sou · GUB397 · 2007-01-01 00:00:00 — Där stadgas bl.a. att i avtalet skall fastställas huvudinnehållet i ordningen för medverkan, inklusive i förekommande fall uppgifter om det antal ledamöter i SE-bolagets förvaltnings- eller tillsyns- organ som arbetstagarna har rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa, vilka förfaranden som skall användas när ledamöterna väljs, utnämns, föreslås eller avvisas av arbetstagarna och deras rättig- heter, om parterna under förhandlingar beslutar att upprätta en ordning för medverkan. Dessutom skall avtalets ikraftträdandedag och löptid fastställas liksom de fall i vilka avtalet bör omförhandlas och omförhandlingsförfarandet. I artikel 16.3 c görs en hänvisning till SE-direktivets artikel 5. Där anges att förhandlingsperioden börjar löpa så snart det sär- skilda förhandlingsorganet är inrättat och får pågå under sex måna- Direktivet om gränsöverskridande fusioner Parterna får gemensamt besluta att förlänga förhandlingstiden så att den sammanlagt omfattar längst . Artikel 16.3 d hänvisar till artikel 6 i SE-direktivet. I den artikeln stadgas att förhandlingsförfarandet enligt artiklarna 3–5 i samma direktiv skall regleras av lagstiftningen i den medlemsstat där europabolaget skall ha sitt säte, om inte annat särskilt föreskrivs i direktivet. I artikel 16.3 e görs en hänvisning till delar av artikel 7 i SE- direktivet, dock med den justeringen att den i artikel 7.2 första stycket led b angivna procentsatsen skall höjas till 33 1/. Enligt artikel 7.1 skall medlemsstaterna fastställa referensbe- stämmelser för arbetstagarinflytande som skall uppfylla de bestäm- melser som anges i bilagan till SE-direktivet. Referensbestämmel- serna i lagstiftningen i den medlemsstat där europabolaget skall ha sitt säte skall gälla för registreringen av fusionen om antingen a)parterna är överens om detta, eller b)inget avtal har ingåtts inom tidsfristen och ‒de deltagande bolagens behöriga organ beslutar att godta att referensbestämmelserna skall tillämpas i europabolaget och alltså fortsätter med registreringen av fusionen och ‒det särskilda förhandlingsorganet inte beslutat att avstå från förhandlingar. Vidare skall enligt SE-direktivets artikel 7.2 första stycket led b referensbestämmelserna för medverkan i den medlemsstat där europabolaget skall vara registrerat vara tillämpliga endast ‒om regler om medverkan omfattade (33 1/enligt direktivet om gränsöverskridande fusioner) av arbetstagarna i de deltagande bolagen, eller ‒om regler om medverkan fanns i något deltagande bolag men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i dessa bolag (33 1/enligt direktivet om gränsöver- skridande fusioner) och förhandlingsdelegationen beslutar att rätt till medverkan skall finnas. Vidare följer av artikel 7 att om det inom de olika deltagande bolagen fanns mer än en form av medverkan skall det särskilda för- handlingsorganet besluta vilken form som skall införas i europa- bolaget. Medlemsstaterna får fastställa bestämmelser som skall Direktivet om gränsöverskridande fusioner tillämpas om inget sådant beslut har fattats för ett europabolag som är registrerat inom statens territorium. Medlemsstaterna får vidare föreskriva att referensbestämmel- serna i del 3 i bilagan inte skall tillämpas i de fall då europabolag bildas genom fusion. Artikel 16.3 f hänvisar till artiklarna 8, 10 och 12 i SE-direktivet. Vidare görs i en hänvisning till SE-direktivets bestämmelse i artikel 13.4. I artikel 8 SE-direktivet finns bestämmelser om sekretess. Enligt punkten 1 skall medlemsstaterna fastställa att ledamöter i det särskilda förhandlingsorganet eller i representationsorganet samt de experter som biträder dem inte skall ha rätt att röja någon informa- tion som de fått i förtroende, inte heller efter utgången av mandat- perioden. Enligt punkten 2 skall varje medlemsstat se till att det tillsyns- och förvaltningsorgan som är etablerat inom dess territo- rium inte skall vara förpliktat att lämna information, när detta uti- från objektiva kriterier allvarligt skulle skada eller vara till förfång för verksamheten. En medlemsstat får göra en sådan befrielse bero- ende av ett administrativt eller rättsligt förhandstillstånd. Enligt punkten 3 får medlemsstaterna fastställa särskilda bestämmelser för europabolag inom sitt territorium som huvudsakligen ägnar sig åt opinionsbildande verksamhet med avseende på information och meningsyttringar, förutsatt att sådana bestämmelser redan finns i den nationella lagstiftningen. Enligt punkten 4 skall medlems- staterna införa administrativa eller rättsliga förfaranden för fall då bolagen kräver sekretess eller inte lämnar information enligt punk- terna 1–3. Sådana förfaranden får omfattas av sekretesskydd. I artikel 10 SE-direktivet föreskrivs att arbetstagarrepresentan- ter, som utför uppgifter enligt direktivet, skall ha rätt till samma skydd och garantier som arbetstagarrepresentanter har enligt natio- nell lagstiftning i det land där de är anställda. De skall vidare ha rätt till lön för tid då de på grund av uppdrag enligt direktivet måste vara borta från arbetet. Enligt artikel 12 punkten 1 SE-direktivet skall varje medlemsstat se till att arbetsgivare och arbetstagare uppfyller sina skyldigheter enligt direktivet oavsett om europabolaget har sitt säte inom statens territorium eller inte. I punkten 2 sägs att medlemsstaterna skall föreskriva lämpliga åtgärder om direktivet inte följs. De skall säkerställa att det finns administrativa och rättsliga förfaranden för att se till att de skyldigheter uppfylls, som följer av direktivet. Direktivet om gränsöverskridande fusioner I artikel 13.4 SE-direktivet förskrivs att medlemsstaterna, för att bevara i punkten 13.3 samma artikel närmare angivna rättigheter, får vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att strukturen på arbetstagarrepresentationen i deltagande bolag som upphör att vara separata juridiska personer, bibehålls efter registreringen av ett europabolag. Artikel 16.3 h hänvisar till del 3 led b i bilagan till SE-direktivet. Bilagan innehåller de referensbestämmelser som nämns i artikel 7 i SE-direktivet och som reglerar arbetstagarinflytandet när parterna inte kan eller vill träffa något avtal och det särskilda förhandlings- organet inte fattat beslut att inte inleda eller avbryta pågående för- handlingar. Referensbestämmelserna består av tre delar. Del 1 inne- håller regler om sammansättningen av arbetstagarnas represen- tationsorgan och del 2 referensbestämmelser om information och samråd. Del 3 innehåller referensbestämmelser för medverkan. Del 3 led a tar sikte på situationer där europabolag bildas genom ombildning och del 3 led b på bildandet av europabolag i övriga fall. I artikel 16.3 h görs alltså en hänvisning endast till bestäm- melserna i del 3 led b i bilagan dvs. till de bestämmelser för med- verkan som tar sikte på fusionsfallen. Enligt dessa bestämmelser har arbetstagarna i europabolaget, dess dotterbolag och driftsenhe- ter rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som är lika stort som den högsta andel som tillämpades för de deltagande bolagen före registreringen av europabolaget. Representationsorganet skall besluta hur platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika länder eller om det sätt på vilket arbets- tagarna i ett europabolag får föreslå eller avvisa ledamöter i dessa organ. Fördelningen skall ske i enlighet med den andel arbetstagare i europabolaget som är anställda i varje medlemsstat. Om arbets- tagare från en eller flera medlemsstater inte omfattas av propor- tionalitetskriteriet, skall representationsorganet utnämna en av ledamöterna från en sådan medlemsstat, i första hand från den medlemsstat där europabolaget har sitt säte om det är lämpligt. Varje medlemsstat får fastställa hur de platser som tilldelats dess arbetstagare i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall fördelas. Alla ledamöter som väljs, utnämns eller föreslås av represen- tationsorganet, eller i förekommande fall, av arbetstagarna till europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan skall vara fullvär- Direktivet om gränsöverskridande fusioner diga ledamöter av dessa organ med samma rättigheter och skyldig- heter som de ledamöter som företräder aktieägarna. Artikel 16.4–16.7 Direktivet om gränsöverskridande fusioner innehåller utöver nyssnämnda hänvisningar till SE-direktivet vissa särregler. Enligt artikel 16.4 a skall medlemsstaterna ge de relevanta organen i de fusionerande bolagen befogenhet att utan föregående förhandlingar välja att direkt omfattas av de referensbestämmelser för medverkan enligt lagstiftningen i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte och iaktta dessa bestämmelser för registreringen. Härutöver skall medlemsstaterna ge det särskilda förhandlings- organet rätt att med två tredjedels majoritet som företräder minst två tredjedelar av arbetstagarna däribland rösterna från de leda- möter som representerar arbetstagare i minst två medlemsstater, besluta att inte inleda förhandlingar eller avsluta förhandlingar som redan inletts och att iaktta de gällande bestämmelser om med- verkan i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte (artikel 16.4 b). Vidare får medlemsstaterna, i de fall referensbestämmelserna för medverkan gäller efter föregående förhandlingar och utan hinder av dessa bestämmelser, besluta att begränsa andelen ledamöter som skall representera arbetstagarna i förvaltningsorganet i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen. Om antalet ledamöter som representerar arbetstagarna i ett av de fusionerande bolagen utgjorde minst en tredjedel av förvaltnings- eller tillsyns- organet får begränsningen dock aldrig leda till en lägre andel leda- möter som företräder arbetstagarna i förvaltningsorganet än en tredjedel (artikel 16.4 c). Enligt artikel 16.5 medför en utvidgning av rätten till medverkan till anställda i en annan medlemsstat inte någon skyldighet för de medlemsstater som väljer att göra detta att beakta dessa arbets- tagare när de beräknar den tröskel för arbetsstyrkans storlek som ger rätt till medverkan enligt den nationella lagstiftningen. I artikel 16.6 anges att om minst ett av de fusionerande bolagen omfattas av ett system för arbetstagares medverkan och det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall omfat- Direktivet om gränsöverskridande fusioner tas av ett sådant system skall bolaget ha en rättslig form som med- ger rätt till medverkan. Slutligen stadgar artikel 16.7 att om det bolag som uppstår omfattas av ett system för arbetstagares medverkan så skall bolaget vidta åtgärder för att säkerställa att arbetstagarnas rätt till med- verkan skyddas vid eventuella därpå följande inhemska fusioner efter det att den gränsöverskridande fusionen har trätt i kraft genom att i tillämpliga delar tillämpa bestämmelserna i direktivets artikel 16. I svensk rätt finns bestämmelser om medverkan i lagen om sty- relserepresentation för de privatanställda, lagen om arbetstagarin- flytande i europabolag och lagen om arbetstagarinflytande i europa- kooperativ. I detta avsnitt lämnas till att börja med en kortfattad redogörelse för lagen om styrelserepresentation. Därefter ges en presentation av lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Eftersom direktivet om gränsöverskridande fusioner till stor del hänvisar till bestämmelser i direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag (SE-direktivet) som ligger till grund för bestämmelserna i lagen om arbetstagarinfly- tande i europabolag och ett flertal av de bestämmelser vi har att genomföra har sin motsvarighet i den lagen, har lagen i sin helhet bifogats betänkandet, se bilaga 4. Bestämmelserna i lagen om arbets- tagarinflytande i europakooperativ är utformade efter mönster av lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Vårt direktiv reglerar endast medverkan. Bestämmelser i annan lagstiftning om andra former av arbetstagarinflytande berörs såle- des inte av direktivet. I avsnittet redovisas kort vissa bestämmelser i lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) och lagen om euro- peiska företagsråd. Avslutningsvis behandlas förtroendemanna- lagen. Lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda syftar till att genom styrelserepresentation ge de anställda insyn och inflytande på företagets verksamhet (1 §). Syftet skall tillgodo- ses på representativ väg. avses aktiebolag, bank, hypo- teksinstitut, försäkringsbolag och ekonomisk förening samt vissa europakooperativ (2 § första stycket). Lagen är inte tillämplig på europabolag (1 a §). På europakooperativ kan den alltså vara tillämplig om vissa förutsättningar föreligger (1 b §). avses i lagen svenska juridiska personer som enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen, sparbankslagen, lagen om med- lemsbanker, försäkringsrörelselagen eller lagen om ekonomiska föreningar är moderföretag och dotterföretag i förhållande till var- andra eller ett företag som enligt 9–12 §§ lagen (1996:359)om euro- peiska företagsråd utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag och de företag över vilka detta inflytande utövas (2§). Lagens koncerndefinition hänvisar alltså till de koncerndefinitioner som ges i de respektive lagarna, men utesluter från sitt tillämp- ningsområde de företag som inte är juridiska personer. En arbets- tagare hos ett kommittent- eller moderföretag, som är stadig- varande verksam i ett kommissionärs– eller dotterföretag utan att vara anställd där, skall vid tillämpningen av lagen betraktas som anställd även i kommissionärs- eller dotterföretaget 3 § . Rätten till styrelserepresentation regleras i 4 och 5 §§. Enligt 4 § har de anställda i ett företag som under det senast förflutna räken- skapsåret här i landet har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbets- tagare rätt till två ledamöter i styrelsen och en suppleant för varje sådan ledamot. Om företaget bedriver verksamhet inom skilda branscher och under det senast förflutna räkenskapsåret här i landet har sysselsatt i genomsnitt 1 000 arbetstagare har arbetsta- garna rätt till tre ledamöter och en suppleant för varje sådan leda- mot. Antalet arbetstagarrepresentanter i styrelsen får dock inte överstiga antalet övriga ledamöter i styrelsen. Om företaget är ett moderföretag skall beräkningen av anställda avse koncernen som helhet och rätten till styrelserepresentation skall tillkomma samtliga anställda inom koncernen. Av koncern- definitionen i 3 § följer att enbart arbetstagare i svenska juridiska personer skall beaktas vid beräkningen och att det enbart är dessa arbetstagare som får rätt till representation. När arbetstagarleda- möterna har utsetts, förändras inte de anställdas rätt till styrelsere- presentation , om antalet anställda eller antalet övriga styrelseledamöter minskar (5 §). Om ett europakooperativ flyttar sitt säte till och arbets- tagarnas rätt till inflytande inte omfattas av lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ, skall minst samma rätt till arbetstagarinflytande gälla som innan europakooperativet flyttade sitt säte (4 a §). Beslut om att inrätta styrelserepresentation för de anställda fattas av en lokal arbetstagarorganisation som är bunden av kollek- tivavtal i förhållande till företaget. Om företaget är ett moderföre- tag fattas det av arbetsorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till ett företag i koncernen. Den eller de lokala arbetstagarorganisationer som är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget eller företag inom koncer- nen utser tillsammans eller var för sig arbetstagarrepresentanter i styrelsen (7 §). Kan organisationen inte enas om vilka arbetstagar- representanter som skall utses, ges i lagen föreskrifter om hur rätten att utse ledamöter skall fördelas mellan organisationerna (8 §). Lokala arbetstagarorganisationer som tillhör samma huvudor- ganisation skall vid tillämpning av reglerna anses som en huvudor- ganisation. Med huvudorganisation avses t.ex. LO och PTK. Om det vid ett företag finns flera lokala organisationer som tillhör LO och flera som tillhör PTK, skall vid tillämpning av reglerna LO- organisationerna betraktas som en organisation och PTK-organisa- tionerna som en organisation. Rätten att utse arbetstagarrepresen- tanter fördelas olika mellan organisationerna beroende på hur stor andel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna dessa organisa- tioner har. Arbetstagarrepresentanterna bör utses bland de anställda vid före- taget eller i fråga om moderföretag, vid koncernen (9 § första stycket). Regeln utgör en rekommendation och har alltså ingen rättslig bety- delse. Den innebär att även t.ex. arbetstagare verksamma i utlandet kan utses om den aktuella organisationen skulle anse det lämpligt. Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilt tillstånd utses den som i sådan egenskap tillhör ett annat företags styrelse, om inte företagen medger det eller de ingår i samma koncern. Tiden för en arbetstagares uppdrag bestäms av den fackliga organisation som utser honom. Mandatperioden får dock inte vara längre än fyra räkenskapsår (10 §). En arbetstagarrepresentant intar i likhet med övriga styrelse- representanter en förtroendeställning i förhållande till den som har utsett honom. Detta medför att han oberoende av mandattidens längd kan kvarstå i styrelsen enbart så länge han har sin uppdrags- givares förtroende. Om inte annat följer av lagen om styrelserepresentation skall samma regler gälla för arbetstagarrepresentanternas ställning, upp- gifter, ansvar m.m. som enligt annan lag eller författning gäller för övriga ledamöter i styrelsen (11 §). Det materiella innehållet i arbetstagarrepresentanternas uppdrag bestäms alltså huvudsakligen genom de huvudförfattningar som reglerar respektive företags- form. Den som är suppleant för en arbetstagarledamot har rätt att när- vara och yttra sig vid styrelsens sammanträden och vid företagets stämma även om ledamoten är närvarande (12 §). En av arbetsta- garrepresentanterna får närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtill utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget (13 §). Arbetstagarrepresentanterna får inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal, stridsåtgärder eller andra frågor där en facklig organisation på arbetsplatsen har ett väsentligt intresse som kan strida mot företagets (14 § första stycket). Om ett före- tags verksamhet är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opi- nionsbildande ändamål har arbetstagarrepresentanterna inte rätt att delta i ett beslut som gäller verksamhetens mål och inriktning (14 § andra stycket). Brott mot lagen är skadeståndssanktionerade (15–16 §). Skade- ståndsbestämmelserna har utformats efter mönster av skadestånds- bestämmelser i annan arbetslagstiftning. Reglerna innebär att arbets- givare eller arbetstagarorganisation som bryter mot lagen skall betala skadestånd. Skadeståndet kan avse ersättning för förlust som upp- kommer (ekonomiskt skadestånd) och för den kränkning som lag- brottet innebär (allmänt skadestånd). Om det är skäligt kan skade- ståndet sättas ned eller falla bort. I 17 § stadgas om möjlighet att göra undantag från lagen. En för- utsättning för detta är dels att styrelserepresentation för de anställda skall medföra väsentlig olägenhet för företaget, dels skall olägenheten inte kunna undanröjas på annat sätt. Olägenheten skall ha sin grund i att antingen styrelsen har en på visst sätt balanserad sammansättning eller att särskild röstmajoritet krävs för styrelsens beslut. Frågor om undantag från lagen prövas av relserepresentationsfrågor. Denna nämnd har ytterligare en upp- gift, nämligen att pröva frågor om tillstånd för en arbetstagarrepre- sentant att få tillhöra flera företags styrelser. Nämndens beslut får inte överklagas(19 §). I övrigt gäller i mål om tillämpning av lagen, i den mån tvisten avser förhållandet mellan företaget och de anställda, lagen om rätte- gången i arbetstvister (19 §). 3.3Lagen om arbetstagarinflytande i europabolag I samband med att europabolag, en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i form av aktiebolag, skapades inom EU (rådets förordning nr 2157/2001) reglerades frågan om arbets- tagarinflytandet i sådana bolag genom direktivet 2001/86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarin- flytande (SE-direktivet). Ett europabolag kan bildas på olika sätt bl.a. genom fusion. Vidare kan två eller flera bolag bilda ett holdingbolag eller ett dotterbolag i form av ett europabolag. Det är också möjligt att ombilda ett publikt aktiebolag till ett europabolag. Slutligen kan ett europabolag själv bilda ett eller flera dotterbolag i form av euro- pabolag. SE-direktivet reglerar förutom arbetstagares rätt till medverkan även arbetstagarinflytande i form av information och samråd. Det har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:559) om arbetsta- garinflytande i europabolag. Arbetstagarinflytandet kommer till stånd genom att arbetstagar- organisationerna eller arbetstagarna i de berörda bolagen bildar en förhandlingsdelegation som förhandlar med de deltagande bolagen om arbetstagarinflytande i europabolaget. Förhandlingsdelegatio- nen företräder arbetstagarna i de deltagande bolagen och de be- rörda dotterbolagen och filialerna. I lagen ges detaljerade regler om hur förhandlingsdelegationen inrättas och hur platserna ska fördelas dels mellan arbetstagarna i de olika EES-staterna, dels mellan arbetstagarna i de olika bolag och filialer som finns i . Så snart en förhandlingsdelegation har inrättats ska förhand- lingar inledas mellan de deltagande bolagen och arbetstagarnas för- handlingsdelegation. Syftet med förhandlingarna är att fastställa en ordning för arbetstagarinflytandet i europabolaget. Förhandling- arna får pågå högst , men parterna får gemensamt besluta om att förlänga förhandlingsperioden till sammanlagt högst . Förhandlingsdelegationen får avstå från att inleda förhandlingar och avbryta pågående förhandlingar. Detta får dock inte ske om bolaget ska bildas genom ombildning och det finns en rätt till visst slag av arbetstagarinflytande i det bolag som ska ombildas. Om ett beslut har fattats om att avstå från eller avbryta förhandlingar, kan en förhandlingsdelegation sammankallas på nytt tidigast om vissa förutsättningar är uppfyllda. Vissa omröstningsregler gäller för förhandlingsdelegationen. Somliga beslut kräver kvalificerad majoritet, bl.a. ett beslut om att avstå från eller avbryta förhandlingar. Lagen innehåller också regler om formen för och innehållet i ett avtal om arbetstagarinflytande. Avtalet ska vara skriftligt. Det ska också ange om ett arbetstagarråd ska inrättas eller om en annan ordning för information och samråd ska gälla. Om ett arbetstagar- råd inrättas ska avtalet bl.a. ange rådets sammansättning och upp- gifter. I det fall att europabolaget bildas genom ombildning ska avtalet om arbetstagarinflytande föreskriva minst samma nivå för arbetstagarinflytandet som finns i det bolag som ska ombildas. I lagen ges också vissa referensregler som träder in om ett avtal inte träffas . Reglerna innebär bl.a. att ett arbetstagarråd ska inrättas antingen om parterna är överens om detta eller om förhandlingsperioden har löpt ut utan att ett avtal har träffats som uppfyller lagens krav. I motsvarande fall ska bestämmelser om medverkan tillämpas. Förutsättningen för rätt till sådan medverkan är antingen att parterna i förhandlingarna om arbetstagarinflytande är överens om det eller att europabolaget bil- dats på visst sätt och att arbetstagarna haft rätt till medverkan före bildandet. Om ett arbetstagarråd ska inrättas gäller regler för sammansätt- ningen som i huvudsak överensstämmer med reglerna för förhand- lingsdelegationen.