sou · GUB331 · 2007-01-01 00:00:00 — Osäkerheten om framförallt konjunkturen och sysselsättnings- utvecklingen kombinerat med stora ungdoms- kullar leder till att det inte nu går att bortse från att svårigheterna för unga på arbetsmarknaden kan bli avsevärda. Det kommer i sin tur att leda till stora svårigheter att klara en generationsväxling på arbetsmarknaden med oförändrad välfärd i . Denna insikt kommer att styra det fortsatta koordinerings- arbetet. , P., Wadensjö, E. (2004). Hur fungerar bemannings- branschen? , IFAU rapport 2004:15. , politisk utvärdering. (2005). effekter på individen. Undersökning (Ura 2005:6), , (1999). Från utbildning till arbete. Problem och institutionella lösningar. I: Tom (red.). Ungdomar i övergångsåldern – handlingsutrymme och rationalitet på väg in i arbetslivet. (2003). Ungdomars inträde i arbetslivet – följder för individen och arbetsmarknaden. I: (red.). Ute och inne i svenskt arbetsliv. Arbetsliv i omvandling 2003:8. (2005). Youth- and the future . Studies on employment, quality of life and work attitudes. (2001). , IFAU Forsknings- rapport 2001:3. (2005). (2005). behöver fler naturvetare – eller? 2005:46R, , Högskole- verket. (2005). Hur har det gått för yrkesprogrammen? En rapport om yrkesprogrammen i gymnasieskolan. , (). (2006). Gymnasieskolans program inom servicesektorn. , (). i (2005). Arbetssökande akademiker i , , , i . , K., Wennemo, I. (2005). Vad blev resultatet av 1990- talets utbildningspolitiska satsningar? , Arenas års- skrift. , Verket för näringslivsutveckling (2006). Nya fakta och statistik, Framtidens Näringsliv Nyhetsbrev nr. , Verket för näringslivsuteckling (2006). (2005). Education at a Glance 2005. (2005). Svensk yrkesutbildning Vägval i internationell belysning. Proposition (1990/91:85). Växa med kunskap. , Riks- dagen. Proposition (2003/04:140). Kunskap och kvalitet- elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan. (2006). Råd och dåd för studenterna? Studie av arbetlivs- inriktade och studierådgivande verksamheter vid 18 lärosäten i . (2003). Sökaktivitet och jobbanspråk – kan arbetslösa påverka sina jobbchanser? I Arbetsmarknad och arbetsliv 2003:1, . (2001). Redovisning av utredningsuppdrag: med skola-arbetsliv – en översikt. Studie utförd av , Dnr. 01-79/00. (2002). Efter skolan: en utvärdering av gymnasieutbild- ning. (2004). Ungdomars utbildnings- och yrkesval – i egna och andras ögon. (2005). Utvärdering av vägledning inom det offentliga skolväsendet. Rapport dnr 2004:03201, . (2005). Arbetsledare och lärare på hög- skolor bedömer gymnasieutbildades färdigheter. En utvärdering av gymnasieskolan utifrån mottagarnas perspektiv. m.fl (2004). Handlingsplan för kompe- tensförsörjning inom vård och omsorg. , med nio myndigheter. (2005). SOU (2002:120). Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gymna- sieskolan. SOU (2003:92). Slutbetänkande från Utredningen om unga utanför. (1999). Arbetskraftsprognos Utveck- lingen enligt två alternativa scenarier. Information om utbildning och arbetsmarknad 1992:2. , (). (2004). Inträdet på arbetsmarknaden (). , (). (2005). Measurement of unemployment –a comparison of the new and the old Swedish Labour Force Survey. , (). (2005). Trender och prognoser. (2004). En undersökning om ungdomars val till gymnasiet. TCO (2004). Utmaningar – framtidens arbetsliv, värdeskapande tillväxt nr 3 2004. Thålin, M. (2004). Överutbildning eller kompetensbrist? Matchning på den svenska arbetsmarknaden 2000. Föredrag, , (opubl. (2003). De kallar oss unga – Attityd och värderingsstudie , , Ungdomssty- relsen. (2004). , (opubl. (2005). Fokus 05 En analys av ungas etablering och egen försörjning. (2006). Den demografiska utvecklingen och övergången till högskolan. , Utbildningsdeparte- mentet. (2005) Dimensionering av högre utbildning en svårlöst ekvation. Promemoria upprättad inom (opubl. Nationell koordinator för snabbare etablering på arbetsmarknaden för Beslut vid regeringssammanträde . En nationell koordinator skall utreda hur ungdomar med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning skall kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Koordinatorn skall, i samråd med arbetsmarknadens parter, särskilt undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för arbets- marknadens parter att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomarna. Koordinatorn skall vidare i samråd med arbetsmarknadens parter kartlägga de metoder och insatser som finns genom till exempel olika former av introduktionsprogram för att underlätta ungdo- mars etablering på arbetsmarknaden, analysera vilken betydelse sådana metoder och insatser har för ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten är konjunkturkänslig, vilket innebär att ungdomar vid en högkonjunktur får arbete relativt sett snabbare än andra grupper medan de vid en lågkonjunktur ofta förlorar sitt arbete snabbare än andra grupper. Utbildning påverkar i hög grad möjligheterna till arbete så väl på kort som på lång sikt. har ett stort antal ungdomar med bland annat högskoleexamen inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap svårt att få inträde på arbetsmarknaden inom de yrken som motsvarar deras utbildning. Många ungdomar har också funnit att deras utbildning föråldrats de stått utan arbete, och att de därför även konkurrerar med dem som har en mer aktuell utbildning. Forskning visar också att arbetslöshet direkt efter avslutad gymnasieutbildning leder till långvariga negativa effekter hos den arbetslöse. Arbetsmarknadsläget för ungdomar har försäm- rats, och arbetslösheten bland unga är dubbelt så hög jämfört med den övriga befolkningen. Vidare har etablerings- åldern, dvs. åldern då man har en fast förankring på arbets- marknaden, för ungdomar kontinuerligt blivit högre. var etableringsåldern för kvinnor och för män jämfört med , då den var för kvinnor och för män. En stor grupp unga befinner sig också långvarigt utanför skola och arbete. Dessa ungdomar har betydande svårigheter att etablera sig i arbetslivet. Det råder även en geografisk variation i arbetslösheten och det finns områden där ungdomsarbetslösheten är mer påtaglig än på andra ställen. Att ta steget ut i vuxenlivet innebär för ungdomar bland annat att få möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden, att kunna försörja sig själv och att leva ett självständigt liv. Detta ökar självkänslan och drivkraften att vilja göra något hos individen. Motsatt kan långvarig inaktivitet leda till en ond cirkel av bristande motivation och hopp om framtiden, vilket i sin tur kan leda till försämrade möjligheter att få ett arbete. Det finns således ett behov av att öka ungdomars arbetsdeltagande. Den demografiska utvecklingen i landet med en åldrande befolkning, färre personer i arbetsför ålder samt ett lågt arbets- kraftsdeltagande i vissa åldrar, kan få långsiktigt negativa konsekvenser för samhället och leda till svårigheter att upprätthålla välfärdssystemen . Inom kommer pensionsavgångarna att stiga i många branscher. Den förestående generationsväxlingen och det förväntade behovet av ett ökat arbetskraftsutbud är också ett skäl för att öka ungdomars arbets- deltagande. har haft en huvudsakligen skolförlagd gymnasial yrkesutbildning. En viss förändring av den gymnasiala yrkesutbildningen påbörjades dock i samband med gymnasie- reformen . Då blev arbetsplatsförlagda inslag (APU) en obligatorisk del av utbildningen på de yrkesinriktade programmen och en möjlighet till lärlingsutbildning infördes på de individuella programmen. Ett annat exempel där teori och praktik varvas inom gymnasieskolan är försöksverksamheten med lärande i arbetslivet, (). Regeringen har i propositionen Kunskap och kvalitet - elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) bland annat understrukit vikten av att alla elever ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet, som knyter an till den utbildning eleven har valt. Elever som väljer yrkesinriktade utbildningar skall, liksom , få minst 15 veckors utbildning förlagd till en arbetsplats, men arbetsplatsförlagd utbildning skall även kunna erbjudas på övriga program. Vidare föreslås att en modern lärlingsutbildning bör införas i gymnasie- skolan. har beslutat om propositionens förslag som träder i kraft , 2007. har fått i uppdrag av regeringen att utreda frågan om en ny lärlingsutbildning och föreslå utformning och regelverk för en sådan lärlingsutbildning. skall redovisa uppdraget till regeringen . Inom vissa delar av arbetslivet finns en utvecklad tradition med s.k. färdigutbildning på arbetsplatsen för att under- lätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Innehåll och villkoren för utbildningen fastställs i kollektivavtal. Till exempel finns det inom byggbranschen introduktionsavtal som innebär att arbetstagaren får utbildning och praktiska kunskaper på arbets- platsen. Flera branscher har också utvecklat traineeprogram. Erfarenheterna bör kunna överföras till andra branscher och arbetsmarknadssektorer, särskilt sådana som starkt kommer att beröras av generationsväxlingen . Regeringen tillsatte en yrkesutbildningsdelegation (U2004:7). Syftet med delegationens arbete är att bidra till en höjning av kvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Det skall bl.a. ske genom insatser som underlättar och effektivi- serar övergången mellan utbildning och arbetsliv. Uppdragets inriktning och omfattning En nationell koordinator skall utreda hur ungdomar med slutförd gymnasial eller eftergymnasial utbildning skall kunna ges möjlighet till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. gymnasial utbildning avses i detta sammanhang att gymnasie- utbildningen är avslutad och att slutbetyg har utfärdats. Koordinatorn skall, i samråd med arbetsmarknadens parter, undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för parterna att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbets- marknaden för ungdomar. Det är av särskild vikt att koordinatorn analyserar branschen vård och omsorg, då det inom detta område förutses finnas ett stort behov av arbetskraft . Koordinatorn skall också kartlägga och analysera nuvarande metoder och insatser, såsom olika former av introduktionsprogram för att underlätta ungdomars övergång till arbetsmarknaden efter avslutad utbildning, och se över möjligheterna att utveckla nya sådana metoder. Metoderna bör vara fördelaktiga för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Koordinatorn bör även vid behov inhämta internationella erfarenheter inom området. I uppdraget ingår att sprida analyser av framgångsrika metoder och insatser. Koordinatorns arbete skall vara utåtriktat och fånga upp relevanta parters åsikter. Koordinatorn bör även bereda ungdomarna själva en möjlighet att vara delaktiga i utredningens arbete. Koordinatorn är fri att arbeta med referens- och arbetsgrupper. Koordinatorn skall bedriva sitt arbete i nära samarbete med de statliga myndigheter som berörs av utredarens arbete, bl.a. , , , , och . Koordinatorn skall samråda med Yrkesutbildningsdelegationen (U2004:7), Utredningen om entreprenader i gymnasieskolan m.m. (U2004:1) och Valideringsdelegationen. Koordinatorn skall även samråda med med anledning av regeringens uppdrag i deras regleringsbrev att utvärdera de arbetsmarknadspolitiska insatserna för ungdomar. Koordinatorn skall vidare vid behov inhämta relevanta kunskaper och erfarenheter från utredningen om att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer utan arbete som är beroende av försörjningsstöd (S2005:01). Koordinatorn skall också beakta det arbete som förs inom ramen för diskrimineringskommittén En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning (2002:11) samt relevanta erfarenheter från storstäder- nas lokala utvecklingsavtal. Den nationella koordinatorn skall lämna en delredovisning av uppdraget samt slutredovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster.