sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — deformer påverkas också av rasism och diskriminering även när man kontrollerar för en rad andra faktorer som kan antas påverka boendesegregationen (, 1998). Det finns också svenska studier av diskrimineringens effekter på boendesegregation och marginalisering av personer med invandrarbakgrund (, 2006; , , 2006; SOU 2005:69). Diskriminering i utbildningssystemet, låg sysselsättningsnivå och lägre inkomst har betraktats som viktiga orsaker till före- komsten och reproduktionen av de etniska orättvisorna och klyf- torna i (Blau & , 1967; , 1980; , 1998; m.fl., 2000). Svensk forskning bekräftar de amerikanska resultaten. Inom arbetsmarknadsforskningen har många forskare betonat diskrimineringen som en av de viktigaste orsakerna till exkluderingen av individer med invandrarbakgrund från tillgång till arbete (, 1994; Knocke, 1994; Schierup m.fl., 1994; Arai m.fl., 2000; de los , 2000; , 2002; , 2000; , 2001; Le Grand & Szulkin, 2002). Diskrimine- ringen inom utbildningssystemet har också systematiskt studerats och belysts (, 1999; , 1993; Dryler, 2001 och Similä, 1994; , 1999; Lahdenperä, 1997; Lahdenperä, 1999; Tesfahuney, 1999; Parszyk, 1999; Runfors, 2003; Bunar, 1999; , 2001). De senaste forskningsresultaten visar på diskrimineringens fortsatta roll i exkluderingen av personer med invandrarbakgrund, bl.a. inom arbetsmarknaden, arbetslivet och utbildningssystemet (SOU 2006:59; SOU 2006:60; SOU 2006:40). Diskrimineringen påverkar därmed de diskriminerade gruppernas socioekonomiska status i samhället och tilldelar dem en lägre position i förhållande till majoritetssamhället. Forskare menar att genom en multivariat analysmetod kan man se samvariationer mellan variabler som t.ex. sysselsättning, välfärd, status på arbets- marknaden och utbildning för att kunna kartlägga diskriminering- ens strukturella och institutionella sammanhang (, 2001). En annan aspekt som sällan berörs i forskningen och debatten om integration är maktförhållandena mellan olika grupper (se SOU 2005:41 och 2006:52). Den tyske samhällsvetaren defi- nierade makt som en förmåga hos en person, en organisation eller ett land att påtvinga sin vilja på en annan oavsett dennes motstånd. Den strukturella/institutionella diskrimineringen reproduceras genom de privilegierade gruppernas monopol över maktmedlen varvid dessa grupper reproducerar sina överlägsna positioner. gång till makt och inflytande i samhället är en nyckelfråga för integration. Forskarna brukar åskådliggöra ojämlikheterna i till- gången till makt och inflytande mellan de etniskt marginaliserade och stigmatiserade grupperna och majoritetssamhället genom boendesegregation (m.fl., 2001). Tillgång till makt och inflytande i samhället är avgörande för individernas möjligheter att förverkliga sina drömmar och planer. Individernas tillgång till makt och inflytande kan dock inte reduce- ras till att ha ett arbete och försörja sig. Möjligheterna att påverka samhället och egna livsvillkoren skulle i så fall vara obefintliga. Det moderna samhällets historia visar att utan omfördelning av resurser skulle inget samhälle kunnat överleva. Som har diskuterats, var integrationspolitiken i form av en generell politik för alla svaret på den ökade fragmenteringen och de socioekonomiska klyftor som hotade de moderna samhällenas sammanhållning. Detta är dock långt ifrån den hobbesianska föreställningen om att betrakta samhället som en samling av individer där allas krig mot alla råder och därför behövdes det stark maktutövning för att möjliggöra samhällets fortbestånd. Det hobbesianska problemet, som gäller än och som erkänns även av ultraliberala debattörer, ligger i att samhället föreställs bestå av atomiserade individer som om de exi- sterar utanför samhällets strukturella och institutionella samman- hang. Därför föreställs en abstrakt och idealtypisk konkurrerande individ vara grundstenen för samhället och dess organisationer. Samhällets strukturella och institutionella sammanhang som bestämmer villkoren för denna konkurrens nonchaleras. Makt är för individen mer än att ha ett arbete. Individen ingår i ett strukturellt och institutionellt sammanhang där olika tillgång till strukturella och institutionella maktmedel skapar ojämlika livs- villkor och därmed ojämlikheter. De privilegierade grupper som har kontroll över de institutionella och strukturella maktmedlen har mer inflytande i samhället och reproducerar dess ojämlika villkor. Arbetsgivare, polis, kuratorer, lärare, socialsekreterare etc. är indi- vider med institutionell makt och har större makt och inflytande än vad arbetstagare, den misstänkte, eleven och klienten har. Integration handlar därför också om tillgång till makt och infly- tande på lika villkor. Personer med invandrarbakgrund ska ha till- gång till maktmedel på likvärdiga villkor som majoritetssamhället. Detta innebär även och framför allt tillgång till institutionell makt. 2.13Behovet av en ny politik för social sammanhållning Integrationspolitik har av många forskare betraktats som en omfördelningspolitik genom vilka de problem som genereras i ett marknadsekonomiskt system måste åtgärdas. De moderna samhäl- lena genererar stratifiering och marginalisering av vissa grupper i samhället. Integrationstänkandet och integrationspolitiken har varit nationalstaternas svar på moderniseringens stratifiering och segregerande tendens. Socialpolitiken och socialförsäkrings- systemet har varit de viktigaste instrumenten för att främja social sammanhållning i det moderna samhället. Denna politik har dock växt fram i många länder av utbredd nationalism och nationsbygge. Nationalstaternas moderna uppgift att skapa ein , ein Reich, har satt djupa spår i föreställningen om nationen som en homogen enhet. Andra faktorer som korståg, kolonialism, slaveri och den ideologiska rasismen har också påver- kat nationalstaternas syn på oss och de andra samt deras sam- hällsorganisering. En samhällsorganisering där vi-et och dess närmaste får en privilegierad ställning i samhället medan de andra systematiskt exkluderas, har blivit ett närmast normalt tillstånd i dessa samhällens strukturella och institutionella handlingar. En del forskare kallar detta för vit överordning5 som förklarar etniska skillnader (Mills, 2003; Doane & , 2003; Fredrickson, 2000). Den vita överordningen betraktas som [E]tt politiskt, ekonomiskt och kulturellt system i vilket de vita på ett överväldigande sätt kontrollerar makt- och materiella resurser, med- vetna och omedvetna idéer om den vita överordningen och deras rät- tigheter är utbrett och relationer mellan den vita överordningen och den icke-vita underordningen reproduceras genom etablerade sociala institutioner och organisationer (Ansley, 1989: 1024). Integrationstänkandet och integrationspolitiken har dock inte tagit hänsyn till de historiska processer som har påverkat den moderna samhällsorganiseringen. Kolonialismen, slaveriet, rasismen och storskaliga krig har i allra högsta grad påverkat vår syn på oss själva och på de andra. Vi har blivit en integrerad grupp i för- hållande till dem som på grund av sitt underskott är icke-integ- rerade och i behov av integrationsinsatser. Integrationspolitikens grundantagande har varit att befolkningen i kan delas i en integrerad grupp, svenskar och en icke-integrerad grupp, 5 Översättning av den engelska termen . invandrarna (de los , 2005). Svenskar betraktas vara den grupp som ska integrera invandrarna. Därmed är integ- rationspolitiken en politik för de andra. En sådan politik var från dess födelse dömd att misslyckas (Kamali, 2005a). Invandrar- politiska utredningens förslag (SOU 1996:55) som låg till grunden för skapandet av integrationspolitiken var i praktiken en introduk- tionspolitik. Politiken skulle underlätta nyanlända invandrares inträde och etablering i det svenska samhället. Åtgärderna handlade i huvudsak om att göra invandrarna anställningsbara på den svenska arbetsmarknaden. Och detta skulle vara det ultimata målet för integration. Enlig förespråkarna för detta synsätt är invandra- ren integrerad då han eller hon får ett arbete och målet är därmed nått. Integrationen görs därmed till ett invandrarproblem och integrationspolitiken blir en politik för de andra. Trots de politiskt korrekta deklarationer om integrations- politiken som först framfördes i Invandrarpolitiska kommitténs rapport (SOU 1996:55), fortsätter integrationspolitikens fokus att vara på invandrarna. Det är dock en logisk följd av det underlag som låg till grund för rapporten. Hela diskussionen och underlaget var färgade av den diskursiva rasistiska framställningen av invand- rarna som problem som introducerades i den svenska debatten och sedan blev en dominerande diskurs (jfr. SOU 2006:73). Debatten var präglad av diskursiva verklighets- beskrivningar som t.ex. att invandrarna fuskar, invandrarna tar inte ansvar för sina liv, de har kommit hit för att utnyttja väl- färden, etc. Den diskriminerande och i vissa fall rasistiska invand- rarna-som-problem-diskursen påverkade även kommitténs förslag och policyformuleringar. Det är inte förvånande att det existerade en bred majoritet i för kommitténs verklighets- beskrivning och åtgärdsförslag. Förslagen var i huvudsak anpassade till en introduktionspolitik där invandraren skulle passas in i det svenska samhället. Majoritetssamhällets strukturella och insti- tutionella sammanhang som sätter ramarna för integration och i många fall kan utgöra ett hinder uppmärksammades inte. Därför har den nuvarande integrationspolitiken fel fokus. Denna politik är en politik för de andra och lämnar de strukturella och institutio- nella hindren oberörda. Vi behöver ett fokusskifte och organisa- tionsomdaning i integrationsarbetet. Den generella välfärdspolitiken saknar viktiga medel för att mot- verka etnisk segregation, diskriminering och rasism. Säråtgärder i form av integrationspolitik har också visat sig ineffektiva och främjar inte social sammanhållning. Forskningen visar att både den generella välfärdspolitiken och den etniska integrationspolitiken har motverkat sitt syfte och förstärkt segregationen. Båda dessa politiska system måste förändras. behöver en ny politik vars främsta mål måste vara att skapa lika möjligheter och utfall för alla oavsett etnicitet, kön, klass- tillhörighet, sexuell läggning och andra andrafierande orsaker. Ett intersektionellt perspektiv på de mekanismer som andrafierar vissa grupper och hindrar social sammanhållning bör tillämpas. Detta innebär att den generella välfärdsstaten och välfärdspolitiken måste inkludera ett systematiskt motverkande av strukturell/institutionell diskriminering och rasism. Det är ett viktigt steg som förutsätter förändringar i den generella socialpolitiken för främjandet av social sammanhållning. Detta förutsätter också att integrationstänkandet och integrationspolitiken och alla dessa lokala och nationella insti- tutioner omorganiseras och ändrar fokus. Den nya politikens fokus måste vara främjandet av lika möjligheter och likvärdigt utfall av den generella social- och välfärdspolitiken. Detta fordrar att den nya politiken är långsiktig och också fokuserar på att systematiskt motverka de rådande strukturella och institutionella hindren som skapar diskriminering och motverkar skapandet av ett samhälle för alla präglat av social sammanhållning på lika villkor. Dessutom måste den nya politiken inkludera ett globalt per- spektiv. Tiden för skapandet av ett integrerat samhälle efter före- ställningen om ein , ein Reich, är förbi. De globala folk- förflyttningarna, den revolutionerade kommunikationen, den kul- turella mixen och mutationerna och hybridiseringen av många människors identiteter har aktualiserat behovet av ett globalt för- hållningssätt i frågor om integration. Globala händelser påverkar oss här i och därmed vår integrationspolitik. Till exempel spelar den inställning till palestiniernas livs- villkor och den israeliska ockupationen och förtrycket liksom ockupationskrig mot en viktig roll för många personer med invandrarbakgrunds inställning till det svenska samhället och deras vilja till att bli en del av den sociala sammanhållningen här. Med andra ord, inrikespolitiken kan inte längre skiljas från utrikes- politiken. Skapandet av ett integrerat samhälle eller social samman- hållning är oskiljbart från kampen mot den strukturella och insti- tutionella diskrimineringen, både på nationell och på internationell nivå. Vi behöver ett kosmopolitiskt perspektiv på social samvaro och samhällsorganisering (se bl.a. Mercer, 2005; Appiah, 2006; Delanty m.fl., 2006, Kamali, 2006). Kosmopolitanism indikerar en universa- lism som är oberoende av och fri från de begränsningar som de na- band och skyldigheter utgör (Cheah & , 1998). Kosmopolitanismen måste dock motverka de etablerade exklude- rande dualistiska traditionerna som t.ex. modern eller traditionell, öst eller väst, eller och invandrare eller svensk utryckt i vi-och-dem-termer. Integration som en politik för att skapa social sammanhållning var en nödvändig reaktion på de faror som riskerade att undermi- nera det moderna samhällets existens. Detta är fortfarande en av de orsaker som gör en ny politik för social sammanhållning nöd- vändig. Men det finns också andra orsaker. Den sociala samman- hållningens grund bygger på individernas känsla av samhörighet och övertygelse om existensen av ett relativt rättvist system. Dessa aspekter på integration fanns även med när politiken började dis- kuteras , men hade en undanskymd position. Individerna känner tillhörighet när de ser sin plats i sam- hället som relativt rättvis. Att tillhöra en grupp, ett folk och en nation förutsätter individernas vilja och möjligheter att tillhöra dessa sammanhang. Viljan till tillhörighet växer i ett rättvist sam- manhang där människor inte känner sig utestängda från tillgång till makt och inflytande. Detta kräver en samhällsorganisering och en social politik som möjliggör ett rättvist system där alla människor oavsett etnisk, religiös, kön, sexuell läggning eller andra andra- fierande grunder får lika chanser och lika möjligheter att delta i arbetsmarknad och samhällslivet i övrigt på lika villkor. , T. W. (1950) The authoritarian personality. : and Row. Ansley, F.L. (1989) Stirring the Ashes: Race, Class and the Future of Civil Rights Scholarship, in , no. (2006) Cosmopolitanism: Ethics in a World of Strang- ers. Arai, M., , L. & , R. (2000) En svartvit arbets- marknad: en om vägen från skola till arbete. (1977) Sociologiskt tänkande: , , . (2002) Ras, nation, klass: mångtydiga identiteter. Baumgartner, T., T. Burns and P. DeVille (1977). Crisis and the Emerging World Order. Alternatives, 3: 75–108. (1957) The Economics of Discrimination. (1997) När upptäckte . Blau, P. M., & , O. D. (1967) The American Occupational Structure. Blau, P. (1964). Blokland, T. (2003) : Social Relationships in an Neighbourhood. , (2006) Nation, ras och civilisation i svensk arbe- tarrörelse före nazismen. & Baiocchi, G. (2001) Anything but Racism: How Sociologists Limit Significance of Racism, in Race and Society, Vol. 4, Issue 2, pp 117–131. Boréus, K. (2006) Diskrimineringens retorik: En studie av svenska valrörelser 1988–2002. (2004) Nyheter från gränsen: tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. : Institu- tionen för journalistik och masskommunikation , Å., , R. & Solid, D. (2006) Bostadsmarknadens institutio- ner och grindvakter i den etniskt segmenterade staden: exemplen och . Bunar, N. (1999) Multikulturalism är död, leve multikulturalism! Om den svenska skolans (multikulturella) möjligheter och begränsningar, i: Utbildning och Demokrati 8 (3): 113–136. (2004) Community, Cohesion and the State, in Race and Class, Volume 45 Issue 3, pp 1–18. & , G. (2003) Calling: The Middle and the Making of . Catomeris, C. (2004) Det ohyggliga arvet: och främlingen genom tiderna. (1998) Cosmopolitics: Thinking and Feeling Beyond the Nation. , W. A. V. (1992) Residential preferences and residential choices in a multiethnic context, in Demography 29, pp. 451– 466. (1995) The Postcolonization of the (Latin) Ameri- can Experience: A Reconsideration of Colonialism, Post- colonialism, and Mestizaje, In . (red.) After Colo- nialism, Histories and Postcolonial Displacement. & Kamali M. (red.) (2005) Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell dis- kriminering, SOU 2005:41. (2005) Intersektionalitet, makt och strukturell diskriminering, i de los . & Kamali M. Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. & Wingborg M. (2003) Vardagsdiskriminering och rasism i : En kunskpasöversikt. : Integrations- verkets rapportserie (2002:13). de los , P. (red.) (2000) Diskriminering och ojämlikhet i arbetslivet: Institutionella faktorers betydelse ur ett mångfalds- perspektiv, i de los , P., , , , Osmanovic & (red.) Mångfald, diskriminering och stereo- typer. de los , P. (red.) (2006) Arbetslivets (o)synliga murar. (ed) (2006) Europe and and West. : Routledge (in press). Diesen (red) (2005) Likhet inför lagen. : Natur och kultur. Doane , W. & , E. (2003) : The Con- tinuing Significance of Racism, : Routledge. Dryler, H. (2001) Etnisk segregation i skolan – effekter på ung- domars betyg och övergång till gymnasieskolan, i: SOU 2001:57 Välfärdens finansiering och fördelning. (1915/1968) The Elementary Forms of the Religious Life. (1999) Fundamentalism, Sectarianism and Revo- lution: the of Modernity. , M.O., Yancy G. (2001) Does race matter in residential segregation? Exploring the preferences of white Americans, i 66 (2001), pp. 922– 935. (2006) Avvikande eller osynlig – rasifierande prakti- ker i familjerättssekreterares hantering av fäders våld de los . (red.) Välfärdens gränser: Om villkorad medborgar- skap. & , J. O. (1993) Ursprung och Utbildning: Social snedrekrytering till högre studier. : Utbildnings- departementet. Eze, E. (1997) Race and the Enlightenment: A Reader. , R., Krysan, M., , Steeh C. (1993) Causes of continued racial residential segregation in : , suburbs revisited, in 4 (1993) (1), pp. 1–38. , R., , H., Bianchi, S., Colasanto, D. & Hatchett, S. (1978) , suburbs: the trend toward racially separate communities continue?, in Social Science Re- search 7, pp. 93–112. (1977) The Archaeology of Knowledge. : Ta- vistock. (2004) Invandrare och socialbidragsmottagare - ett liv i ofärd i: , J. (red.) SOU 2004:21 Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärds- staten. Fredrickson, G. (2000) The Comparative Imagination: On the History of Racism, Nationalism, and Social Movements. Fryer, P. (1984) Staying : The history of black people in Bri- tain. (2006) De onämnbara: Jämlikhet, svenskhet och privata hushållstjänster i pigdebattens , i de los . Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. (1984) : Outline of the theory of structuration. (1998) The Prejudice Perception Assessment Scale: Measuring Stigma Vulnerability among African American stu- dents at predominantly Euro-American universities in 24, pp. 305–321. (1993) Racist Culture: Philosophy and the Politics of Meaning. (1999) Nationalstaten, romerna och skolan, i KRUT 92–93: 112–119. (ed) (1997) Race, Ethnicity and Multiculturalism: Policy and Practice. & Lindby K. (1979) Commission on . Hazell, B. (2002) Resandefolket: Från tattare till traveller, . Hazekamp, J. & Popple, K. (1997) Racism in Europe: A challenge for youth policy and youth work. : UCL press. (2000) Reflektioner kring mångfald och diskrimine- ring i arbetslivet, i de los , P., , S., Adu-Gyan, , Osmanovic & . (red.) Mångfald, diskriminering och stereotyper. Tre forskaruppsatser om mångfald. & Sykes, L. (2001) Reconsidering Wealth, Sta- tus and : Critical demography and the measurement of racism in Race and Society, Vol. 4, Issue 2, pp 207–217. & , M.E. (1998) Race, Class and Family Structure: Differences in Housing Values for and , Sociological Inquiry, Vol. 68, pp. 114–136. (1992) Race and Wealth: A Demographic Analysis of , in Sociological Inquiry, Vol. 62, pp. 480–489. D., , A. B., Herring, C. & , M.E. (2000) Lost in the Storm: The Sociology of the , 1950 to 1990 in 65, pp. 128–137. & Wallette, M. (2001) Är utländska medborgare seg- menterade mot atypiska arbeten?, i Arbetsmarknad och Arbets- liv 3 (3). (2006a) Middle Eastern Modernities, , and Cos- mopolitanism, in Delanty G. (ed) Europe and and West. : Routledge (in press). Kamali M (2006b) Den segregerande integrationen: Om social sam- manhållning och dess hinder. Kamali, M. (2002) Kulturkompetens i socialt arbete: Om social- arbetaren och klientens kulturella bakgrund. Kamali, M. (2005a) Ett europeiskt dilemma, i de los (red. ), SOU 2005:41 Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Kamali, M. (2005b) inifrån: Röster om etnisk diskriminering. (1999) In Search of the True West, : . Knocke, W. (1994) Kön, etnicitet och teknisk utveckling, i Schierup, C-U. & , S. (red.) Arbetets etniska delning. Lahdenperä, P. (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrar- bakgrund. Lahdenperä, P. (1999) Från monokulturell till interkulturell peda- gogisk forskning, i Utbildning och Demokrati 8 (3): 43–63. (1997) Modernity and War: The Creed of Absolute Violence. Le Grand, C. and Szulkin, R. Permanent Disadvantage or Gradual Integration: Explaining the Immigrant–native Earning Gap in , in Labour, vol. 37–64. (2001) På väg mot en diversifierad normalitet: Om annorlundahet, normalitet och makt i mötet mellan elever med utländsk bakgrund och den svenska skolan, i Bigerstans, A. & , A. (red.) Interkulturella perspektiv på multi- etniska skolmiljöer. : Mångkulturellt centrum. (2002) Etnisk mångfald i arbetslivet i . Integ- rationsverkets rapportserie. (1997) Förädlade svenskar – drömmen om att skapa en bättre människa, Alfabeta. Lipset, S. (1963) The First New Nation: The in Historical and Comparative Perspective. , NY: Basic Books. (1936) Ideology and Utopia. & , S. (2005) Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. : (). (2006) Strategisamhälle: Om värdegrund och dis- kriminerande frigörelse, i de los . Om välfärdens grän- ser och det villkorade medborgarskapet. (ed) (2005) Modernisms. , MA; Mit Press. Mills, C. W. (2003) as : A Philosophical Perspective, in Doane & , : The Continuing Significance of Racism, : Rout- ledge. (2005) Rasifiering: Ett teoretiskt perspektiv i analysen av diskriminering i , i de los . & Kamali M. Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Montesino Parra, N. (2002) Zigenarfrågan – Intervention och romantik, Dissertations in Social Work 6. Mulinari, P. (2006) Den andra arbetskraften: Exotisering och rasism på arbetsplatsen, i de los , P. (red.) Arbetslivets (o)synliga murar. (red.) (2006) På tröskeln till lönearbete: Diskrimine- ring, exkludering och underordning av personer med utländsk bak- grund. Nováky, G. (1990) Handelskompanier och kompanihandel – 1649–1663: En studie i feodal handel, , Studia Historica Upsaliensia 159, . , (1999) The Strangers Among Us: The Social Construc- tion of Identity in Adult Education. Parszyk, I-M. (1999) En skola för andra: Minoritetselevers upp- levelser av arbets- och livsvillkor i . Studies in Educa- tional Sciences 17. (1994) Personalrekrytering – en nyckelfråga, i Schierup, C-U. & , S. (red.) Arbetets etniska delning. (2005) Det sagda och det tänkta: Begreppsanvändning och begreppsskifte i diskursen om invandrare och invandrar- politik, i de los . & Kamlai M. Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Pincus, F. L. (1994). From Individual to Structural Discrimina- tion. i Pincus, F. L. & Ehrlich, H. (eds) Race and Ethnic Conflict. Fourth edition, books. Pratt, M. (1992) Eyes: Writing and Trans- culturation. Pred, A.