sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — Det omedelbara löpande arbetet som beskrivs, rör till exempel förvaltningen av fjällreserva- ten och projekt kring det samiska kulturarvet.6 uppskattar antalet samer boende i länet till ett hundratal förutom cirka 35 bofasta med anknytning till 6 Rennäringsfrågor i handläggs av i . Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket Med anledning av det relativt ringa antalet samer och de ovan redovisade önskemålen, bedömer att en samisk- språkig service handlar om begränsade kostnader. Det förutsätts att en samiskspråkig kontakt med kan lösas vid varje enskilt tillfälle, i första hand genom tolkning. Med en kontinuerlig beredskap blir kostnaderna betydligt högre. Om skriftlig informa- tion, t.ex. webbinformation och foldrar, generellt ska ges på samiska handlar det om mycket stora kostnader. Som ett mindre kostnadskrävande alternativ anger möjligheten till en begränsad skriftlig information i sakområden av särskilt intresse. i konstaterar att man inte har någon beredskap för att hantera ett utvidgat förvaltningsområde. Det finns ingen inom , inklusive personal med samiska rötter, som talar flytande sydsamiska. En del medarbetare har del- tagit i kurser i samiska språk. har inte mött något intresse eller önskemål om språklig service på samiska i samband med myndighetsutövning. Det är svårt att avgöra om detta beror på att det inte finns något intresse eller om de medborgare som har sydsamiska eller andra samiska språkliga rötter inte förväntar sig att det skall finnas en service på samiska och därför inte efterfrågar densamma. Inga åtgärder med anledning av den nationella minori- tetspolitiken har vidtagits. anser det vara svårt att göra en uppskattning av hur stora kostnadsökningar det rör sig om. Ett införande av utökat förvaltningsområde kan eventuellt leda till en utökad efterfrågan av att beslut och information ges på samiska. Kostnaderna är även beroende av lagstiftarens ambitionsnivå vid införande av reglerna om utökade förvaltningsområden. För att tillhandahålla den service som begärs skall antingen tolk anlitas, dels för muntlig och skriftlig översättning av beslut och skrivelser, dels för översättning av information som berör myndighetsutövning, eller en person anställas för att ge stöd inom hela . Utredningen har besökt för diskussion om länets möjligheter inför en eventuell utvidgning av förvaltningsområdet för samiska.7 i har varken möjligheter eller beredskap för att och över tiden kunna ge service och handlägga ärenden på samiska. Efter vissa förberedelser kan dock hantera behov av att kommunicera muntligt Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket eller skriftligt på de flesta språk. Någon kartläggning av persona- lens språkkunskaper i samiska har ej gjorts. Ingen medarbetare har rekryterats med krav på samiska språkkunskaper. Såvitt känt finns ingen medarbetare som behärskar samiska. Förutom i rennärings- sammanhang (renmärkesregistret med samisk terminologi) har inga önskemål om språklig service på samiska i samband med myndig- hetsutövning kunnat noteras. Inga åtgärder har vidtagits med anledning av den nationella minoritetspolitiken. redovisar ett resursbehov och kostnader som skulle medföra en årlig kostnadsökning på 1,3 – . Engångs- kostnader skulle uppstå på 150 – 200 tkr. Två tjänster är då inklu- derade och i engångskostnaderna ingår en merpart för ökad skylt- ning för ca 100 reservat m.m. förtydligar att resurs- behov och kostnader är grova uppskattningar. Ambitionsnivån som skall gälla för den enskilda är osäker varför man utgått från att en i stort sett likvärdig service skall kunna lämnas på samiska såväl som svenska. påpekar också de möjlig- heter som borde finnas till samordnade lösningar, särskilt i förhål- lande till och . Det finns förutsättningar för att länsstyrelserna skall kunna hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska, särskilt på . Minoritetspolitiken behöver en betonad introduktion inom länsstyrelserna. Som beskrivits i delbetänkandet8 anser jag att en länsstyrelse skall ges nationellt ansvar för att säkerställa den föreslagna lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Efter ett förnyat över- vägande föreslår jag att tillsynsansvaret på nationell nivå delas på två myndigheter.9 Övriga länsstyrelser i förvaltningsområdet för samiska skall bistå den myndighet som utses för den samiska mino- riteten och det samiska språket i dess uppdrag. Därutöver ges ansvar för att genomföra lagstiftningen på den egna myndigheten. Uppdraget för länsstyrelserna i , , och fortsättningsvis även i blir således begränsat. 8se delbetänkandet avsnitt 6.5 9se avsnitt 12.2 Delat ansvar för tillsyn av minoritetspolitiken. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket kort sikt måste den samiskspråkiga servicen förstärkas för att möta den föreslagna lagstiftningens krav. Kunskaper i samiska bör upp- märksammas vid nyrekryteringar och vara meriterande. Möjlighe- terna att samverka mellan länsstyrelserna bör tas tillvara. Som exempel där samordning skulle bli aktuellt är information till all- mänheten samt framtagande av olika trycksaksmallar etc. En väl genomförd introduktionsfas för den nationella minoritetspolitiken är nödvändig inom tillkommande länsstyrelser. 9.5Övriga statliga myndigheters beredskap Utredningen har begärt yttranden från ett antal statliga förvalt- ningsmyndigheter. Frågorna som ställts motsvarar de som läns- styrelserna fått, se ovan. Nedan redovisas de synpunkter som inkommit till utredningen från respektive myndighet. menar att en utvidgning av förvaltningsområdet till att omfatta delar av det sydsamiska språkområdet inte kräver några nämnvärda förberedelser. Myndigheten har personal med kompe- tens inom samtliga samiska språkvarieteter. En tjänsteman arbetar med sydsamiskan som sitt ansvarsområde. anför vidare att, vid en eventuell revidering av nuva- rande språklagstiftning, bör större krav ställas på kunskaper i nationella minoritetsspråk vid anställning av personal vid myndig- heterna. De flesta samisktalande som är anställda vid olika myn- digheter behärskar inte samiskan skriftligt enligt . finns det behov av att särskilda medel tillskjuts för att kunna erbjuda utbildning för personalen i samiska och andra minoritets- språk inom förvaltningsområdena. Lösningar borde också skapas för att avhjälpa många samers brister i att läsa och skriva samiska. Det är en förutsättning för att de skall kunna använda sig av språk- lagen i samband med myndighetskontakter. Efterfrågan av rätt- skrivningshjälp från är påtaglig. Sameskolstyrelsen har ej inkommit med yttrande. Vid utred- ningens besök kunde konstateras att det finns en hög och medve- ten servicenivå i bemötande av allmänheten på samiska. För övriga synpunkter redogörs i avsnitt 13. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket /-styrelsen, anger att samiska inte finns representerad på handläggar– eller chefsnivå i och . I dessa län har inte heller några påstötningar eller önskemål om språklig service på samiska på arbetsförmed- lingen framkommit. Inom nuvarande förvaltningsområde i har man löst de uppgifter som varit aktuella genom samarbete mellan arbetsförmedling, länsarbetsnämnd och . Vid en utvidgning av det språkliga förvaltnings- området bedöms behovet kunna tillgodoses på motsvarande sätt som i . Mot denna bakgrund och andra vunna erfaren- heter bedöms kortsiktigt att inga kostnadsökningar uppstår för personal. Krav på praktisk arbetsförmedlingsservice på samiska medför dock rekrytering av samisktalande. Krav kommer också att ställas på arbetsförmedlare som ger service per telefon på Kund- tjänst som arbetar oberoende av länsindelning. Tvåspråkighet kan, för ett antal arbetsförmedlare, komma att bli ett krav vid framtida rekrytering. i saknar samisktalande personal. Finns behov av service på nord-, lule- eller sydsamiska, anlitas tolk. Ingen av arbetsförmedlingarna uppger att det finns behov av tolkning på samiska. Det behöver nödvändigtvis inte innebära att behovet inte finns, utan snarare att ingen förväntar sig en sådan service och heller inte efterfrågar den. Utifrån dagens kända efterfrågan är det inte realistiskt att anställa samisktalande personal på alla arbetsförmedlingar. föreslår att information bör finnas tillgänglig via verkets hemsida samt att ser- vice på samiska/minoritetsspråk borde kunna tillhandahållas via det nationella Kundtjänst. i har inte heller personal som talar samiska. Vid behov anlitas tolk. I övrigt har länsarbets- nämnden liknande synpunkter som . i har ingen beredskap för att hantera de förändringar som eventuellt kan föreslås. Man har inte påträffat något behov ifråga om det samiska språket vid myndig- hetsutövning. Myndigheten har inte vidtagit några speciella åtgär- der beträffande minoritetsspråken. Länsarbetsnämnderna i har inte lämnat något ytt- rande. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket () lämnar ett gemensamt yttrande för läns- organisationerna i , , och Dalarna.10 Beredskap: För del saknas tillgång till syd- samisk kompetens. saknar beredskap och möjligheter. FK i har ingen möjlighet att hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska språk. Personal: FK i har lule- och nordsamiskt talande personal medan FK i och saknar sådan kompetens. Intresse/önskemål: FK i lämnar språklig service på samiska. Däremot är begäran om översättning till samiska, skriftligt eller muntligt, mycket sällan förekommande. Vid ett kontor är man samlokaliserade med arbetsförmedling m.fl. och där finns personer som behärskar språket och kan nyttjas vid behov. Övriga läns- organisationer har inte noterat några önskemål om språklig service. Åtgärder p.g.a. nuvarande minoritetslagstiftning: Endast FK i har vidtagit åtgärder. har tagit fram tilläggstexter på mallbrev för minoritetsspråken. Tillkommande kostnader: I rör det sig om marginella kostnads- ökningar. I , och skulle det innebära att man skulle få bygga upp en ny kompetens och verksamhet från grunden. FK bedömer att en resurs om en fjärdedels tjänst till en kostnad av ca 100 tkr skulle åläggas ansvaret för det utökade för- valtningsområdet. Om muntlig service skall ges får tolkar anlitas och översättare för skriftlig service. FK anför vidare att det är rim- ligt att hitta en gemensam lösning för de län och myndigheter som kan komma att beröras. I små kommuner är det nödvändigt med samverkan både när det gäller kostnadseffektivitet och för att kunna ge en bra service. och polismyndigheterna i , och svarar i en gemensam skrivelse.11 Beredskap/personal: Beredskapen för att hantera eventuella förfråg- ningar på samiska är generellt sett låg. Endast vid Polis- myndigheten i finns det ett fåtal personer som talar 10Specifika uppgifter för FK i nämns dock inte till fullo. 11Synpunkter från saknas dock. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket Kartläggning har även skett i . Rikspolis- styrelsen och polismyndigheten i känner inte till någon anställd som talar samiska. Intresse/önskemål: och polismyndigheterna har inte mött något intresse om språklig service på samiska varken via telefon, e-post och brev eller i sam- band med besök. Åtgärder p.g.a. nuvarande minoritetslagstiftning: Myndigheterna har inte vidtagit några åtgärder gällande samiska språket. Om myndigheterna får förfrågningar på samiska kan de vända sig till i . Om väntetiden beräknas bli lång, kan externa tolkar anlitas. Myndigheterna har enligt yttrandet målsättningen att alla minoriteter skall kunna få hjälp i de ärenden då myndigheterna kontaktas. Det kan innebära väntetider, men har servicen fungerat. Tillkommande kost- nader: Kostnaderna är svåra att uppskatta men beräknas bli för- sumbara. Myndigheten anför att det inte finns någon beredskap för en utvidgad lagstiftning för det samiska språket inom de arbetsenheter som myndigheten organiserar i det sydsamiska området. Det finns således inga möjligheter att ge den enskilde rätt att använda mino- ritetsspråket i alla muntliga kontakter med myndigheten. Myndig- heten har inte praktiska möjligheter att ge muntliga svar på samiska. Myndigheten framhåller dock att sedan åklagarorganisa- tionen blivit en myndighet, underlättas möjligheten till att omför- dela resurser med denna kompetens eller att placera ärenden för handläggning vid någon av de kammare i som har personal som kan samiska. Någon kartläggning av personalens språkkunskaper har inte gjorts. Något intresse eller önskemål om språklig service på samiska har inte framförts. I den utsträckning förhör hålls på samiska sker detta normalt inom ramen för för- undersökning och inför domstol. Kostnaderna för tolk och över- sättning faller normalt inte på myndigheten, utan på polis och domstol. Inga särskilda åtgärder har vidtagits av myndigheten (med anledning av minoritetslagstiftningen; utredningens anm). Skulle en särskild satsning krävas kommer det att medföra extra- kostnader. Sannolikt skulle personal behöva anställas inledningsvis. Då det är frågan om myndighetsutövning inom rättsväsendet ställs också vissa krav på formerna för kontakterna. Att hitta en rationell Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket lösning kan synas svårt med hänsyn till att verksamheten bedrivs på flera arbetsställen som det handlar om ett starkt speciali- serat rättsligt område. konstaterar inledningsvis att det är mycket tveksamt om och kronofogdemyndigheterna skulle kunna till- godose ett eventuellt krav på att hantera ett utvidgat förvaltnings- område för det samiska språket. egen personal kan inte tillhandahålla språklig service på samiska. Förutsättningen för att servicen då ska kunna fungera är att det finns kompetenta tolkar och översättare. Något behov av service eller information på samiska språket har inte heller kunnat identifieras. I rikstäckande skatteupplysning och i myndigheternas riksgemen- samma televäxlar finns ingen anställd som talar samiska. Efter gjorda kartläggningar inom framgår att det inte finns någon som talar samiska. För kronofogde- myndigheterna och för skatteregionen är resultatet det- samma. I samband med att de nya minoritetsspråklagarna införts har den egna personalen informerats. Det finns inga blanketter eller broschyrer på samiska. och kronofogdemyndig- heterna har emellertid haft en beredskap att genom tolkar och översättare tillmötesgå kravet på språklig service på samiska. Skat- teverket hävdar i övrigt att tillgången på tolkar och översättare är begränsad. Myndigheten ifrågasätter om det finns ett behov av en utvidgning av förvaltningsområdet. Hittillsvarande kostnader för språklig service på samiska har varit ringa. Det saknas anledning att utifrån de krav som ställts på anta att kostnaderna skulle öka nämnvärt. Kostnaden för en anpassning av skatteupplysningens talsvarsingång uppskattas till ca 300 tkr plus löner. säger att verksamheten har ett stort inslag av såväl myn- dighetsutövning som av service och upplysning. Den tidigare indelningen i geografiskt uttryckta ansvarsområden (regioner) har upphört. Istället är personal på olika orter nationellt ansvariga för Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket olika områden (sakområden, utredningens anm.) och regelområ- den. För att bedöma beredskapen nämns även att inom det före- slagna förvaltningsområdet finns tio gränstullstationer varav fyra är norska. De norska tulltjänstemännen utför arbete för räk- ning och vice versa. Någon systematisk kartläggning av personal som talar samiska har inte gjorts. Inom verkets egen så kallade översättarpool finns ingen med samisk språkkompetens anmäld. En rundringning inom det föreslagna förvaltningsområdet visar att det inte finns någon samisk språkkompetens. Inget intresse eller öns- kemål har noterats om språklig service på samiska. Det omfattar såväl myndighetsutövning som ärenden av allmän service- och upplysningskaraktär. Med hänsyn till den stora osäkerheten i efterfrågan är det svårt att göra någon bedömning över kostnadsökningen . Eftersom samisk språkkompetens saknas är alternativen att utbilda och nyanställa personal eller använda tolkar. För många funktioner finns nationellt ansvariga enheter varav de flesta är placerade i . Det innebär att man skulle behöva utbilda personal i samiska, anställa samiskspråkig personal eller använda tolkar. nuvarande beredskap hanteras med hjälp av tolkar. Det finns ingen generell organisation för att lotsa personer med olika språk till speciella personer. Relativt färska kartläggningar av berörd personal inom myndighetsutövande funktioner visar att det inte finns någon samisktalande. Arbete med databas för bl.a. perso- nalens språkkunskaper håller på att tas fram. har det knap- past varit någon efterfrågan på service på samiska. Kunskapsprov och körprov på samiska för körkort har förekommit. På finns viss information på samiska. Vägskyltning på minoritetsspråk pågår. Kostnadsökning beror på efterfrågans storlek och vilka krav som kommer att ställas på servicenivå. räknar inte med att ha tillgång till egen personal utan hänvisar till system med externa tol- kar. För webbplatsen anges som exempel, att för har medel endast kunnat avsättas för de mest nödvändiga uppdateringarna på andra språk än svenska och engelska. Längre handläggningstider befaras för ärenden där det behövs översättning och tolkning. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket Flera statliga myndigheter har en skyldighet i sin myn- dighetsutövning att tillmötesgå en samiskspråkig service. Bered- skapen för ett flertal av de statliga myndigheterna inför en utvidg- ning av förvaltningsområdet för samiska språket får dock anses begränsad. Trots olika försvårande omständigheter, bland annat organisatoriska, bör det finnas möjligheter att kunna hantera en utvidgning. Arbetet bör kunna utveckla tidigare gjorda lösningar. I ett inledande skede förutsätts att man överlag gör en klar analys av hur och var efterfrågan kan väntas uppstå. Det finns ingen anled- ning att inledningsvis genomföra stora kostnadskrävande åtgärder. När det gäller statliga myndigheter med nationellt ansvar för olika verksamhetsområden kan det konstateras att dessa myndigheter, eller i vart fall regionala enheter eller undermyndigheter, har i uppdrag att lämna viss service på minoritetsspråken i nuvarande förvaltningsområde för samiska i . Dessa myndigheter bör i stor utsträckning kunna bygga vidare på tidigare gjorda erfarenheter och genomförda metoder. Detta gäller särskilt för framtagande av informationsmaterial på samiska och annan information som riktar sig till allmänheten. Gjorda översätt- ningar av allmänt material bör kunna användas i mycket stor omfattning. Information till egen personal bör fungera med nor- mala rutiner. Vidare finns det anledning för de regionala myndigheterna att samordna sitt arbete. Genom att inventera befintligt material och samordna arbetet kan effektivitetsvinster göras. I frågor rörande framtagning av informationsmaterial bör myndigheterna även sam- råda med myndigheten som har nationellt tillsynsansvar för de samiska minoritetsfrågorna för att undvika dubbelarbeten. Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket Det finns möjligheter, trots en begränsad beredskap, för kommu- nala och statliga myndigheter samt domstolar att kunna hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska språket till det syd- samiska området. Bedömningen gäller på lång sikt. Nuvarande lagstiftning och mitt förslag ger möjligheter till en anpassad service på samiska språket, särskilt för funktionerna vid myndighets- kontakt. Sammantaget bedömer jag att det finns förutsättningar hos kom- munala och statliga myndigheter samt domstolar att hantera en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska språket. Förutsätt- ningarna ser emellertid olika ut och den omedelbara beredskapen är starkt begränsad. Bristen på samiskspråkig kompetens är iögonfal- lande. Organisatoriska svårigheter anges i en del fall etc. Det finns en insikt om att efterfrågan på samiskspråkig service inte kommer att öka på ett dramatiskt sätt. Jag delar denna upp- fattning. Som regel redovisas inga framträdande kostnader för den personliga myndighetskontakten i det korta perspektivet. Erfaren- heterna från talar också för detta. Över verkar normala rutiner för kompetenshöjning och nyrekryteringar inom myndigheterna. Indirekt har ett par myndigheter uttryckt oro för tolknings- och översättningssituationen för samiska språ- ket. Som naturliga åtgärder i det korta perspektivet kan i de flesta fall följande moment förutses: kartläggning av organisationens språk- kunskaper, information om minoritetsspråklagen till de anställda. Procedur för tolknings- och översättningshjälp. Rutiner som lotsar allmänheten vidare från receptionister, telefonväxlar och liknande kundmötande funktioner. Det viktiga är att det i de funktioner där allmänheten först möter myndigheten finns beredskap för att han- tera situationen. Om myndigheterna väljer att begränsa service på samiska till vissa tider och platser skall detta organiseras på ett sådant sätt att det tydligt framgår genom olika informations- kanaler. Rättighetsupplysning till allmänheten behöver tas fram. En sådan uppgift gäller för alla myndighetsutövande områden. Vid en gradvis uppbyggnad av myndighetens resurser är det givetvis av vikt att analysera efterfrågad service. Var och hur kan den förväntas uppstå? Med en sådan behovsanpassad och successivt Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket utbyggd service bedömer jag att det finns förutsättningar för att lagstiftningen kan implementeras med goda resultat. För förskoleverksamhet och äldreomsorg kan det inte uteslutas att viss omorganisation, nya scheman och rekryteringar behöver göras. För större organisationer som statliga myndigheter med regio- nala eller lokala myndighetskontor, bör samordning kunna ske på ett praktiskt överkomligt sätt. Det kan röra sig om gemensamt material, information och olika typer av underlag. Det åligger också föreslagen myndighet med tillsynsansvar för de samiska minoritetsfrågorna att underlätta implementeringen och att nationellt arbeta fram underlag för information m.m. I avsnitt 12.3 föreslås också att så kallade samiska språkcenter inrättas. Deras verksamhet skall kunna förstärka rådgivning och språkarbe- tet.