sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden I takt med att produktiviteten i samhället har ökat upptar dock lönearbete en allt mindre del av människors vakna tid. Enligt SCB:s senaste tidsstudie använder vuxna i åldern 20–till förvärvsarbete (15). Den återstående vakna tiden är mer än det dubbla, . Inkluderas personer utgör tiden för marknadsarbete en ännu mindre del. Inställning till marknadsarbete har också förändrats. I SCB:s ULF-undersökningar har intervjupersonerna fått en fråga där man ställer s.k. instrumentell inställning till arbetet mot uppfattning om att arbetet har ett egenvärde. Intervjupersoner får välja mellan två beskrivningar av sitt arbete. 1) Det här arbetet är som alla andra jobb. Man gör sitt, men det enda som betyder något är förtjänsten (instrumentell inställning). 2) Det här jobbet är det något särskilt med. Förutom lönen ger det mig en känsla av personlig tillfreds- ställelse (arbetet har egenvärde). Inställningen påverkas av utbild- ning och arbetets art. Med kontroll för sådana faktorer har andelen med en instrumentell inställning till arbetet ökat under (198). Unga har en mer instrumentell syn än äldre och ökningen av denna inställning har varit tydligast i ungdomsgruppen (198). Den centrala roll som marknadsarbete haft i människors liv fö- refaller således vara på väg att omprövas, och särskilt bland unga. Detta har konsekvenser för hur utvecklingen ska tolkas. Det har också betydelse för vilka åtgärder som är lämpliga att föreslå. Utvecklingen av olika fritidsaktiviteter beskrivs i detta kapitel. De data som finns tillgängliga ger dock inte någon samlad bild av utvecklingen, jämförbar med utvecklingen av förvärvsarbete. Det saknas exempelvis publicerade tidsstudier där förändringar av ung- domars sätt att använda fri tid beskrivs. En viktig del av statens in- satser för ungdom har varit att ge stöd till frivilligorganisationer. Det saknas dock uppgifter om utvecklingen av den tid ungdomar ägnar åt sådan verksamhet. Bristerna i beskrivning av sättet att an- vända den fria tiden gör att dess betydelse för psykisk ohälsa kan ha underskattats. De förslag till åtgärder som lämnas bör rimligen utgå från den fria tidens betydelse. Diskussionen i kapitel 9 om individualisering, modernitet och senmodernitet talar för att social integrering är viktig för psykisk hälsa och att den moderna utvecklingen kan ha försvårat sådan integrering. Marknadsarbete har traditionellt varit central för social integrering. Enligt var dock den fria tiden ännu viktigare. Detta gäller troligen även . Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Analysen av de sociala relationernas betydelse pekar på att obe- talt frivilligarbete främjar psykisk hälsa (251, 260). Värdet av att människor gör nytta för andra diskuteras exempelvis också av för- fattare som (261). Det är möjligt att ungdomar deltar mer i obetalt frivilligarbete men motsatsen kan inte ute- slutas. Konkreta förslag förutsätter dock analys av utvecklingen. Betydelse för psykisk hälsa Den som sover för lite blir sömnig och får därför svårt att koncent- rera sig. Detta påverkar självfallet förmågan att arbeta och studera. Flera studier av ungdomar tyder på att för lite sömn ökar risken för psykiska problem (262) (263). Orsakssambanden är dock oklara. Det är tänkbart att sömnsvårigheter orsakar andra psykiska pro- blem men det är också möjligt att sömnsvårigheterna endast är en del av de psykiska problemen. Vid depression är det exempelvis vanligt att den drabbade har svårt att sova. Sömnsvårigheterna är en del av depressionen (264). Nedstämda individer upplever också att de har dålig sömn utan att den objektivt registrerade tiden för sömn är för kort (265). Det finns ett flertal studier där samband påvisats mellan sömn- svårigheter registrerade och senare risk för depres- sion (265). Även här finns problem med att tolka orsakssamban- den. Det är mycket möjligt att sömnsvårigheterna är uttryck för en depressiv tendens som finns redan vid det första tillfället. Sömnsvå- righeterna är då inte orsak till den depression som uppträder se- nare. Studier av skiftarbetare kan användas för att klargöra samband. De visar att sådant arbete medför ökad risk för störd sömn och ökad risk för psykiska problem, inkluderande depression (265). Det är dock svårt att överföra resultat från sådana studier till ung- domars allmänna situation i . Om ungdomar skulle sova mindre än tidigare är det ett mer eller mindre fritt val som knappast går att likställa med skiftarbetarens situation. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Jämförbara uppgifter visar att ungdomar som har problem med sömnen har tredubblats , se figur 3.2. Uppgifter om sömnlängd finns redovisade i tre studier. Tyvärr har sömnlängden beräknats på olika sätt vilket gör att uppgifterna inte är direkt jämförbara. I en första studie från övergången mellan beräknades sömnlängden till och (266). I en andra undersökning framkom att ungdomar i i åldern 13–sov per natt och 15–16 åringarna per natt (267). I en tredje studie –2001 beräknades sömnlängden i årskurs 7 till och i årskurs 9 till (268). I denna studie påvisades även påtagliga variationer i sömnlängd mellan veckans dagar. I årskurs 9 sov ungdomarna på varda- garna och . Även om uppgifterna inte är direkt jämförbara förefaller det dock finnas en tendens till något för sömn. En viss minskning av tiden för sömn har påvisats i den vuxna befolkningen. Mellan åren 1990/91 och 2000/01 minskar tiden för nattsömn (15). I utländska studier av ungdomars sömnvanor påvisas också en utveckling mot något för sömn. Sömnlängden bland ungdomar har minskat i (97), på (269), i (270) och i (271). Två förändringar har påvisats, en markant ökad förekomst av sömnsvårigheter och möjligen också en något minskad tid för natt- sömn. De markant ökade sömnsvårigheterna är det fenomen som dominerar. Svårigheter med sömnen är ett av flera uttryck för psy- kiska problem och inte dess orsak. Betydelsen av den något minskade tiden för sömn är däremot oklar. Dels är den eventuella förändringen liten och dels är det osä- kert om en sådan förändring kan orsaka psykiska problem. Utbudet av aktiviteter har ökat, exempelvis i form av tv och internet. I debatten framförs ibland uppfattningen att sådana aktiviteter bidrar till att ungdomar sover och därför mår Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Det har dock inte varit möjligt att finna stöd för en sådan hypotes. En systematisk översikt av forskning inom mediaområdet visar att tv-tittande ökar risken för utagerande beteendeproblem (272). Barn som identifierar sig med våldsverkaren påverkas mer än andra. Aggressiva barn söker sig också till program med våldsinslag. Översikten behandlar studier där barn och unga följts och forskarna tagit hänsyn till andra faktorer som kan inverka på resul- taten, exempelvis social bakgrund. Studierna ger därför underlag till slutsatser med god säkerhet. Csikszentmihalyi och medarbetare har låtit vuxna, vid slumpvis valda tillfällen , dels registrera vad de gör och dels hur de upplever situationen. Studien innefattar 15 vanliga aktiviteter, inkluderande förvärvsarbete (273). Positiva känslor förekom i vari- erande omfattning vid dessa sysselsättningar. Den aktivitet som var förbunden med minst positiva känslor var tv-tittande. Dessa fynd talar för att tv-tittande kan bidra till nedstämdhet. Bland vuxna är tv-tittande den vanligaste fritidsaktiviteten. Ung- domar ägnar också betydande tid åt tv. I åldern 12–tittar ung- domar på tv 1–(274) medan vuxna använder (15). Bland ungdomar har tv den högsta andelen högkon- sumenter av alla medier (274). Mer än en fjärdedel () av ungdomarna tittar på tv en vanlig dag. Gruppen är betydligt större än andelen som är högkonsumenter av datorspel () eller tv-spel (). Tiden för tv har ökat eftersom den första tv-sändningen i ägde rum först . En studie av skolbarn visar att andelen som tittat på tv minst ökade mellan åren 1985–86 och 1989–90 från . Andelen som såg på tv minst ökade från (275). Också bland vuxna har tiden för tv ökat (15). Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Hälsoeffekterna av tv- och datorspelande är välstuderade. En del av forskningen har ägnats åt frågan om datorspelande leder till aggres- sivitet. Det finns inga longitudinella studier på området men ett stort antal tvärsnittsundersökningar och experiment utan kontroll- grupper såväl som ett tjugotal kontrollerade eller randomiserade kontrollerade experiment (RCT). För en diskussion om säkerheten i olika studier se kapitel 2. I studierna har man ibland undersökt effekterna på lek, ibland på tankar, ibland på känslor och ibland på aggressivt beteende utöver lek. I vissa av studierna har man kon- trollerat hur aggressiva deltagarna var innan experimentet. I andra har man inte gjort det. Studierna om datorspel och aggressivitet har sammanställts ett flertal gånger. Slutsatserna har varierat. I tre sammanställningar är den övergripande slutsatsen att datorspel leder till aggressivitet (276, 277) (278). I dessa sammanställdes alla studier rakt av utan hänsyn till säkerheten i studierna. I tre andra sammanställningar har man systematiskt hållit isär studier av olika utformning (279, 280) (281). I dessa sammanställningar utkristalliserar sig en annan bild. Stödet för slutsatsen att datorspel leder till aggressivitet visar sig i huvudsak härröra från en särskild typ av experiment. I dessa experiment har förskolebarn spelat olika spel och när spelstunden var över har man observerat barnens lek. Det visade sig då att inne- hållet i spelet påverkade vilken leksak barnen valde att leka med när spelstunden var över. I flera andra experiment har man studerat spelandets effekter på känslor, tankar, och beteende utöver lek. Här har det dock varit svårare att påvisa några effekter. En aktuell fråga är om datorspelande reducerar barn och ungas fysiska aktivitet. I en internationell översikt publicerad hade uppgifter om fysisk aktivitet och datorspelande sammanställas från studier med totalt 119 942 deltagare (282). Författarna fann inget samband mellan datorspelande och fysisk aktivitet. Liknande har konstaterats i undersökning av svenska datorpelare (283). Något samband påvisades inte heller i en kana- densisk longitudinell undersökning med 8 387 barn (284). och medarbetare har också undersökt om datorspelande ökar risken för övervikt (282). Inget samband kunde konstateras. Två longitudinella studier har publicerats. Inte heller där påvisas Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden effekter av datorspelande på övervikt (285, 286). Samband mellan tv-tittande och risken för övervikt har dock påvisats (272). Ett annat forskningsområde handlar om inlärningseffekter av datorspelande. Två systematiska översikter tyder på att tv- och datorspelande förbättrar spatiala förmågor (280, 281). Spatiala för- mågor, det vill säga rumsuppfattning och förmåga att tänka i for- mer och mönster, är en viktig del av den kognitiva förmågan (gene- rella intelligensen). Kognitiv förmåga skyddar mot psykiska problem, se kapitel 7. De barn och ungdomar som spelar mycket tv- och datorspel är en uppmärksammad grupp, (287–289). För en diskussion ur ett folk- hälsoperspektiv blir tre frågor avgörande: hur stor denna grupp är, vilka långtidseffekterna blir samt om spelarna fastnar, det vill säga spelar lika mycket . Den första frågan gäller hur stor gruppen är. I två nya undersök- ningar från respektive har spelandet kartlagts. Jämförelser med den äldre aktiviteten tv-tittande kan illu- strera fenomenets omfattning. I undersökning var andelen 13–20-åringar som spelar tv- eller datorspel varje eller nästan (283). Motsvarande andel 13–20-åringar som tittar på tv varje eller nästan var mer än så stor (). I undersökning angav av 12–15-åringarna att de brukar spela datorspel och att de brukar spela tv- spel (274). Andelen som angav att de brukar titta på tv var och andelen som använde internet . I undersökning har författarna därutöver identifierat en grupp högkonsumenter som använder ett särskilt media tre tim- mar eller mer per dag. Bland 12–15-åringarna var högkonsumenterna av tv-spel och av datorspel . Andelen högkonsu- menter av tv var den dubbla, . Andelen högkonsumenter av internet var . Den andra viktiga frågan ur ett folkhälsoperspektiv gäller lång- tidseffekterna av att spela mycket. Sammanställningen ovan visar att datorspelande, så långt det finns forskning, är en aktivitet för vilken positiva effekter överväger. För att kunna identifiera en eventuell Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden gräns där negativa effekter börjar överväga krävs studier där man följer ungdomar som spelar olika mycket och studerar olika sociala, hälsomässiga, fysiska (inklusive sömn) och psykiska konsekvenser . I de fyra longitudinella studier av datorspelande som publicerats har inte någon sådan övre gräns identifierats (284, 285) (286) (290). Nya studier skulle kunna klargöra frågan ytterligare. En tredje viktig fråga är om de ungdomar som spelar mycket fastnar, det vill säga spelar lika mycket . Det saknas dock longitudinella studier av frågan. Medie- rådets undersökning av spelande i olika åldrar ger dock en viss bild. Undersökningen tyder på att andelen högkonsumenter av datorspel ökar från bland 11–13-åringar till bland 12– 15–åringar (274). Andelen högkonsumenter av tv-spel var 4 pro- cent i båda åldrarna. I undersökning finns upp- gifter om hela åldersspannet 13–(283). Andelen som spelar varje eller nästan sjunker tydligt med åldern från 42 pro- cent bland de yngsta till bland de äldsta, se tabell 6.1. Tabell 6.1 Spelaktivitet i olika åldersgrupper i Spelar tv- eller dator-spel varje eller nästan Källa: (283) Sammanfattningsvis ger befintlig forskning och statistik inte en bild av datorspelande som ett folkhälsoproblem. Stödet för nega- tiva effekter är svagt eller oklart. Datorspelande har visats ha positiva effekter på kognitiva förmågor. Sådana förmågor har i sin tur visats skydda mot psykiska problem, se kapitel 7. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Användning av internet är vanligt bland ungdomar. Den vanligaste aktiviteten på internet är kommunikation med vänner och bekanta. I en undersökning från angav av samtliga 12–15-åringarna att de brukar chatta, att de brukar sända e-post, att de brukar vara på s.k. commu- nities, och att de brukar lägga ut egna texter och bilder (274). Det är också vanligt att använda internet för förströelse respek- tive för information. I undersökningen angav att de brukar spela spel på internet, att de brukar surfa för nöjes skull, och att de brukar ladda ner musik, film, spel eller program. Ungefär lika många, , angav att de brukar göra läxor och annat skolarbeten och att de brukar söka information om annat än skolarbete. angav att de brukar titta på porr. Fem longitudinella studier av internetanvändningens konsekvenser kunde påvisas vid en litteratursökning. I två, som rapporteras i samma artikel, har man undersökt effekterna på välbefinnande (291). I den första studien fann man negativa effekter på välbefinnande efter 1–men inget samband . I den andra studien konstaterades signifikant positiva effekter på välbefinnande. I fyra av studierna har man undersökt internetanvändningens konsekvenser på andra aktiviteter. Två av studierna tyder på att krångel i vardagen ökade i samband med internetuppkopplingen (291). I två andra studier är utgångspunkten tidsanvändningen. Den första tyder på att internet integrerades odramatiskt i män- niskors vardag och att internet inte innebar mindre tid åt exempel- vis tv, böcker, radio eller sociala aktiviteter (292). I en studie påvi- sades dock minskat tv-tittande (293). I fyra av studierna har effekterna på socialt kapital undersökts. I en första studie konstaterades ökad ensamhet efter 1–men inget samband (291). I en annan studie påvi- sade inte heller några effekter (293). I en tredje studie utvecklades både sociala nätverk, direkt kommunikation med familjemedlem- mar, lokalt engagemang, och förtroende för andra med internet- uppkoppling (291). I den fjärde studien av mer övergripande socialt kapital visade sig internetanvändning vara associerat med ökat en- gagemang i det civila samhället (294). Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden I en studie undersöktes negativa effekter av internetanvändning på fysisk hälsa. Inga sådana effekter kunde konstateras (291). Bland vuxna har samband påvisats mellan användning av datorer på ar- betsplatsen och värk i skuldror och nacke. Ett samband mellan da- toranvändning och värk har påvisats för ungdomar i en studie från (295) men ej i en annan studie från (296). Forskningen tyder sammantaget på att spridningen av internet inte innebar en dramatisk förändring av folks tidsanvändning. De direkta effekterna på hälsa och välbefinnande är oklara. Effekterna på socialt kapital tycks vara övervägande positiva. Mobiltelefoner och sms har tillkommit under de senaste två decen- nierna och är nu viktiga delar av modern vardagstillvaro. hade av alla kvinnor och män i åldern 16–mobilte- lefon (297). Ungdomar har tagit till sig tekniken snabbare än andra åldersgrupper. En av de främsta funktionerna är att utveckla och bibehålla sociala nätverk. En norsk studie visar att flickor i tonåren är den grupp som står för det största antalet samtal/sms per dag (298). Sms gör det möjligt att hålla kontakt oberoende av tid och rum. Sms kan både gälla praktiska frågor och ha emotionell inne- börd (299). En europeisk studie visar på tydliga samband mellan användning av sms och indikatorer på socialt kapital (300). Det är således möjligt att användning av mobiltelefoner och sms kan bidra till tätare kontakter människor emellan. Detta kan bidra till att öka tilltron människor emellan och därigenom till utveckling av samhällets sociala kapital. En sådan utveckling kan främja den psykiska hälsan. De goda effekterna kan dock hämmas av att de ökade möjligheter till mobbning som mobiltelefon och sms har medfört. Betydelse för psykisk ohälsa har sammanställt analyser av kulturella aktiviteters effek- ter på hälsa (301). De studier som gäller barn och vuxna i normal- befolkningen har relevans för detta uppdrag. påvisar två kontrollerade experiment, varav ett på barn, där positiva effekter av Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden musik påvisas (302, 303). Detta ger starkt vetenskapligt stöd för att aktivt utövande av musik främjar mental hälsa, se gradering av be- visvärde i kapitel 2. En svensk observationsstudie av vuxna tyder på att andra kulturella aktiviteter bidrar till längre livslängd och bättre självrapporterad hälsa (304). Eftersom endast en studie har redovi- sats är kunskapsläget för andra kulturella aktiviteter än musik oklart. Kulturella aktiviteter är ofta en del av människors identitet. Sär- skilt gäller detta för ungdomar där val av musik och sätt att klä sig är viktiga uttryck för den egna personen (305). Det är därför pro- blematiskt att isolerat söka ett samband mellan exempelvis musik- val och hälsa, utan att sätta in musikvalet i individens livsstil som helhet. Detta kan vara en förklaring till att studier av samband mellan kultur och hälsa inte påvisas. Vidare har kulturella uttryck uppenbart i första hand egenvärden, helt oberoende av andra effekter (306). har andelen barn i åldern 7–som sjunger, spelar instrument eller dansar minskat med en tredje- del (171). har även andelen ungdomar i åldern 16–som spelar ett musikinstrument minskat något, om än i mindre omfattning (14). har det däremot blivit enklare att lyssna på musik. Cd-skivor började säljas 1983, kommersiella radiokanaler med musik tillkom 1993 och mp3 spelare har blivit vanliga . Utbudet av kon- serter har sannolikt ökat. Det är därför troligt att ungdomar ägnar mer tid åt musik jämfört med . Lyssnandet förefaller dock delvis ha ersatt eget musicerande. Även andra former av kulturkonsumtion har förändrats under . Ungdomar i åldern 10–går mindre på museum eller andra utställningar (171) och ungdomar i åldern 16–går mindre på bio (14). Ungdomar i åldern 16–går däremot oftare till bibliotek (14). Nya distributionsformer har tillkommit. är det vanligt att se på film på video eller dvd. –83 hade av ungdomar i åldern 16–tillgång till video. var det (14). Det är därför inte troligt att ungdomar ser mindre på film men att de numera ofta väljer att se på filmerna hemma eller hos kamrater i stället för på bio. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Ungdomar förefaller kulturellt vara minst lika aktiva som för två decennier sedan. Formerna har däremot förändrats. Betydelse för psykisk ohälsa Ökad fysisk aktivitet kan förebygga depressiva besvär. Individer med depressiva besvär är ofta fysiskt inaktiva. Det kan vara en följd av de depressiva symptomen i sig men det är också möjligt att låg fysisk aktivitet bidrar till dessa symptom. Därför är det möjligt att ökad motion kan förebygga depressiva besvär. Två försök ger stöd för denna uppfattning. I ett försök deltog unga vuxna (307). I ett andra försök deltog ungdomar i åldern 16–(308). De delades in i fyra grupper, en med intensiv träning, en med måttlig träning, en med stretchingövningar och en kontrollgrupp. De grupper som tränade gjorde det två ggr/vecka under 25–. visade sig förekomsten av depressiva besvär vara lägre i den grupp som fått intensiv träning. Sådana effekter påvisades inte i övriga två grupper. Eilin och medarbetare har analyserat åtta studier av självkänsla där försöksgrupperna ökade sin fysiska aktivitet (309). Studierna visar att deltagarnas självkänsla förbättrades av motion. Dock är evidensstyrkan måttlig eftersom endast en studie hade hög vetenskaplig kvalité. Ungdomar som är fysiskt aktiva har ofta bättre skolprestationer (310). Därför är det tänkbart att mer motion i skolan skulle kunna förbättra elevernas inlärning. Sambandet kan dock vara skenbart eftersom barn till välutbildade föräldrar ofta klarar skolan bättre och ofta motionerar mer. Därför krävs studier där man tar hänsyn till sådana förhållanden. Vid litteratursökningen identifierades endast en studie som var utformad så att man tagit hänsyn till föräldrarnas utbildning (311). Studien tyder på att sambandet mellan motion och skolprestationer är skenbart. För att klargöra motionens betydelse för inlärning är det också möjligt att genomföra experiment. Ett sådant försök har genomförts i i årskurser 1–3 (312). Där påvisades bättre prestationer i en försöksgrupp som fått mer motion. Det är dock oklart om försöks- och kontrollgrupperna var jämförbara. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden därför inte att dra några slutsatser från detta enda försök. I en översikt publicerad anger författaren att det inte finns be- lägg för att motion förbättrar elevernas skolprestationer (313). Således förefaller relativt intensiv motion kunna förebygga de- pressiva besvär. Andra effekter på psykisk ohälsa är mer osäkra. Jämförbara uppgifter om barns och ungas fysiska aktivitet föreligger inte. De studier som har presenterats beskriver främst idrottsaktivi- tet. ULF-undersökningar visar att under pe- rioden till 1999 förändrades endast obetydligt andelen 16–24- åringar som idrottat inomhus och utomhus. En studie av skolbarns träning, både organiserad och spontan, visar inte på några väsentliga förändringar (275). Enligt SCB:s studier sker inga märkbara förändringar mellan åren 1982–83 och 1999 av andelen ungdomar i åldern 7–som är aktiva i någon idrott eller sport minst en gång (171). Det är vanligare att pojkar är mer idrottsaktiva än flickor. En annan studie av skolbarns träning, både organiserad och spontan, visar inte på några väsentliga förändringar (275). har stillasittande aktiviteter ökat i omfatt- ning, se ovan om tv och användning av datorer. Till en del har dessa aktiviteter sannolikt ersatt annan verksamhet som också var stilla- sittande, exempelvis bokläsning.