet på arbetsmarknaden (2004), framkommer att unga med mer generella gymnasieutbildningar har en högre arbetslöshet än unga med yrkesinriktade utbildningar. av de i undersökningen som gick ut från ett yrkesförberedande program 2000/2001 arbetade , av dem arbetade varannan inom yrkesområdet. Männen arbetade något mer inom rätt område än kvinnorna, och oftare. Av dem som examinerades från övriga program arbetade (det stora flertalet studerade på högskola/universitet). Detta kan jämföras med dem som examinerades från högskolan där arbetade , oavsett inriktning. Av dem som arbetade efter gymnasiet ansåg en av fyra att de var överkvali- ficerade för sitt arbete, jämfört med en av tio av de högskole- utbildade. I Skånerapportens analys av hur de högskoleutbildade sökte arbete framkommer att de som är mest begränsade i sitt sökande är de med en biologisk/miljövetenskaplig utbildning. Många hög- skoleutbildade sökte arbete inom andra områden än det egna, och även arbeten som inte krävde en lång utbildning. De som i minst utsträckning sökte arbete inom det egna yrkesområdet (av de med en yrkesinriktning i utbildningen) hade en utbildning inom tjänste- sektorn. Exemplet från ger en, säkert inte unik, bild av hur akademikers arbetslöshet ser ut. En slutsats jag drar av ovan nämnda rapporter är att unga är beredda att arbeta inom ett annat område än det de utbildat sig för och att de också söker sådana, dvs. arbeten som inte kräver deras faktiska utbildning. En konsekvens är att steget in på arbetsmark- naden är viktigare än att få arbete inom det område man utbildat sig för. bör detta vara ett mål då utbildning är en såväl individuell som samhällelig investering, som dessutom förlorar i värde och blir inaktuell om den inte får nyttjas. Ungas etablering på arbetsmarknaden 2.1.3Olika definitioner av etablering och arbetslöshetstal Vem räknas som arbetslös? Det finns skäl att redovisa hur de definitioner ser ut som används i offentlig statistik. Arbetslösa definieras utifrån att de ska kunna arbeta och aktivt söka arbete. Det finns dock stora grupper som saknar arbete men som inte räknas som arbetslösa, framförallt studerande och förtidspensionerade. Ungefär var tredje gymnasiestuderande och var fjärde högskolestuderande skulle hellre arbeta om de fick ett jobb. Enligt EU:s riktlinjer bör dessa inkluderas bland arbetslösa (SCB 2005, Measurement of unemployment – a comparison of the new and the old Swedish Labour Force Survey (LFS)). Sedan finns det dem som söker arbete aktivt men ändå inte räknas som arbetslösa utan är arbetssökande. Det gäller bl.a. perso- ner som redan är sysselsatta – dvs. är i arbete eller frånvarande från arbete – men som av olika anledningar vill byta arbete. Här finns många deltidsanställda, timanställda, lönebidragsanställda med flera. De som deltar i arbetsmarknadspolitiska program räknas också som arbetssökande och inte som arbetslösa. De siffror som AMS har är inte i egentlig mening representativa för alla arbetslösa som finns i , utan gäller enbart de som är anmälda hos arbetsförmedlingarna. Den nationella arbetslöshets- och sysselsättningsstatistiken kommer istället från arbetskraftsundersökningarna, , som är urvalsundersökningar där en representativ andel av populationen i åldern 16 tillfrågas månatligen av SCB. Arbetslösheten varierar över året, då den följer utflödet på arbetsmarknaden vid terminssluten, dvs. antalet arbetslösa ökar stort då många nyutexaminerade strömmar till och då utflödet dock är mindre. Då många unga studerar innebär det större toppar i ungdomsgruppen än i andra åldersgrupper . Enligt AKU- undersökningen är av dem som ingår i populationen i åldern 18 arbetslösa, då inkluderas inte de arbetssökande (SCB 2006, ). Totalt utgjorde öppet arbetslösa och programdeltagare i åldern 118 336 individer vilket är av populationen.2 Av dessa var ungefär 14 000 i åldern 18 . Ungefär 4000 är långtidsarbetslösa (om man är , för övriga) och ca 1 500 långtidsinskrivna (). Om vi dessutom betänker att det finns ytterligare 2 Denna siffra gäller alltså arbetslösa som är registrerade hos arbetsförmedlingen. Ungas etablering på arbetsmarknaden individer som är deltidsarbetslösa och timanställda och lägger till de 91 000 individer som hellre skulle arbeta än studera blir antalet enligt min mening förfärande högt (SCB Pressmeddelande 2006- 02-16 Oförändrad arbetsmarknad). Som vi kan se i figur 2 är det små skillnader mellan unga födda utomlands och unga födda i . Något större andelar är öppet arbetslösa och i program, och något mindre andelar deltidsarbetslösa, eller i timanställning bland de utrikes födda. Det individuella ansvaret för den egna situationen är stort. Om en ung person registrerar sig som arbetslös hos arbetsförmedlingen har de flesta kommuner genom avtal med arbetsförmedlingen tagit på sig ansvaret för arbetsmarknadspolitiken för de unga som är 18 , och för de äldre har arbetsförmedlingen ansvaret. I AMS data kan man få reda på arbetslösas och programdeltagares utbild- ningsbakgrund. Underlaget som bygger på arbetslösas egna uppgifter är dock inte helt tillförlitliga. I slutbetänkandet tänker jag om möjligt låta granska de ungas utbildning, men kan jag inte uttala mig i detalj om i vilken grad utbildningen är generell eller yrkesinriktad – däremot kan jag se vilken bransch utbild- ningen gäller och därifrån dra vissa slutsatser. Antal arbetslösa, i program, deltidsarbetslösa och timanställda i som var anmälda hos arbetsförmedlingen 2005. Ungas etablering på arbetsmarknaden Många unga i åldern 18 har enbart det gemensamt att de ännu inte är etablerade på arbetsmarknaden, men på väg in. Variationerna inom gruppen avseende utbildning och erfarenheter är stor. Sex av tio i gymnasieålder arbetade 2004 regelbundet enligt egen utsago, och många unga vuxna arbetar parallellt med högskolestudierna ((2004) undersökning NUPP 2004 opubl.). Unga saknar alltså inte arbets- livserfarenhet helt och hållet, men kanske inom sitt utbildnings- område. Statistik från AMS databas visar att unga i åldern 20 är inskrivna i genomsnitt fyra gånger på arbetsförmedlingen av . är inte i en följd, utan är spridda under ett större antal år där arbetslösheten varvas med arbete och studier. Antalet arbetslösa i åldern 20 , fördelat på utbildningsnivå, i riket 2005, AMS Antalet unga som har försörjningsstöd (socialbidrag) har ökat Många unga som inte har arbete tvingas söka försörj- ningsstöd för sitt uppehälle och hade i genomsnitt vart åttonde hushåll i åldersgruppen 18 försörjningsstöd någon ökade antalet unga i Ungas etablering på arbetsmarknaden åldersgruppen som var långvarigt beroende (mer än ) av försörjningsstöd till över 20 000 individer (källa: ). Merparten av de unga arbetslösa har en gymnasieutbildning, och ungefär en fjärdedel har en högskoleutbildning. har enbart en grundskoleutbildning – de tillhör inte denna utrednings målgrupp. Därför tas inte deras problem upp. Jag är dock medveten om att gruppen är högprioriterad inom arbetsmark- nads- utbildnings- och kommunalpolitiken . Figur 4 Öppet arbetslösa 18 29-åringars utbildningsnivå, andel av alla arbetslösa i åldersgruppen 78 881 individer, , AMS Eftergymn utb <2 år Ungefär en tredjedel av de arbetslösa har en generell utbildning, och två tredjedelar har en bransch- eller yrkesinriktad utbildning. De med enbart en generell utbildning kan sägas stå något längre från arbetsmarknaden än de med en yrkesinriktad utbildning – med förutsättningen att de som har en yrkesinriktning också kan arbeta inom det området. Unga som är arbetslösa har i stor utsträckning kompetens men saknar kontakter eller arbetslivserfarenhet. Merparten av de unga som är arbetslösa har en gymnasieutbildning, men det är viktigt att insatser för denna grupp utformas så att de inte utesluter unga som har en eftergymnasial utbildning. Ungas etablering på arbetsmarknaden De regionala variationerna i arbetslöshet är stora, vilket innebär olika förutsättningar för unga beroende på var i landet de bor. I riket har antalet arbetslösa unga ökat , minst på och mest i . Antalet arbetslösa är störst i storstadsregionerna, särkilt bland de högskoleutbildade, där ju både utbildningen och arbetstillfällena finns i större utsträckning. I har antalet arbetslösa unga med en akademisk examen minskat , medan den har ökat i län. Att det varit en moderat ökning i antalet arbetslösa i någon region behöver inte betyda att arbetslösheten där är låg, till exempel har antalet arbetslösa i åldersgruppen ökat i , men från redan innan höga nivåer på i vissa kommuner . 3 Befolkning och arbetsmarknad Det finns flera faktorer som påverkar ungas etableringsprocess och som jag kommer att beskriva i detta avsnitt, framförallt de rådande förhållandena på arbetsmarknaden, både lokalt och i ett större perspektiv. Det finns också generationsspecifika särdrag till exempel om man tillhör en stor årskull. Slutligen måste man också se till individens egna förutsättningar. Här kommer först en beskrivning av hur ungas arbetsmarknad har påverkats av utvecklingen , och vad det fört med sig. Därefter görs en kort beskrivning av hur utvecklingen ser ut i andra länder. Därefter kommer ett försök till en kortsiktig och sedan en mer långsiktig beskrivning av den demografiska och den prognostiserade arbetsmarknadsutvecklingen. förändrades strukturen i näringsliv påtagligt. En kraftig lågkonjunktur innebar att antalet sysselsatta minskade med mer än 700 000 individer. Antalet sysselsatta i åldersgruppen 16 64 i var 2003 ungefärligen 380 000 färre än 1989, som befolk- ningen hade ökat i åldersgruppen. Så trots en god konjunktur har antalet sysselsatta inte kommit upp i samma nivå som 1989. Dessutom har invånarantal ökat , vilket innebär att en större andel försörjer sig på annat sätt än genom förvärvsarbete . Absolut störst har förändringen varit i åldersgruppen 16 där antalet sysselsatta halverats från 700 000 till 370 000 individer, som åldersgruppen minskade . Antalet sysselsatta 25 49-åringar minskade med 280 000, som åldersgruppens storlek inte förändrades nämnvärt. Antalet sysselsatta i åldersgruppen och uppåt har ökat med , som åldersgruppens storlek ökat ((2006), Nya fakta och statistik, Framtidens Näringsliv Nyhetsbrev nr2). Nästan samtliga branscher minskade sin sysselsättning . De branscher som hade de största sysselsättnings- minskningarna var teknikföretagen (-180 000) och råvaru- och processindustrin (-132 000). minskade sysselsättningen inom vård och omsorg och råvaru- och process- industrin, medan, med viss variation, de andra branscherna har utvecklats positivt. En bransch som sticker ut då det varken skett speciella minskningar eller ökningar är myndigheter och organisa- tioner. Sammantaget har detta lett till en företagsstruktur där arbetar inom en tjänste- eller servicenäring och där vård och omsorg är den absolut största. Redovisning av andelen sysselsatta 1989 och 2003, antalet sysselsatta 2003 och olika åldersgruppers andel av de sysselsatta 2003, i olika branscher SAS, Nordea, , ISS, , , Grundskola, Högskola, Sjukhus, Assistantia, Data, Mc , Källa 2006, Framtidens Näringsliv, nyhetsbrev 2:2006. Störst andel i åldern 16 arbetar inom handel och personal- intensiva tjänster. Lägst andel finns inom myndigheter och orga- nisationer som också har högst andel (se figur 5). Utbildningsnivån bland de anställda är högst inom branscherna kunskapsförmedling, konsulting, medicin och myndigheter och organisationer där har en eftergymnasial utbild- ning . Lägst är den inom byggföretag, industri- och teknikföretag, handel och personalintensiva tjänster där åtta av tio har en gymnasieutbildning eller en kortare utbildning. De strukturella omvandlingarna på arbetsmarknaden medförde att antalet sysselsatta i åldern 16 sjönk drastiskt. Detta ledde till en hög arbetslöshet. reformerades gymnasiet så att alla program blev 3-åriga och direktövergången till högskolan ökade markant. överstiger antalet helårsstudenter 300 000 vilket är en fördubbling . Det som begränsar antalet studenter är inte intresset, utan antalet utbildningsplatser. Visserligen har vissa utbildningsinrikt- ningar ett lågt söktryck men sett över högskolan som helhet blir bara varannan sökande antagen. Gapet mellan antalet behöriga sökande och antalet studieplatser har ökat , då utbygg- nadshastigheten av högskolan har minskat som ungdomskullarna blir större. Sett på innebär det att regeringens femtioprocentsmål inte kan uppfyllas då det bara kommer att finnas plats för av kohorten, givet att högskolan inte utökas. Antalet som söker sig till högskolan, eller stannar kvar inom utbildningssystemet ökar också när arbetslösheten är hög. Det är bättre att komma direkt från studier till arbetsmarknaden än från en period av arbetslöshet. Arbetsmarknaden är konjunkturkänslig för alla nytillträdande såväl unga som immigranter. De branscher där unga huvudsakligen är representerade har drabbats av de största personalminsk- ningarna. Som statistiken ovan visar går unga dessutom ofta in på arbetsmarknaden via branscherna personalintensiva tjänster och handel som båda är konjunkturkänsliga branscher. Unga innehar också i större utsträckning timanställningar och andra osäkra anställningsformer som är kopplade till ett kortsiktigt behov av arbetskraft. Vid rekrytering ser arbetsgivaren ofta till arbetslivserfarenhet, vilket unga har i mindre grad. bara kunskap om branschen, det innebär också kontakter och referenser. Majoriteten av alla anställningar gäller en som redan är anställd varvid unga arbetslösa konkurrerar med sysselsatta och studerande (, E. (2001) Arbetsgivarnas rekryterings- beteende). Arbetslösa har därmed svårt att komma in på arbets- marknaden, en sådan väg in kan vara via bemanningsföretag där man erhåller såväl erfarenhet som kontakter. Unga brukar också stanna förhållandevis inom bemanningsföretagen och går efter ett eller vidare till anställningar inom en annan bransch (, P., Wadensjö E. (2004) Hur fungerar bemanningsbranschen? Unga mår inte bra av att vara arbetslösa (, L. (2005) Youth- the future . Studies on employment, quality of life and work attitudes). Ett flertal forskarrapporter har visat att de som klarar sig mest oskadda ur sin arbetslöshet är de som är obekymrade om sin ekonomi – alltså har andra inkomster, av kapital, eller har föräldrar eller en sambo med en god inkomst. Detta kan sägas gälla för väldigt få av unga. i är att arbeta, och den är stark. Undersökningar visar att ekonomisk stress, leder till isolering som leder till psykiska och i vissa fall fysiska problem (, C. (2003) Sökaktivitet och jobbanspråk kan arbetslösa påverka sina jobbchanser? ; (2003), De kallar oss unga). Påståendet att unga skulle må mindre dåligt än äldre av att gå arbetslösa stämmer alltså inte. Unga arbetslösa visar lika många symtom – stress, sömn- svårigheter, ont i mage och huvud, som äldre. (2003, De kallar oss unga). Som sagts är ungas etablering i arbetslivet inte linjär. I Arbetskraftsprognosen (SCB 1999) gjordes ett försök att beskriva inträdet på arbetsmarknaden på ett lättöverskådligt sätt. Där talar man om fyra typer av arbetsmarknadsstatus; utanför (förtidspensionerade, sjuka m.m.), inträdesfas (studier, arbetslös- het och socialbidragstagande i olika kombinationer), etableringsfas (en kombination av förvärvsarbete och studier, arbetslöshet och socialbidragstagande) samt etablerade (sysselsatta med enbart förvärvsinkomst). En sådan uppdelning visade på en ökad etableringsålder (då av en kohort har en sysselsättning) under från 1990 till 2004. Inträdesålderns och etableringsålderns förändring från 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Källa: , SCB och Arbetskraftsprognos IAM 2002:1 SCB. En del av senareläggningen av etableringen på arbetsmarknaden för unga kan förklaras med ett ökat deltagande i studier. Föräldra- ledighet påverkar också etableringsåldern framför allt för kvinnor. Andelen som studerar styrs mer av platstillgången än av studie- intresse då betydligt fler söker till högskola än antalet som sedan kommer in. Men oavsett hur mycket unga studerar, eller reser, förklarar det inte hela förlängningen av etableringsfasen. Inträdesåldern (Då av en kohort har en sysselsättning) på arbetsmarknaden ligger , då har en sysselsättning av något slag. Men det tar hela 7 innan andelen kommit upp i . Etableringsfasen är lika lång som den var under rekordåren när det gäller ungdomsarbetslöshet 1993 (män) och 1997 (kvinnor) även om etableringsåldern inte ännu nått samma nivå som . När det arbetade med översynen efter halva tiden av Lissabonstrategin uppmärksammades de demografiska fakto- rerna – sjunkande födelsetal och en åldrande befolkning som medför att andelen unga minskar och att andelen över 65 ökar i Europa- och de ska därefter inkluderas i utformningen av EU:s framtida politik.