sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för och Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för och att tillkalla en särskild utredare för att se över förordningen (1983:18) om studerande- kårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högsko- lor. Med stöd av detta bemyndigande förordnades f.d. departementsrådet som särskild utre- dare. Vi antog namnet . anhöll vi om att få förlängd tid för arbe- tet. förordnades följande experter till utred- ningen: , rektor vid , , handläggare vid Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, , vice ordförande i riges förenade studentkårer samt , departements- sekreterare i och . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv med innebörd att utredningen skulle redovisa sitt arbete senaste . Vi överlämnar härmed vårt betänkande För studenterna – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Experterna instämmer i våra bedömningar och förslag. Vårt arbete är härmed slutfört. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor ............. 1 kap. Allmänna bestämmelser................................................ Bestämmelser avseende studentkårer .......................... Bestämmelser avseende nationer och särskilda Bakgrund – utredande ........................... Kort om studentsammanslutningarnas tillkomst............................ Men utredningarna har fortsatt........................................................ Analyser av viktiga dokument.......................................................... Överläggningar i samband med studiebesök................................... Utredningens medverkan i konferenser och motsvarande............. Övriga kontakter och samråd........................................................... Fler studenter, breddad rekrytering ................................................. Ökat ansvar för lärosätena ................................................................ Högskolans regionalpolitiska betydelse........................................... Etablering av nya studiemiljöer ........................................................ Fler övergripande lagar skall tillämpas ............................................. Synen på studentkårer och nationer.............................. Studentkårers syfte och ändamål.................................. Studentkårernas syfte och ändamål .......................................... Utbildningsbevakning och studentrepresentation................. Den studiesociala verksamheten ............................................. Överväganden och förslag................................................................. Alla studentkårers generella skyldigheter............................... Den allmänna studiesituationen .............................................. Förslag till författningstext............................................................... Överklagande av studentkårers beslut ........................... Överväganden och förslag ................................................................ Vilka beslut kan överklagas?............................................................. På vilka grunder kan ett beslut upphävas?....................................... I strid med studentkårens stadga ............................................ I strid med studentkårens syfte och ändamål......................... Förslag till författningstext .............................................................. Granskning av studentkårernas verksamhet ................... Överväganden och förslag ................................................................ Förslag till författningstext .............................................................. Förslag till författningstext .............................................................. Nationers och särskilda studentföreningars syfte och Nationers och särskilda studentföreningars ändamål ..................... Överväganden och förslag................................................................. Förslag till författningstext............................................................... Möjligheter att tillhöra en nation/förening utan Överväganden och förslag................................................................. Förslag till författningstext............................................................... Överklagande av beslut fattade av nationer eller Förslag till författningstext............................................................... Förslag till övriga författningsbestämmelser ................................... Rekommendation i anslutning till kommande beredning............... Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor................... 1 kap. Allmänna bestämmelser ................................................ Bestämmelser avseende studentkårer......................... Bestämmelser avseende nationer och särskilda Förslag till ändring i högskoleförordningen (1993:100)............................................................. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:7) med instruktion för .............. 16Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:404) med instruktion för uppgift har varit att se över förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Sedan nuvarande bestämmelser utformades har mycket förändrats i högskolevärlden. Antalet studenter i grundut- bildningen fördubblades , distansutbildningen ökade kraftigt, den geografiska utbyggnaden av högskolan och nya studiemiljöer har etablerats. Dessutom har högskolan präglats av starkt ökande internationalisering. I ljuset av denna utveckling ter sig förordningen ålderdomlig. Utredningen ska bland annat: föreslå nya tydligare och mer aktuella bestämmelser kring vad studentkårer och nationers ändamål skall vara, stärka enskilda studenters rätt att överklaga studentkårers be- slut, överväga huruvida det finns anledning att stärka enskilda stu- denters rätt att överklaga nationers eller särskilda studentföre- ningars beslut, hitta ett system för hur nät/distansstudenter som läser vid flera lärosäten ska kunna få en rimligare situation, jämfört med då de tvingas betala flera kåravgifter, överväga om möjligheten att uppfylla nationsobligatoriet ge- nom medlemskap i en nation eller i en studentförening som inte bedriver någon verksamhet och som inte tar ut någon medlemsavgift kan tydliggöras. Våra förslag tar sin utgångspunkt i det faktum att det sedan mycket länge funnits – och alltjämt finns – tydliga bindningar och starka ömsesidiga intressen mellan högskolorna och de obligatoriska stu- dentsammanslutningarna. Studentkårerna skall självständigt bevaka och kritiskt granska utbildningen och därmed bidra till en hög utbildningskvalitet. De är föreskrivna i lag och förordning och de kan inte upplösas genom medlemsbeslut. De är förvaltningsrepresentationer för alla studen- ter och de är inte självstyrande föreningar. Utifrån dessa utgångspunkter lägger vi fram ett förslag till re- formerat obligatorium. Våra förslag stärker enskilda studenters in- flytande och rättssäkerhet och stärker legitimiteten hos studentkårer, nationer och de särskilda studentföreningarna. Detta lägger en stabil grund för en högkvalitativ högre utbildning. Studentkårernas syfte och ändamål skall vara att bevaka och bidra till att utveckla studenternas utbildning och deras arbets- och allmänna studiemiljö samt värna studenternas rättigheter. Den obligatoriska kåravgiften får finansiera endast denna verksamhet. Verksamhet som faller utanför får finansieras på frivillig basis. Varje enskild student ges rätt att överklaga ett beslut fattat av studentkåren. Beslutet skall upphävas om det tillkommit i strid mot studentkårens stadga eller om det strider mot studentkå- rens syfte och ändamål. Överklagandet skall göras till från det att beslutet givits till känna. får i uppdrag att granska studentkårernas verk- samhet. Syftet är att bidra till studentkårernas kvalitetsutveckling samt att tillse att studentkårerna följer den nya förordningen om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar vid universitet och högskolor. Studentkårerna fastställer en kåravgift per högskolepoäng. Stu- denten betalar x antal kronor per poäng till den studentkår eller de studentkårer som är verksamma på de lärosäten där studen- ten är registrerad. Nationer och särskilda studentföreningar: Nationerna och de särskilda studentföreningarnas ändamål är att för de studenter som tillhör sammanslutningen erbjuda so- ciala och kulturella aktiviteter samt att verka för att studenterna skaffar sig erfarenheter och färdigheter som ett komplement till studierna. I detta syfte äger nationerna och de särskilda studentföre- ningarna rätt att upplåta bostäder och lokaler åt studenter som tillhör sammanslutningen. Varje enskild student ges rätt att överklaga ett beslut fattat av nationer eller särskilda studentföreningar. Beslutet skall upphä- vas om det tillkommit i strid mot stadga eller strider mot na- tioners eller särskilda studentföreningars syfte och ändamål. Överklagandet skall göras till lärosätets styrelse från det att beslutet givits till känna. Den student som väljer att inte ta del av en nations eller sär- skild studentförenings aktiviteter skall ha rätt att betala en re- ducerad avgift. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om studentkårer, na- tioner och särskilda studentföreningar vid statliga universitet och högskolor samt om skyldighet att tillhöra sådana sammanslut- ningar. Denna förordning omfattar inte sådan utbildning som avses i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. 2 § Med högskolor avses i fortsättningen både universitet och hög- skolor, om inte något annat anges. 3 § Med studentkår avses en sådan studentsammanslutning vid en högskola som högskolans styrelse efter särskild ansökan har god- känt som studentkår enligt 2 kap. 13 §. Om det finns särskilda skäl, får det finnas mer än en studentkår vid samma högskola. 4 § Med nation och särskild studentförening avses en sådan nation och särskild studentförening som studerande var skyldiga att till- höra enligt de föreskrifter som gällde före , enligt förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Med nation och särskild studentförening avses också nation och särskild studentförening som helt eller delvis har ersatt en sådan förening som sägs i första stycket. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid 5 § Om en student inte söker inträde i sådan studentkår, nation eller särskild studentförening som studenten är skyldig att tillhöra enligt 2 kap. 4 och 5 §§ och 3 kap. 4 § eller låter bli att betala avgift enligt 2 kap. 7 § och 3 kap. 7 §, får högskolans styrelse besluta att studenten skall avstängas från undervisning och prov till dess stu- denten har uppfyllt sina skyldigheter. Styrelsen får även besluta att kurs- och examensbevis eller bevis om doktorsexamen inte får lämnas ut till en student förrän avgift enligt 2 kap. 7 § och 3 kap. 7 § har betalats. 1 § En studentkår skall bevaka och bidra till att utveckla studenter- nas utbildning, arbetsmiljö och allmänna studiesituation samt värna studenters rättigheter. 2 § En studentkår skall vara demokratiskt uppbyggd. 3 § skall granska kvaliteten i studentkårernas verk- samhet. 4 § Den som studerar vid en högskola skall tillhöra den studentkår som finns vid högskolan. 5 § Om det finns flera studentkårer vid en högskola, skall studen- ten tillhöra den studentkår som kårerna kommer överens om. Kan kårerna inte enas, bestämmer högskolans styrelse vilken kår stu- denten skall tillhöra. 6 § skall pröva frågor om enskilda studenters tillhörighet i sådan studentkår som finns vid högskolan. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid 7 § Studentkårer får ta ut obligatoriska och frivilliga avgifter av de studenter som tillhör studentkåren. Den obligatoriska avgiften får användas endast för att bedriva verksamhet i enlighet med 2 kap. 1 §. 8 § En studentkår skall fastställa den obligatoriska kåravgiften per poäng enligt högskoleförordningen (1993:100) 6 kap. 2 §. Den obligatoriska avgiften som skall betalas av studenten baseras på omfattningen av utbildning som studenten tar del i vid högskolan. 9 § En studentkår får inte begränsa rättigheter som följer av kårens uppdrag enligt 2 kap. 1 § för student som har betalat den obligato- riska avgiften till kåren. 10 § får föreskriva att sådana avgifter som avses i 2 kap. 7 § skall betalas före en viss tidpunkt. 11 § För en studentkår skall det finnas stadgar och en styrelse. Stadgarna skall antas av sammanslutningen. 12 § I stadgarna skall det finnas bestämmelser om 3.rätt till inträde i och utträde ur sammanslutningen, 4.avgifter till sammanslutningen, 5.hur sammanslutningens beslut skall ges till känna, och 6.rätt för att undanröja beslut i enlighet med 2 kap.19 §. 13 § En studentkår måste vara godkänd av högskolans styrelse. En studentsammanslutning som vill ansöka hos högskolans sty- relse om att vara studentkår skall bifoga sina stadgar och de övriga handlingar som sammanslutningen vill åberopa i ärendet. I samband med att högskolans styrelse godkänner en student- sammanslutning som studentkår skall styrelsen godkänna de be- stämmelser i sammanslutningens stadgar som avses i 2 kap. 12 §. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid Om en studentkår ändrar sådana bestämmelser som har fast- ställts enligt tredje stycket, skall de nya bestämmelserna godkännas av högskolans styrelse. Godkänns inte ändringen, skall studentkå- ren utan dröjsmål och stadgeenligt framlägga en ny stadgeändring för högskolans styrelse. Om någon ny stadgeändring inte läggs fram inom rimlig tid eller om inte heller det nya förslaget kan god- tas, får högskolans styrelse besluta att sammanslutningen skall upp- höra att vara en studentkår. 14 § Om inte något annat är föreskrivet skall en studentkår vid en högskola utse och entlediga företrädare för studenterna i de organ vid högskolan där företrädare för studenterna har rätt att ingå. Om det finns flera studentkårer vid en högskola, får de uppgifter som avses i första stycket fullgöras på det sätt kårerna kommer överens om. Kan kårerna inte enas, bestämmer högskolans styrelse vilken eller vilka kårer som skall fullgöra uppgifterna. Överklagande av studentkårs beslut 15 § Varje student som tillhör en studentkår har rätt att få ett beslut fattat av studentkåren prövat genom att överklaga det hos . 16 § Ett beslut överklagas skriftligt och skall ges in till för högskolan. I sina klagomål skall klaganden ange vil- ket beslut som överklagas och de omständigheter som denne stöder sitt överklagande på. 17 § Överklagandet skall ha kommit in till från den dag då det tillkännagavs att protokollet över beslutet justerats. 18 § Om överklagandet före klagotidens utgång har kommit in till lärosätet eller studentkåren i stället för till skall överklagandet ändå prövas. 19 § Ett överklagat beslut skall upphävas, om 1.beslutet tillkommit i strid med studentkårens stadga, 2.beslutet strider mot det ändamål som anges i 2 kap. 1 § eller mot bestämmelsen i 2 kap. 7 §. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid får inte sätta något annat beslut i det överklagade beslutets ställe. 20 § Vid prövningen av överklagandet får inte andra omständighe- ter beaktas än sådana som klaganden har hänvisat till före klagoti- dens utgång. 21 § Om ett beslut har upphävts genom ett avgörande som har vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall det or- gan som har fattat beslutet se till att verkställigheten rättas i den utsträckning som det är möjligt. Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 1 § Nationernas och de särskilda studentföreningarnas ändamål är att för de studenter som tillhör sammanslutningen erbjuda sociala och kulturella aktiviteter samt att ge erfarenheter och färdigheter som ett komplement till studierna. 2 § I detta syfte äger nationerna och de särskilda studentförening- arna rätt att, åt dem som tillhör sammanslutningen, upplåta bostä- der och lokaler. 3 § En nation och en särskild studentförening skall vara demokra- tiskt uppbyggd. 4 § Den som studerar vid en högskola skall tillhöra sådan nation eller särskild studentförening som finns vid högskolan och som den studerande hade varit skyldig att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde före , enligt förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Om två eller flera sådana sammanslut- ningar går upp i en ny sammanslutning skall skyldigheten i stället avse denna. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid 5 § Skyldighet att tillhöra en nation eller en annan studentförening gäller inte sådan student som 1.bedriver studier för vilka det före inte fanns någon skyldighet att tillhöra en nation eller en an- nan studentförening, 2.bedriver studier som närmast motsvarar studier för vilka det före inte fanns någon skyldighet att tillhöra en nation eller en annan studentförening, eller 3.tar del i utbildning som anordnas av högskolan på någon an- nan ort än högskoleorten. 6 § skall pröva frågor om enskilda studenters tillhörighet i sådan nation eller särskild studentförening som finns vid högskolan. 7 § En nation och en särskild studentförening får ta ut avgifter av de studenter som tillhör sammanslutningen. 8 § Den student, som enligt 3 kap. 4 § är skyldig att tillhöra nation eller särskild studentförening, och som väljer att inte ta del av en nations eller särskild studentförenings aktiviteter skall ha rätt till passiv tillhörighet i nationen eller studentföreningen mot enbart administrativ avgift. 9 § För nationerna och de särskilda studentföreningarna skall det finnas stadgar och en styrelse. Stadgarna skall antas av sammanslut- ningen och godkännas av högskolans styrelse. 10 § I stadgarna skall det finnas bestämmelser om 3.rätt till inträde i och utträde ur sammanslutningen, 4.avgifter till sammanslutningen, 5.hur sammanslutningens beslut skall ges till känna, och internt kunna överprövas, samt Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid 6. rätt för högskolans styrelse att undanröja beslut i enlighet med 3 kap. 12 §. 11 § Om en nation eller en särskild studentförening ändrar sådana bestämmelser i stadgarna som avses i 3 kap 9 §, skall ändringen godkännas av högskolans styrelse. Godkänns inte ändringen, skall sammanslutningen utan dröjsmål och stadgeenligt framlägga en ny stadgeändring för högskolans sty- relse. Om någon ny stadgeändring inte läggs fram inom rimlig tid eller om inte heller det nya förslaget kan godtas, får högskolans styrelse besluta att studenterna inte längre skall vara skyldiga att tillhöra sammanslutningen. 12 § Har en nation eller särskild studentförening fattat ett beslut som uppenbart strider mot sammanslutningens ändamål enligt 3 kap 1 § eller som har tillkommit i strid med 3 kap 8 § eller sam- manslutningens stadgar, skall beslutet efter skriftlig begäran av stu- dent som tillhör sammanslutningen undanröjas av högskolans sty- relse. Begäran skall ha inkommit till högskolans styrelse från den dag beslutet gavs tillkänna. Beslut av högskolans styrelse enligt första stycket får inte över- klagas. Denna förordning träder i kraft . Kort om studentsammanslutningarnas tillkomst Efter förebilder som sedan medeltiden fanns vid stora europeiska universitet bildades vid universiteten i och student- nationer . Universiteten utsåg inspektorer för nationerna. är det obligatoriskt för studenterna att tillhöra en nation vid dessa universitet. De första studentkårerna och fakultetsföreningarna tillkom . I det statliga regelverket nämns student- kårerna första gången universitetsstatuter. De sågs då som ett utflöde ur nationerna, vilka tillsammans bildade student- kåren. fick studentkårerna en mer självständig ställning. Det föreskrevs då att medlemskap i nation eller fakultetsförening tillika innebar medlemskap i studentkåren och att studentkåren fick rät- ten att besluta om avgifter för sin verksamhet. därefter – 1964 – fick studentkåren i universitetsstadgan en helt självständig ställning. I samband med detta blir det i stu- dentkåren som skyldigheten att tillhöra en studerandesammanslut- ning i första hand skall fullgöras. En student skall vara medlem i studentkår och i förekommande fall dessutom i nation eller i fa- kultetsförening. tillsattes den första utredningen om skyldigheten att tillhöra en studentkår, . Den hade främst i uppgift att kartlägga studentsammanslutningarnas verk- samhet och kostnader i anslutning till dessa. I betänkandet Stu- dentsammanslutningarnas verksamhet (DsU 1973:7–8) redovisade utredningen sina fakta och analyser. det obligatoriska medlemskapet var en viktig förutsättning för en verksamhet på den aktuella ambitionsnivån. Alternativet vore bety- dande statsbidrag. Utredningen lades aldrig till grund för någon proposition. tillkallades med uppgift att pröva om det beträffande just universitets- och högskolestude- rande föreligger särskilda skäl för en obligatorisk anslutning till fackliga sammanslutningar eller för andra former för samhällelig reglering av eller stöd till sådana sammanslutningar. Kommittén föreslog i betänkandet Kårobligatorium? (SOU 1976:14) att obligatoriet skulle avskaffas . Dock ansågs det värdefullt att bibehålla sammanslutningarnas verksamhet på en oförändrad ambitionsnivå, varför kommittén menade att en avgiftsskyldighet tills vidare skulle gälla. En mer var- aktig lösning på frågan förutsattes åstadkommas genom överenskommelser mellan stat, berörda studentsammanslutningar, kommuner och landsting. I propositionen 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan ansåg föredragande statsråd att obligatoriet på före- ningsrättsliga grunder var principiellt förkastligt och att det obli- gatoriska medlemskapet därför borde avskaffas. Men detta skulle kunna ske först på grund av bland annat långtgående för- mögenhetsrättsliga konsekvenser, vilka måste lösas genom över- läggningar mellan berörda parter. Dock skulle inga nya högskole- utbildningar (efter ) omfattas av obligatoriet. anslöt sig till denna uppfattning och antog lagen (1977:219) om obligatoriska studerandesammanslutningar. För- ordningen (1977:401) om obligatoriska studerandesammanslut- ningar utfärdades i anslutning till lagen. Parallellt med vad som nämnts arbetade fri- och rät- tighetsutredning vars förslag låg till grund för regeringsformens nu gällande bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. Där uttalade regeringen att bestämmelsen om negativ föreningsfrihet inte berörde reglerna om kårobligatoriet, eftersom dessa inte kunde betraktas som åskådningssammanslutningar (prop. 1975/76:209). anslöt sig till detta synsätt. Kårobligatoriets förenlighet med konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande frihe- terna prövades också senare . Europakommissio- nens ställningstagande var att de obligatoriska studentsammanslut- ningarna i inte kan betraktas som yrkessammanslutningar