sou · GUB378 · 2007-01-01 00:00:00 — Trauma skall inte vara någon förklaring (SOU 2006:49) och barnen skall i majoritet varit frisk och välfungerande (SOU 2006:49 s. 94) och hänvisar till 2004 där emellertid beskrivs att så inte vara fallet. Flera av bakgrundsfaktorerna ovan är alltså väl belagda. Sedda ur ett profylaktiskt perspektiv är de användbara som riskfaktorer vid bedömning förutsatt att man tillskriver dem trovärdighet och att psykisk traumatisering kan respekteras på samma sätt som fysisk påtaglig skada. Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Tabell 2 Kliniska bedömningskriterier Här anges 11 symtom grupperade i 4 olika domäner för att möjlig- göra klassificering av tillståndets allvar (Allvarlig form/devitalisering och Lindrig form). 1.Kontaktstörning – Fullständig kontaktlöshet. 2.Reagerar ej på tal – Reagerar ej på plötsliga ljud – Reagerar ej på fysiska stimuli eller smärta. 3.Barnet reagerar vid kontaktförsök med svår aktiv vägran med aggressivt och eller ångestpräglat inslag och/eller ter sig barnet mer i kontinuerligt ångesttillstånd än i hypoton apati. 4.Rör sig mycket litet – Ligger i fosterställning – Rör sig inte alls, ligger i tonuslöst tillstånd med slutna ögon eller öppna ögon utan blick. 5.Barnet är helt tyst. 6.Tillfälliga attacker av ångest, gnyenden, ylanden och/eller hyperventilation – spontana flash-backs/mardrömmar och hyper- reaktivitet vid belastningar. III Nutrition och ADL 7)Äter ej spontant men kan matas – Kräver sondmatning för uppe- hållande av livet. 8)Klarar elimination med assistans – Inkontinent för urin och/eller avföring. 9)Sekundära somatiska symtom som temperaturförhöjning, tachy- cardi, svettningsperioder, hyperventilation. 10)Under tillfrisknandet uttalade svårigheter att genomföra moto- riska intentioner trots tydlig vilja – Hypnagoga ryckningar (Startle reactions) Uttalad uttröttbarhet. 11)Långvårdskomplikationer från muskler hud och/eller njurar, hår- avfall. Metaboliska störningar och stresshormon patologi. Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med 1.Uppgivenhetssymtom – Lindrig form Symtom ur vardera av de tre första grupperna (normalstil) som bestått även om symtomen varit föränderliga under dygnets timmar och . – Kortvariga påhälsningar i uppgivenhetssymtomatologi bör ej diagnosti- seras som Uppgivenhetssymtom även om sådana episoder är kliniskt viktiga observandum. 2.Uppgivenhetssymtom med devitalisering (Depressiv devitalise- ring) Minst ett symtom (angivna med fet stil) ur grupp I- III, och tillståndet har bestått () och är påtagligt oföränderligt och har lett till att pediatrisk bedöm- ning ordinerat av vätske- och näringstillförsel IV alt sond. Till- ståndet har föregåtts av svåra barnpsykiatrisk symtom och/eller har utvecklats ur den lindrigare formen. Det kan också debu- tera urakut. Detta tillstånd är livshotande utan substituerad nutrition. 3.Uppgivenhetssymtom Devitalisering med vägran Symtom och förlopp som vid Depressiv Devitalisering med tydigt inslag av 3. 4.Uppgivenhetssymtom Devitalisering med hyperreativitet och ång- est Symtom och förlopp som vid Depressiv Devitalisering med symtom 6 dominerande. Tabell 3 Differentialdiagnostiska övervägande Depression, Ångestsyndrom, Anorexia Nervosa och andra ätstör- ningar, Selektiv mutism, Katatona tillstånd, Stupor, PTSD, Dissocia- tiva tillstånd, Somatoforma störningar och konversionstillstånd, skol- fobi, kronisk trötthetssyndrom (CFS), neurologiska sjukdomstill- stånd, Syndroma Münchausen by proxy och andra former av ogynn- sam påverkan, aggravering och simulering (Lask 2004, 2005 b, m.fl. 1998, m.fl. 2005 a). Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Tjugofem barn har tagits emot vid Barnavdelningen 2002– 2005 p.g.a. uppgivenhetssymtom. 11 av barnen (fyrkant) hade inte upplevt något avslag på familjens asylansökan innan de insjuknade och var alltså under primärhandläggningen vid (). För 14 av barnen (triangel) hade familjerna erhållit ett eller flera avslag och var gömda eller under handläggning av () när barnet insjuknade och togs in. Time-to-event analysis (); x-axel: tid, i månader, mellan ankomsten till och intagning på avdelningen. y- axel: %. Signifikant skillnad föreligger mellan tidsförhållandena för insjuknandet mellan de två grupperna (*** P =0,0004). (Fyrkanten vid 2 v motsvarar trebarn; triangeln vid 24 v motsva- rar tre barn) Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Tjugo barn har erhållit permanent uppehållstillstånd under vårdti- den, nitton redovisas här (se text Barnen). Tidpunkten för inskrivningen vid enheten (x-axeln) relateras till antalet veckor (y- axeln) som förlöpte av vårdtiden innan PUT erhölls. Medianvärdena ökade till 2004 och var 5, i de tre grupperna. Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med 0 3 5 5 5 8 10 13 14 15 15 19 33 Inskriving till PUT i veckor Nitton av de tjugotvå barnen behandlade vid krävde sondmatning. Två av dessa är ej med i denna översikt (Se texten Barnen). Sjutton barn sondmatades och har erhållit PUT under vården. Tretton av dessa kunde småningom börja äta, nämligen alla sex som sjukhusvårdades (fyrkanter) och sju (trianglar) av de elva som behandlades på lägre vårdnivå. Tiden mellan inskrivningen och PUT i veckor (x-axel) har rela- terats till sondmatningstidens längd i veckor (y-axel). Väntan på PUT och sänkt vårddnivå synes förlänga (**, p = 0.0013) tiden för nödvändig sondmatning. Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Inskrivning till "sond ut" i veckor Sänkning av vårdnivån förlänger signifikant tiden för sondmatning. (Time-to-event analysis ()***, P<0.0001). x-axel: tiden i veckor mellan inskrivningen och när sondmantingen kunde avslutas. y-axeln: %. Av de tjugotvå barnen vårdade vid måste nitton sond- matas. Arton redovisas här (se texten: Barnen). För de sex sjuk- husvårdade (fyrkanter) kunde sondmatningen avslutas efter 4–(mediantid ). För de tolv vårdade på lägre vård- nivå (romber) kunde sondmatningen för åtta avslutas efter 17–(mediantid ). För de fyra övriga hade sondmat- ningen inte avslutats efter i medeltal vid studiens slut. (Romb vid 24 v motsvarar två barn som ej avslutat sondmat- ningen. Romb vid 45 v motsvarar ett barn som avslutat och ett som ej avslutat sondmatningen). Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med SOU 2006:78 PUT till "sond ut" i veckor Sänkningen av vårdnivån förlänger sondmatningstiden signifikant även om familjen har fått PUT. Time-to-event analysis (Kaplan- ***). x-axel: tiden i veckor mellan PUT och då sonden kunde tas. y-axel: %. För de sex sjukhusvårdade barnen (trianglar) kunde sonden avlägsnas efter 1–(medianvärde ) efter det famil- jen fått PUT. Elva av barnen vårdade på lägre nivå har erhållit PUT (romber) och åtta av dessa kunde sluta sondmatas 4–(medianvärde 23 v) efter PUT. Tre hade fortfarande sond när stu- dien slutades – i medeltal 11, efter PUT. (Triangel vid 1 v motsvarar två barn) Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Inskrivning till "kan gå" i veckor Sänkning av vårdnivån förlänger signifikant tiden för tillfrisknade (Time-to-event-analysis. , P< 0.0001 ***). x-axel: tid i veckor mellan inskrivning till återerövrande av gångförmågan. y- axel: %. För de nio som sjukhusvårdats (fyrkant) tog det 9–(medianvärde 12 v) efter inskrivningen innan gångförmågan återer- övrats. 12 barn vårdades på lägre nivå och av dessa kunde åtta gå först efter 25–(medianvärde ). Fyra barn hade ej återfått funktionen vid studiens slut. (Romb vid 24 v motsvarar två barn, romb vid 45 v motsvarar två barn) Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Tiden mellan PUT och "kan gå" Vårdnivån påverkar signifikant tillfrisknande även om familjen erhållit PUT (,0004, ***). x-axel: tid i v mellan PUT och återerövrande av gångförmågan. De nio barn (fyrkant) som sjukhusvårdats kunde gå 4–(medianvärde sex v) efter det PUT erhållits. Av de elva barn med PUT som vårdades på lägre nivå (triangel) kunde åtta gå först 12– (medianvärde ) efter PUT. Tre hade ej återfått gångförmågan vid studiens slut. (Fyrkant vid 4 v motsvarar tre barn och vid 6 v motsvarar tre barn; triangel vid 24 v motsvarar två barn). Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med Avsnitt ur Research Report No 23 ISSN 1403–607 X , 2006 : Vård av barn med uppgiven- hetssymtom. Bedömning av kliniska symtom, omsorgsförmåga m.m. i För att beskriva hur symtom och sjukdomsprocessen m. m. bedömts så att studien kan jämföras med andra undersökningar, så är det väsentligt att tydliga och strikta kriterier används. De bedömningar som gjorts och hur framgår av denna uppställning: Bedömningarna av de kliniska symtomen har gjorts med krite- rier som utarbetats på basen av avdelningens erfarenheter och bedömningarna gjordes av författaren i samråd med handläg- gande team. Tabell 2 (2005 a och d) Differentialdiagnostisk bedömning har gjorts enligt tabell 3 (Lask 2004) Barnen har följts med en skattningsskala baserad på en anpass- ning av Coma Scale (1979). Skattningarna gjor- des för patienterna från och utfördes av pati- enternas kontaktmän. Moderns omsorgskapacitet har bedömts utifrån skattningar av hennes förmåga att se och tillfredsställa barnets behov, gräns- sätta barnets ageranden och möjlighet till samsyn omkring bar- nets tillstånd med vårdlaget. Bedömningarna gjordes löpande vid behandlingskonferenser så förändringar i omsorgsförmågan kunde följas på ett strukturerat sätt. Tidsperioder i vårdförloppen i den aktuella studien De tidsperioder som kan spegla samband mellan händelser och vårdinsatser och milstolpar i sjukdomsutvecklingen och vilka är väl avgränsbara har mätts och bearbetats statistiskt med Time-To- Event-Analyser enligt (1991). Dessa tider är: Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med 1.Tiden mellan familjens ankomst till och barnets inlägg- ning (familjens intagning) på avdelningen – av praktiska skäl benämnd Insjukningstiden. 2.Tiden mellan inskrivningen vid avdelningen och erhållande av permanent uppehållstillstånd (PUT). 3.Tiden mellan inskrivningen och sondmatningens avslutande. 4.Tiden mellan PUT och sondmatningens avslutande. 5.Tiden mellan inskrivningen och barnets återerövrande av gång- förmågan. 6.Tiden mellan PUT och barnets återerövrande av gångförmågan. Patienterna redovisas nedan huvudsakligen i två grupper med hän- syn till om de kunnat beredas sjukhusvård enligt bedömt vårdbe- hov (inskrivna 2002-januari 2004. n = 9, sex svåra och tre lättare) eller inte (inskrivna efter , n = 12 alla svårare symtom- bild). Det som här rapporteras redovisas speglar situationen uppsum- merad fram till . Sjutton av de tjugotvå barnen, därav tre med lindrigare symtom, har väsentligen återvunnit sina funktioner; alla dessa har erhållit permanent uppehållstillstånd och innan tillfrisk- nandet startade. Fem, varav fyra med PUT, är under fortsatt behandling – tre i förbättring. 1.Insjukningstiden varierade från 2 . Elva av bar- nen insjuknade innan familjen fått något avslag på asylansökan. Dessa familjer hade varit i landet 2–22 (11 +_ 7,55) månader. Fjorton familjer hade fått ett eller flera avslag innan barnet insjuknade och varit i landet mellan 4 till 60 (29,5 +_ 16,91) månader. 2.Tiden mellan inskrivningen och Permanent uppehållstillstånd (PUT). För de nio barn som lades in 2002–var medianvärdet och för tre barn som skrevs in under var tiden ; de sju inskrivna från och framåt fick vänta på PUT. 3.Det föreligger vidare ett samband mellan väntan på PUT och sondmatningstidens längd. Att ha rätt till vård att få tillgång till vård. Vård av asylsökande barn med 4.Tiden från inskrivning till sondmatningens avslutande; alltså den tid då den intensivaste behandlingen var nödvändig. Från hös- ten 2002 t.o.m. var mediantiden (n = 6), för de fyra barnen inlagda var den och. För fyra av de barnen åtta intagna kunde sondmatningen avslutas och för fyra hade sondmatningen inte avslutats . Figur 4 visar att sondmatningstiden förlängs signifikant när vårdnivån sänks, dvs. familjerna inte kan behandlas enligt de vårdbehov som föreligger. 5.Tiden mellan erhållande av PUT och sondmatningens avslutande speglar den tid då intensiv behandling måste fortsätta p.g.a. barnets bestående funktionsbortfall som ej korrigerats trots att familjens livssituation då tryggats. Barnens tillstånd förbättra- des endast långsamt och för dem som vårdades på lägre nivå tog det signifikant än för dem som sjukhusvårdats att kunna avsluta sondmatningen även efter erhållande av PUT. 6.Tiden mellan inskrivningen och återhämtande av förmågan att gå är signifikant längre för dem som inte sjukhusvårdats. 7.Tiden mellan PUT och återhämtande av förmågan att gå var för de tre lindriga fallen och för de med allvarlig symtombild från 1,5 . Figur 7 visar att lägre vårdnivå förlänger denna återhämtningstid även om familjen har fått uppehållstillstånd. De uppmätta tidsperioderna som använts i studien speglar mer tillförlitligt sjukdomsförloppet än t.ex. vårdtider som influeras av vårdadministrativa krav och förhållanden etc. Tjugo av mödrarna bedömdes vid inskrivningen ha svårt svik- tande omsorgsförmåga och sjutton av deras barn hade svåra sym- tom – tre av dessa barn hade lättare symtom. Svåra symtom hos barnet och god omsorgsförmåga hos modern förelåg i fyra fall. Adjungerad professor i internationell hälsa med fokus på sociologi, på internationella enheten på vid . Hon är också forskningssamordnare på utveckling. Hon har omfattande forskningserfarenhet från östra och södra och i . Hennes fokus har varit på metodologiska spörsmål vid studier av hälsa och sexualitet respektive reproduktivitet, genus- frågor samt hälsa och immigration. Doktor i medicin och docent i hälsopsykologi vid , är forskare och biträdande enhetschef vid . forskning fokuserar på betydelsen av kön och etnisk bakgrund i relation till arbetsrelaterade förhållanden och hälsa. Forskningen finns redovisad i en mängd vetenskapliga artik- lar, böcker och rapporter. dr, specialist i barn- och ungdomsmedicin samt barn- och ungdomspsykiatri, leg. psykoterapeut, psykoanalytiker, överläkare i barn- och ungdomspsykiatrin i (BUP-mottag- ningen ). Forskare vid , och , och ingår i , . mag. i sociologi. Han har forskat om och varit författare till artiklar om strukturell diskriminering och rasism. Adrián Groglopo har arbetat inom dessa områden, bl.a. som redaktör för forskningsdelen av på Integrations- verket. Han har varit utredningssekreterare på om makt, integration och strukturell diskriminering vid . Läkare och adjungerad professor i folkhälsa och infektions- epidemiologi vid och VD för . Hennes forskning och handledning rör infektioner, framför allt snäckfeber, preventionsinsatser och medicinsk etik. Hon är speciellt intresserad av interventionsforskning och inter- disciplinära metoder; dem förutan tror hon inte att man kan få kunskap som är praktiskt användbar inom hälso- och sjukvården. Ett pågående samarbete med socialvetare och huma- nister samt uppdrag och forskning utanför har gett och ger möjligheter till distans till den egna disciplinen och inspirerande transkulturella jämförelser. Har fått sin utbildning bland annat vid . Han är föreläsare och humanitär aktivist. Han har varit aktiv inom () och har arbetat med MSF som logistiker och projektledare i , och . Han var projektansvarig för MSF:s sjukvårdsförmedlingsprojekt för irreguljära immigranter i under –2006. Doktor i medicin och docent i samhällsmedicin/social epidemiologi vid . Hon är forskare och enhetschef vid tens folkhälsoinstitut. forskning fokuserar på soci- oekonomiska determinanter för hälsa på strukturell och individuell nivå. Forskningen har dokumenterats i flertal vetenskapliga artik- lar, böcker och rapporter. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Hälsa, vård och strukturell diskriminering. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Asylförfarandet – genomförandet av asyl- procedurdirektivet i svensk rätt. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Internationella kasinon i Sveige. En ut- värdering. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. En ny lag om värdepappersmarknaden. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Otillbörliga affärsmetoder. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44]