sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Det andra scenariet SKA Mindre risk syftar till att belysa konsekvenser av en omläggning av skogsskötseln till en lägre riskexponering för 8 och , Skogliga konsekvensanalyser 2003, rapport 2-2004, , 2004. Om stormen 2006:81 230 framför allt vindskador från framtida stormar. Det har studerats endast för . En variant på scenariet SKA Mindre risk – SKA Mindre risk – har också studerats. Skillnaden mellan de båda scenarierna är att i det senare återbeskogas en betydande del (2 resp. ) av den föryngringsavverkade arealen genom självföryngring med björk. Där förutsättningar finns, röjs lövträdsbestånd fram. I tabell 35.1 redovisas några resultat som beskriver skillnaden i skogsskötsel mellan de fyra scenarierna. Tabell 35.1 Några variabler som beskriver skogsskötseln i i fyra scenarier Beskrivande variabel SKA 03 Storm Mindre risk Mindre risk areal . Genomsnitt för perioden 20152104. 100-tal hektar 47 52 63 63 Areal gallring . Genomsnitt för perioden 20152104. 100-tal hektar 185 185 159 156 Areal föryngringsavverkning . Genomsnitt för perioden 20152104. 100-tal hektar 73 72 73 74 Ålder vid föryngringsavverkning 20152024 20452054 20952104 91 88 81 83 86 83 86 79 68 89 79 68 Volymmedelstam i avverkning. m³sk Första gallring 20452054 20952104 0,18 0,17 0,18 0,18 0,17 0,18 0,15 0,15 gallring 20452054 0,33 0,36 0,32 0,33 20952104 0,29 0,30 0,36 0,32 Föryngringsavverkning 20452054 0,53 0,54 0,44 0,43 20952104 0,49 0,47 0,44 0,37 Källa: Arealen röjning är större och arealen gallring mindre i Mindre risk och Mindre risk än i SKA 03 och Storm. Det hänger samman med att växttiderna successivt blir kortare . Den föryngringsavverkade arealen är nästan lika stor i alla scenarierna, vilket är något överraskande eftersom kortare växttider borde leda till en större areal i scenarierna Mindre risk och Mindre risk . Eftersom sena gallringar undviks blir förråden för föryngringsavverkning även fortsätt SOU 2006:81 Om stormen 231 ningsvis höga trots de kortare växttiderna. Detta leder till att arealen föryngringsavverkning inte blir så stor. Figur 35.1 Årlig hållbar avverkning för scenarierna Storm, Mindre risk och Mindre risk . (SKA 03 har utelämnats eftersom den hållbara avverkningen inte nämnvärt skiljer sig från scenariet Storm.) I björkscenariet sjunker den hållbara avverkningen successivt och fortsätter formodligen att sjunka efter hundraårsperiodens slut för att stabiliseras på en avsevärt lägre nivå än de övriga scenarierna. Mindre risk ger i jämförelse med Storm en sänkning av den hållbara avverkningen . I Mindre risk minskar den . Som nämnts ovan kommer sannolikt skillnaderna att förstärkas om man går ännu längre fram i tiden än . Granens andel av den hållbara avverkningen sjunker påtagligt på lång sikt i Mindre risk men framför allt i Mindre risk . Skillnaderna i hållbar avverkning mellan scenarierna Storm och Mindre risk beror huvudsakligen på att det dominerande trädslaget gran har hög tillväxt även vid ganska hög ålder, något som man inte kan dra nytta av när växttiderna kortas. rekommenderar att skogsbruket i ökad grad tillämpar kunskap om risker för vindskador i den praktiska skogsskötseln. Olika rådgivande organisationer bör därför tydligt informera skogsägarna om hur risker för vind- och snöskador kan minskas i samband med gallring och om vikten av röjning och tidig gallring för att skapa stormfasta bestånd. rekommenderar 0 1 2 3 4 5 2020 2030 2040 2050 2060 2070 2080 2090 2100 År Milj. m3sk Storm Mindre risk Mindre risk Om stormen 2006:81 232 myndigheten att forskning avseende risker för vindfällning genomförs, som grund för rådgivning till skogsbruket. För att underlätta för den enskilda skogsägaren att fatta beslut bör rådgivningen, enligt , bli tydligare avseende ekonomiska och andra nyttigheter och risker som olika alternativ inom skogsskötseln kan medföra. En variation i värderingar mellan olika skogsägare kan, enligt , förväntas leda till variation i fattade beslut och därmed en riskspridning sett till hela skogsbruket. avser att bidra till en förbättrad riskanpassning av skogsbruket genom att återkommande inventera omfattning och kvalitet på utförda röjningar och gallringar för att följa upp hur skaderisken utvecklas genom de röjnings- och gallringsprogram som skogsbruket tillämpar. 35.2.5 Krisberedskap samlade uppfattning är att skogsnäringens arbete efter stormen har gått mycket bra, särskilt med tanke på skadornas omfattning. Myndigheten pekar dock ut ett antal åtgärder att vidta för bättre beredskap framöver. () har haft uppdraget att sammanställa och analysera erfarenheter från stormen inom andra sektorer än skogsbruket. 9 KBM skriver att det svenska samhället i stort klarade av att hantera konsekvenserna av stormen . tangerades gränsen för hur stora kriser som samhällets aktörer gemensamt kan hantera. Krishanteringssystemet skulle haft svårt att klara ytterligare påfrestningar, exempelvis om stormen följts av ett försvårande väderomslag. Framgångsfaktorer för skogsnäringens arbete efter stormen har, enligt , varit bl.a. hög motivation och handlingskraft, nätverk, lokalkännedom, mobilisering av avverknings- och transportresurser samt väderleken. Motivation, handlingskraft och etablerade nätverk har oftast lett till snabbt, kraftfullt agerande från företag, politiker och offentliga sektorn. Väderleken var gynnsam efter stormen. Relativt med snö, en kylig och fuktig vår och en fuktig sommar har underlättat upparbetningen, bevarat virkeskvalitet, dämpat skadeinsekternas förökning och förhindrat skogsbränder. Den framtida beredskapen måste, enligt , dock vara så 9 , 2005. SOU 2006:81 Om stormen 233 god att den klarar även mindre gynnsam väderlek eller andra tillfälligheter som råkade underlätta arbetet. För att ytterligare förbättra den framtida krisberedskapen föreslås i rapporten bl.a. att , i likhet med andra myndigheter, tilldelas särskilda FoUmedel att användas akut vid omfattande skogsskador. Forskare och andra resurser kan då bli tillgängliga snabbare än vad som är fallet . föreslår dessutom att det sker en analys av de mer långsiktiga ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna av stormen för skogsbruket. rekommenderar bl.a. att beredskapsplaner tas fram över vem som ska göra vad vid olika kriser och hur samverkan mellan olika aktörer, både inom sektorn och med övriga samhället, bör ske. Arbetet bör vara klart . avser, enligt rapporten, att förbättra beredskapen genom att ta fram en plan som klargör ansvarsförhållanden inom myndigheten vid olika kriser och hur samverkan både inom myndigheten och med övriga samhället bör ske. I kontakt med skogsbruket kommer att diskutera hur skador på generell hänsyn i samband med framtida stormar kan minskas samt hur information och rådgivning om samrådsskyldighet och hänsynsregler kan utvecklas. 35.2.6 om stormen I sin årsskrift skriver att en generell bild av stormens effekter, byggd på rapportering av projekt , är att skogens kulturmiljövärden drabbades av stora skador. menar att det är ett exempel på hur människans val av metoder kan bidra till effekter på kulturmiljön. En pågående studie vid om stormens effekter på skogslandskapet, indikerar att antalet förstörda fornlämningar är mer omfattande i bestånd med gran än i områden med trädbestånd av blandad karaktär. En konsumtion som efterfrågar produkter från skogar med mer lövinslag kan därför få till effekt att framtida skador på fornlämningar minskar och att landskapets historiska strukturer bättre bevaras, anser . Skogar med olika former av höga naturvärden, till exempel nyckelbiotoper och skog i olika former av formellt skydd, drabbades av mindre skador än övrig skog, skriver . Om stormen 2006:81 234 35.2.7 Klimat- och sårbarhetsutredningen tillsatte en särskild utredare med uppgift att kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar.10 Utredaren ska bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. Den särskilde utredaren ska bl.a. föreslå åtgärder som minskar samhällets sårbarhet för såväl successiva klimatförändringar som för enstaka extrema väderhändelser. Av särskilt intresse är klimatförändringarnas påverkan på de areella näringarna och den biologiska mångfalden. I utredningsdirektiven konstateras det att de långsiktiga förutsättningarna för skogsbruket och svensk skogsindustri kan förändras väsentligt till följd av klimatförändringarna. Därför behöver exempelvis brukningsformerna inom skogsbruket analyseras och studeras. I direktiven konstateras det att fortlöpande analyserar på vilka sätt skogsskötsel och naturvård kan behöva anpassas till följd av framtida klimatförändringar och ökad risk för extrema väderhändelser. noteras att det inte har gjorts någon sammanhållen analys av de nya behov som uppstår och kostnader som en klimatförändring kan orsaka. Utredningen ska presentera sitt slutbetänkande . 10 Dir. 2005:80. 235 36 Konsekvensbedömningar 36.1 Konsekvensbedömningar enligt utredningens direktiv Enligt utredningens direktiv ska konsekvensbedömningar göras för samtliga förslag. Dessa ska omfatta en redovisning av de samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av förslagen samt av eventuella statsfinansiella effekter. Vidare ska föreslagens eventuella påverkan på skogsägarens äganderätt redovisas. För de förslag som har statsfinansiella effekter ska utredaren föreslå finansiering. 36.2 Konsekvensbedömningar enligt kommittéförordningen Enligt 1416 §§ kommittéförordningen ska varje statlig utredning genomföra vissa kostnadsberäkningar och konsekvensbedömningar.1 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet eller för sysselsättningen ska det redovisas i betänkandet. Detsamma gäller eventuella konsekvenser för offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Likaså ska konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen redovisas i betänkandet. 1 SFS 1998:1474. Konsekvensbedömningar SOU 2006:81 236 36.3 Skogspolitikens mål Skogsvårdslagens portalparagraf omformuleras och ges följande lydelse: Skogen är en förnybar resurs och en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning och bidrar till medborgarnas välfärd som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Förändringen av skogsvårdslagens (SVL) portalparagraf innebär främst ett förtydligande av det faktum att skogen är en förnybar resurs och att den ska bidra till medborgarnas välfärd. Förändringen bedöms i första hand få konsekvenser när nedan föreslagen översyn av föreskrifterna till SVL:s hänsynsparagraf är genomförd och beroende på utfallet av denna översyn. 36.4 Skog, klimat och energi ges i uppdrag att ta fram ett underlag om skogsskötsel som gagnar skogens roll som producent av råvara för bioenergiframställning, minskar utsläppen av växthusgaser från skog och skogsmark och/eller tillvaratar dess funktion som kolsänka. ges i uppdrag att tillsammans med SCB utveckla produktionen av trädbränslestatistik. En översyn genomförs av gränserna för fjällnära skog och svårföryngrad skog. 36.4.1 Underlag för skötsel Det underlag som föreslås ska tas fram av inom ramen för myndighetens ordinarie verksamhet. Kostnader för detta bör därför belasta myndighetens förvaltningsanslag. Förslaget bedöms inte ha några andra konsekvenser som det åligger utredningen att beakta. Konsekvenserna av det underlag som tas fram måste bedömas i särskild ordning. SOU 2006:81 Konsekvensbedömningar 237 36.4.2 Utvecklad trädbränslestatistik Utvecklingen av trädbränslestatistiken ska ske i samråd mellan SCB och . Förslaget hanteras inom ramen för respektive myndighets förvaltningsanslag. I övrigt har det inga konsekvenser av det slag som ska redovisa. 36.4.3 Översyn av gränserna för fjällnära och svårföryngrad skog Föreslagen gränsöversyn bör kunna genomföras av inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Förslaget får i sig inga konsekvenser av det slag som utredningen har att beakta. I översynen bör det ingå att göra en närmare konsekvensbedömning av eventuella förslag till förändringar av nämnda gränser. 36.5 Ökad virkesproduktion uppdras att, i samråd med skogssektorn, utarbeta en konkretisering av det övergripande produktionsmålet med avseende på virkesproduktion. Med utgångspunkt från det nya målet kompletteras de nu gällande kortsiktiga nationella sektorsmålen med ytterligare mål inriktade på ökad virkesproduktion uppdras att utarbeta en tydligare definition av vad som avses med utländska trädslag i skogsvårdslagstiftningen. 36.5.1 Mål för virkesproduktionen Förslaget är tänkt att utarbetas inom ramarna för den verksamhet som bedrivs i det nationella skogliga sektorsrådet. Därmed kan förslaget genomföras inom ramen för den skogliga myndighetens ordinarie anslag. Utgångspunkten för förslaget är att målet för virkesproduktion ska sättas till en sådan nivå att det inte äventyrar skogliga, eller andra, miljömål varför förslaget inte bedöms få miljömässiga konsekvenser. Konsekvensbedömningar SOU 2006:81 238 De samhällsekonomiska konsekvenserna av förslaget kan förväntas bli positiva eftersom en ökad produktion av virke bedöms vara en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling för skogsindustrin och andra värdekedjor där den skogliga virkesråvaran utgör basen. Dessa effekter kan kvantifieras först när målet för ökad virkesproduktion har formulerats. 36.5.2 Definition av utländska trädslag Förslaget bedöms inte få några konsekvenser inom de områden som utredningen har att beakta. 36.6 Röjning En röjningsplikt införs om inte det nationella sektorsmålet avseende röjning nås . Röjning har betydelse för samhällets tillgång till skoglig råvara och röjningens utförande kan därför komma att få samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Effekterna är i stor utsträckning beroende av hur åtgärderna utförs. Eftersom genomförandet av förslaget, liksom utformningen av den eventuella plikten, är beroende av måluppfyllelsen bedöms det inte vara möjligt att redovisa konsekvenser av förslaget. 36.7 Utarmning av biologisk mångfald nästa fördjupade utvärdering inväntas innan nya åtgärder för att hejda utarmningen av biologisk mångfald föreslås. Förslaget bedöms i detta skede inte få konsekvenser inom de områden som utredningen har att beakta. 36.8 Skogens vatten Skogsvårdslagens hänsynsparagraf (30 §) revideras så att även vatten- och markvårdens intressen beaktas. SOU 2006:81 Konsekvensbedömningar 239 Regeringen ger i uppdrag att revidera föreskrifterna till skogsvårdslagens hänsynsparagraf (30 §) så att de bättre tillgodoser vatten- och markvårdens intressen. Regeringen ger i uppdrag att genomföra en informationssatsning om vattnets roll i skogen och hur hänsyn kan och bör tas till vatten i samband med skogsbruk. 36.8.1 Tillägg till 30 § skogsvårdslagen Tillägget till skogsvårdslagens hänsynsparagraf (30 §) har som syfte att tydliggöra att även mark- och vattenvårdens intressen omfattas av de hänsyn som i nuvarande formulering av bestämmelsen samlas under det vidare begreppet naturvårdens intressen. Förtydligandet innebär i praktiken ingen skillnad i rättsläget och konsekvenserna är därmed begränsade. 36.8.2 Reviderade föreskrifter En översyn av föreskrifter till 30 § SVL genomförs inom ramen för myndighetens ordinarie förvaltningsanslag. Översynen kan resultera i klargöranden om vad som krävs när det gäller hänsyn till mark- och vattenvårdens intressen. Dessa klargöranden kan i sin tur innebära att fler hänsyn ska vägas mot varandra vid genomförandet av skogsskötselåtgärder vilket även kan innebära vissa begränsningar i brukandet av marken. Dessa begränsningar får sammantaget dock inte överstiga den intrångsbegränsning som finns knuten till hänsynsparagrafen (30 §). Om bättre hänsyn tas till mark- och vattenvårdens intressen som en följd av översynen har detta naturligtvis positiva konsekvenser för miljön. Innan har genomfört föreslagen översyn av nämnda föreskrifter går det dock inte att ha någon uppfattning om konsekvenserna för det praktiska skogsbruket. Konsekvensbedömningar SOU 2006:81 240 36.9 Frivilliga avsättningar För att få inräknas vid bedömning av delmålet om frivilliga avsättningar i miljömålet Levande skogar ska den avsatta arealen ha målklass NO (naturvård orört) eller NS (naturvård skötsel) eller motsvarande i en skogsbruksplan. Förslaget syftar till att kvalitetssäkra uppföljningen av miljökvalitetsmålet Levande skogars delmål 1. svarar för det underlag till som ligger till grund för uppföljningen. Myndigheten bör också, inom ramen för sitt ordinarie förvaltningsanslag, säkerställa att underlaget håller den kvalitet som eftersträvas med förslaget. Förslaget kan i övrigt inte anses ha några konsekvenser av det slag som utredningen har att beakta. 36.10 Utveckla generell miljöhänsyn De privata skogsägarnas egna organisationer i samarbete med genomför en satsning på kompetensutveckling avseende miljöhänsyn vid skogsbruk. Satsningen bör finansieras gemensamt av skogsägarnas egna organisationer, samt LBU-medel från EU i enlighet med förslagen i delbetänkandet.2 Den skogliga myndigheten och den skogliga sektorns intressenter delar ansvaret för att det skogspolitiska miljömålet uppfylls. Att åstadkomma en god generell miljöhänsyn vid skogsbruk är därför ett åtagande som dessa aktörer har att uppfylla . En satsning av det slag som avses ovan borde därför rymmas inom nuvarande myndighetsanslag respektive medel som skogsägarna själva kan förväntas satsa för att uppfylla det skogspolitiska miljömålet. Förslaget bedöms mot den bakgrunden få positiva miljömässiga konsekvenser i form av bättre förutsättningar för att bevara den biologiska mångfalden samt försumbara konsekvenser inom övriga områden som utredningen har att beakta. 2 SOU 2005:39. SOU 2006:81 Konsekvensbedömningar 241 36.11 Skogens sociala värden ges i uppdrag att utveckla föreskrifter till SVL:s hänsynsparagraf (30 §) som bättre tillgodoser skogens sociala värden. Regeringen förtydligar olika statliga myndigheters ansvarsområden för insatser till gagn för skogens sociala värden i syfte att säkerställa ett koordinerat statligt agerande på området. Regeringen säkerställer att arbete med skogens sociala värden även omfattar andra områden än tätortsnära områden. 36.11.1 Föreskrifter till hänsynsparagrafen I likhet med vad som anförs ovan under rubriken genomförs översynen av föreskrifter till 30 § SVL inom ramen för ordinarie förvaltningsanslag. Översynen kan resultera i klargöranden om vad som krävs när det gäller hänsyn till skogens sociala värden vilket bedöms ha positiva konsekvenser för uppfyllandet av skogspolitikens övergripande miljömål. Eventuella klargöranden till följd av översyn kan dock innebära att fler hänsyn ska vägas mot varandra vid genomförande av skogsskötselåtgärder vilket även kan medföra vissa begränsningar i brukandet av marken. Dessa begränsningar får sammantaget dock inte överstiga den intrångsbegränsning som finns knuten till hänsynsparagrafen (30 §). Innan har genomfört föreslagen översyn av nämnda föreskrifter går det inte att ha någon uppfattning om konsekvenserna för det praktiska skogsbruket. 36.11.2 Klargörande av ansvarsområden Förslaget syftar till att åstadkomma en tydligare styrning från regeringens sida och därmed även ett mer effektivt agerande från de statliga aktörer som på olika sätt hanterar frågor kring skogens sociala värden. Bättre effektivitet i insatserna kan leda till positiva effekter för såväl statsfinanserna som för samhällsekonomin. Konsekvensbedömningar SOU 2006:81 242 36.11.3 Inte bara tätortsnära skogar Förslaget har som syfte att förtydliga regeringens styrning av arbete med skogens sociala värden. Om i förlängningen därmed breddar sina insatser på temat skogens sociala värden och i större utsträckning än arbetar med sådana värden utanför de tätortsnära områdena bedöms detta kunna leda till positiva samhällsekonomiska konsekvenser. I någon mån skulle detta även kunna sägas stärka den offentliga servicen i fler delar av landet. Några andra konsekvenser av det slag som utredningen har att beakta kan inte väntas. 36.12 Skogsvårdslagen och måluppfyllelsen Skogspolitikens s.k. rådgivningsnivå tydliggörs. Detta förslag innebär att inom ramen för sitt ordinarie förvaltningsanslag gör en satsning på att förtydliga och kommunicera innebörden av skogspolitikens rådgivningsnivå till skogssektorn. Förslaget bedöms kunna resultera i en större förståelse för skogspolitikens karaktär till gagn för såväl miljö- som produktionsmålet. I övrigt bedöms inte förslaget ha några konsekvenser av det slag som utredningen har att beakta. 36.13 Tillsyn enligt skogsvårdslagen Regeringen ger i uppdrag att analysera möjligheterna att ta ut en sanktionsavgift vid vissa överträdelser mot bestämmelser i skogsvårdslagstiftningen. Föreslaget uppdrag bör genomföras inom ramen för ordinarie förvaltningsanslag. Om möjligheten att ta ut en sanktionsavgift införs som ett tillsynsinstrument, kommer det att kunna effektivisera tillsynsverksamhet till gagn för uppfyllelsen av skogspolitikens båda jämställda mål. Storleken på de intäkter som eventuellt väntas från sanktionsavgifterna och kostnaderna för att administrera detta system kan inte bedömas förrän analys är genomförd. SOU 2006:81 Konsekvensbedömningar 243 36.14 Indelning av de skogsrelaterade ägoslagen Ett nytt system för indelning av den svenska skogsmarken införs. Syftet är att skapa en enhetlig definition av skogsmarksrelaterade ägoslag, att tydliggöra indelningen i skyddad respektive brukad mark och att underlätta jämförelser i internationella sammanhang. Mitt förslag till indelning framgår av en figur i kapitel 3 i detta betänkandes första del. Förslaget innebär att begreppen skog, skogsmark, produktiv skogsmark och lågproduktiv skogsmark definieras i skogsvårdslagen. Övriga föreslagna begrepp definieras i föreskrifter som utarbetar med detta förslag till indelning som grund. Förslaget i sin helhet återfinns i avsnitt 3.21 i del 1 av detta betänkande. Detta förslag påverkar skogsvårdslagen, där en fullständig revidering av 2 § måste göras. Smärre ändringar i 30 § blir också nödvändiga. Även i fastighetstaxeringslagen kan följdändringar komma att behöva genomföras. I en rapport från , där ett förslag till ny indelning av de skogsrelaterade ägoslagen presenteras, återfinns skattningar av kostnaderna för införandet av ett nytt system (tabell 36.1).3 Det system som presenteras i detta betänkande skiljer sig på några viktiga punkter från förslaget i . En rimlig bedömning torde ändå vara att kostnaderna för att införa det system som föreslås i detta betänkande ligger på ungefär den nivå som presenteras i . Kostnaderna för att införa systemet beror bl.a. på vilken ambitionsnivå som väljs när det gäller den framtida indelningen av lågproduktiv skogsmark. Med en låg ambitionsnivå bör kostnaderna stanna på sammanlagt i den privata och offentliga sektorn. Kostnaderna för en mer detaljerad indelning skattas till i storleksordningen . 3 , Ägoslag i skogen – Förslag till indelning, begrepp och definitioner för skogsrelaterade ägoslag, Rapport 20, 2006, , 2006. Konsekvensbedömningar SOU 2006:81 244 Tabell 36.1 Skattad kostnad för att införa ett nytt system för indelning av de skogsrelaterade ägoslagen. (Källa: Rapport 20, 2006) Moment i genomförandet Bedömd kostnad i Mkr Kommentarer Framtagande av standard 0,2 Merparten av arbetet redan utfört. Förändringar i lagstiftning inkl. föreskrifter och allmänna råd 0,3 Kostnader i och myndigheter. Information till skogsägare 0,5 Förändringar i samhällsplanering <0,1 Ev. förändringar i mål, strategier m.m. Skogsbruksplanläggning A. (Ingen indelning av impediment i improduktiv skogsmark, träd- och buskmark samt kalt impediment.)