sou · GUB3100 · 2007-01-01 00:00:00 — Det bör också finnas tydliga rutiner i all hälso- och sjukvård för att tillgodose behovet av information och stöd till barn och syskon till personer med psykisk sjukdom. Möjligheterna att på ett positivt sätt genomföra de intentioner och förslag som Psykiatrisamordningen har lagt fram beror i hög grad av tillgången på personal med rätt kompetens och inställning när det gäller att arbeta med den grupp av personer som lider av psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder. Ansvaret för rekrytering och kompetensfrågor åvilar berörda huvudmän. Det finns skäl för och Kommuner och Lands- ting att aktivt verka inom detta område. Psykiatrisamordningen föreslår att särskilda medel avsätts för genomförande av de förslag som har lämnats när det gäller utvidg- ning av den grupp som har rätt till handikappersättning om av prisbasbeloppet utan individuell prövning och nöd- vändiga åtgärder inom rehabiliteringsområdet. Kostnaderna för dessa rehabiliteringsinriktade åtgärder uppskattas till . Psykiatrisamordningen föreslår dessutom att 800 miljoner kro- nor avsätts för att öka möjligheten att nå de mål avseende utvecklingen inom området vård och stöd för personer som lider av psykisk ohälsa och/eller psykiskt funktionshinder som Psykiatri- samordningen föreslår. Härtill kommer för angelägna utvecklingsinsatser och för forsk- ning inom området psykisk ohälsa. Totalt innebär de i detta be- tänkande föreslagna åtgärderna en kostnadsökning för staten på 2015. I nämnda belopp ingår inte de förslag som tidigare lämnats i delbetänkandet Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare (SOU 2006:91) och som har kostnadsberäknats till , och inte heller de kostnader för satsningar inom området barn och ungdomar som har beslutat om . Konsekvenser för relationen mellan stat, landsting och kommun Psykiatrisamordningens förslag innebär ingen ändring av lands- tingens och kommunernas ansvar för personer med psykiskt funk- tionshinder. Förslaget om ett nationellt ställningstagande för en modell med tidiga och samordnade insatser till barn och ungdomar innebär att staten tar ställning till hur verksamheten skall orga- niseras inom kommuner och landsting. Förslaget innebär en kvalitetshöjning som i enlighet med finansieringsprincipen åtföljs av det resurstillskott som redan beslutat. Brottsförebyggande och andra konsekvenser De förslag och bedömningar som har redovisats i detta betänkande syftar till att bättre tillgodose behovet av psykiatrisk vård och omhändertagande för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Det finns starka skäl att utgå ifrån att ett genom- förande av förslagen leder till brottspreventiva effekter. Psykiatri- samordningen bedömer att de framlagda förslagen har positiva konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor på arbetsrehabiliteringsområdet. De integrationspolitiska målen be- döms inte påverkas i nämnvärd omfattning. Inte heller har för- slagen några mätbara regionalpolitiska effekter. Den för många psykiskt sjuka och personer med psykiskt funk- tionshinder otillfredsställande situationen när det gäller insatser för vård, stöd och rehabilitering som Psykiatrisamordningen upp- märksammat talar för att åtgärder såväl av lagstiftningsnatur som av finansiellt stöd behöver sättas in möjligt. Psykiatrisam- ordningen föreslår därmed att antar en nationell utveck- lingsstrategi med mål och inriktning för vård, boende, syssel- sättning och delaktighet i samhället för människor med allvarlig psykisk sjukdom och psykiskt funktionshinder. Förslagen som rör förändringar i lagstiftningen och att särskilda statliga medel avsätts för vård, stöd och rehabilitering av psykiskt sjuka och funktionshindrade bör kunna genomföras . Förslag och bedömningar som inte kräver förändrad lag- stiftning eller omfördelning av resurser mellan stat, landsting och kommuner bör genomföras utan dröjsmål. Med stöd av de bedöm- ningar som Psykiatrisamordningen redovisar i detta betänkande och i det tidigare delbetänkandet Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare (SOU 2006:91) finns ett brett underlag för lokala initiativ och diskussioner redan nu när det gäller att utstaka färd- vägen mot målet att förbättra situationen för personer med psykisk sjukdom och psykiskt funktionshinder, liksom när det gäller insatser inom området psykisk ohälsa i stort. Ytterligare underlag tillkommer när resultatet av den ovan diskuterade hälsoplanen och utvecklingsstrategin föreligger 2008. De uppdrag till olika myndig- heter och organisationer som Psykiatrisamordningen föreslagit bör kunna lämnas utan föregående remissbehandling. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) skall ha nedan angiven lydelse. Sekretess gäller hos Försäk- Sekretess gäller hos Försäk- ärende enligt lagstiftningen om ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pen- allmän försäkring, allmän pen- sion, arbetsskadeförsäkring eller sion, arbetsskadeförsäkring eller bidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, personer med psykiska funktions- hinder eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, avgift, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra per- sonliga förhållanden, om det avgift, för uppgift om någons kan antas att den som uppgiften hälsotillstånd eller andra per- rör eller någon honom eller henne närstående lider men om kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller gäller hos annan myndighet på henne närstående lider men om vilken det ankommer att hand- gäller hos annan myndighet på som nu har nämnts. vilken det ankommer att hand- myndighet som anges i 8 § gäller lägga ärende enligt lagstiftning dock bestämmelserna där. som nu har nämnts. myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pension, handikappersättning och vårdbidrag, sjuklön eller särskild sjukförsäkringsavgift. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst . Lag (2004:1246). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att i fråga om socialtjänstlagen (2001:453 dels att 3 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya bestämmelser 2 kap. 7 § och 5 kap. 8 § a. hemtjänst, boendestöd för per- eller annan liknande social tjänst soner med psykiska funktions- underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans eller hennes närmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får kontakt- person utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller sam- tycker till det. Har barnet fyllt får kontaktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. Kommunen skall när det be- hövs för att den enskilde ska få sina behov av socialtjänst och hälso- och sjukvård tillgodosedda, upprätta en individuell plan till- sammans med . Av planen skall framgå mål för in- satserna på kortare och längre sikt, vem som skall samordna insatserna samt vilka insatser respektive huvudman svarar för. Planen skall, när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde och dennes närstående. När kommunen bedömer att det finns behov av att upprätta en individuell plan enligt första stycket skall kommunen kalla till individuell plane- ring. En sådan kallelse skall även ske om den enskilde begär det och, om den enskilde inte mot- sätter sig det, på begäran av en närstående. Om kallar kom- munen till individuell planering enligt 3 § c hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) skall kommu- nen medverka i planeringen. Planeringen skall påbörjas senast dagen efter att kallelsen mottagits. Denna bestämmelse ska tilläm- pas när det kan ske utan hinder av bestämmelser i sekretesslagen (1980:100). Kommunen skall träffa en överenskommelse med om sitt samarbete kring personer med psykiska funktionshinder. Överenskommelsen skall inne- hålla Gemensamma mål för kommunens och verksamheter för personer med psykiska funktionshinder. 2.Rutiner för samarbete mellan kommunen och lands- tinget kring enskilda personer med psykiska funktionshinder. 3.Bestämmelser om ansvar för insatser till personer som har en psykisk störning och missbrukar. 4.Bestämmelser om ansvar för hjälpmedel till personer med psykiska funktionshinder. för boende och sysselsättning till personer som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättpsykiatrisk vård. 6.Bestämmelser om ansvar i sådana situationer, och kring sådana grupper, där särskild sam- verkan krävs. 7.Former för hur tvister, som uppkommer med anledning av en överenskommelse som upprättats enligt denna bestämmelse, skall lösas. Överenskommelsen skall, när det är möjligt, utformas i samråd med organisationer som före- träder patienter. Överenskommelsen skall kon- tinuerligt följas upp och utvär- deras av kommunen och lands- tinget gemensamt. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) dels att 3 § c skall ha följande lydelse. Detta innebär, med be- aktande av det förslag som lämnats i delbetänkandet Vård och stöd till psykiskt störda lagöverträdare (SOU 2006:91), att de tidigare paragraferna 3 c 3 f ändras till 3 d . dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse 8 a §. behövs för att den enskilde skall få sina behov av socialtjänst och hälso- och sjukvård tillgodosedda, upprätta en individuell plan till- planen skall framgå mål för insatserna på kortare och längre sikt, vem som skall samordna respektive huvudman svarar för. Planen skall när det är möjligt enskilde och dennes närstående. det finns behov av att upprätta en kommunen till individuell pla- även ske om den enskilde begär det och, om den enskilde inte motsätter sig det, på begäran av en närstående. Om kommunen kallar lands- tinget till individuell planering enligt 2 kap 7 § socialtjänstlagen (2001:453) skall medverka i planeringen. Plane- ringen ska påbörjas senast dagen efter att kallelsen mottagits. Denna bestämmelse skall tillämpas när det kan ske utan hinder av bestämmelser i sekre- tesslagen (1980:100). skall träffa en överenskommelse med kommu- nen om sitt samarbete kring per- soner med psykiska funktions- hinder. Överenskommelsen skall inne- hålla 1.Gemensamma mål för och kommunens verksamheter för personer med psykiska funktionshinder. 2.Rutiner för samarbete mellan och kom- munen kring enskilda personer med psykiska funktionshinder. 3.Bestämmelser om ansvar för insatser till personer som har en psykisk störning och missbrukar. 4.Bestämmelser om ansvar för hjälpmedel till personer med psykiska funktionshinder. 5.Bestämmelser om ansvar för boende och sysselsättning till personer som vårdas enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättpsykiatrisk Bestämmelser om ansvar i sådana situationer, och kring sådana grupper, där särskild sam- verkan krävs. Former för hur tvister, som uppkommer med anledning av en överenskommelse som upprättats enligt denna bestämmelse, skall lösas. Överenskommelsen skall, när det är möjligt, utformas i samråd med organisationer som före- träder patienter och närstående. Överenskommelsen skall kon- tinuerligt följas upp och ut- värderas av och kom- munen gemensamt. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård att 43 § lag (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård skall ha följande lydelse. Från en verksamhet där sekretess gäller enligt 7 kap. 1 § eller 4 § första och tredje styckena sekretesslagen (1980:100) skall utan hinder av sekretessen lämnas ut sådana uppgifter om en patient som behövs för att chefsöverläkarens åligganden enligt denna lag skall kunna fullgöras. Detsamma gäller uppgifter om en patient som behövs för en sakkunnigs uppdrag eller ett yttrande av . Chefsöverläkaren får utan hinder av sekretess i 7 kap 1 § sekretesslagen lämna upplys- ningar som är nödvändiga för att kommunen skall kunna fullgöra sina skyldigheter enligt social- tjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, gentemot personer som har till- stånd att vistas utanför sjuk- vårdsinrättningen enligt lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, eller genomgår öppenvård med särskilda villkor enligt dessa lagar. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ i lag 1998:703 om handi- kappersättning och vårdbidrag skall ha nedan angiven lydelse. Rätt till handikappersättning har en försäkrad det år han eller hon fyller och som innan han eller hon har fyllt för avsevärd tid har fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådan omfattning att han eller hon 1.i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, 2.för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp av annan, eller 3.i annat fall har betydande merutgifter. Om den funktionshindrade behöver hjälp antingen i den dagliga livsföringen och för att kunna förvärvsarbeta, eller i något av dessa båda avseenden, och dessutom har merutgifter i anledning av funk- tionshindret, grundas bedömningen av rätten till handikappersätt- ning på det sammanlagda behovet av stöd. Vid tillämpning av denna paragraf skall med en person som förvärvsarbetar likställas en studerande som får studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller som endast på grund av bestäm- melser om behovsprövning är utesluten från sådan förmån. alltid till den som är blind, döv alltid till den som är blind, döv eller gravt hörselskadad eller har blindheten, dövheten eller hör- en psykisk sjukdom vars kon- selskadan inträtt före 65 års sekvenser är kognitiv funktions- Lag (2001:491). nedsättning av allvarlig art om blindheten, dövheten, skadan eller det psykiska funk- tionshindret inträtt före 65 års Lag (2001:491). Handikappersättning till den som är döv eller gravt hörsel- skadad eller har en psykisk sjuk- dom vars konsekvenser är kog- nitiv funktionsnedsättning av allvarlig art utgör av prisbasbeloppet om inte stöd- behovet ger anledning till högre ersättning. Lag (2001:491). Alltefter hjälpbehovets omfattning eller merutgifternas storlek utgör handikappersättning för år räknat 69, av prisbasbeloppet. Handikappersättning kan begränsas till . Behovet av handikappersättning skall omprövas i samband med beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och när den som uppbär handikappersättning beviljas ålderspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension eller garantipension enligt lagen (1998:702) om garantipension. Omprövning skall också ske när förhållanden som påverkar behovet av handikappersättning har ändrats. För tid före den månad, då hel sjukersättning, hel aktivitets- ersättning eller hel ålderspension börjar utges utgör handikapp- ersättningen till den som är blind, för år räknat, av prisbasbeloppet. För tid därefter utgör ersättningen till den som är blind av prisbasbeloppet om inte stödbehovet ger an- ledning till högre ersättning. Handikappersättning till den som är döv eller gravt hörsel- skadad utgör av pris- basbeloppet om inte stöd- behovet ger anledning till högre ersättning. Lag (2001:491). Denna lag träder i kraft . lag (200X:XXX) om särskilt aktivitetsstöd för personer med psykiska funktionshinder Härigenom föreskrivs följande. Denna lag innehåller bestämmelser om särskilt aktivitetsstöd för personer som har en psykiatrisk diagnos och med anledning av denna har beviljats hel aktivitetsersättning enligt lag (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelser i denna lag omfattar inte personer som deltar i daglig verksamhet enligt 9 § p 10 enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Personer som tillhör personkretsen enligt 1 § har rätt till särskilt aktivitetsstöd. Det särskilda aktivitetsstödet syftar till att den enskildes resurser utvecklas och att han eller hon får möjlighet till meningsfull sysselsättning genom anställning eller arbetsliknande förhållanden. Den enskilde ska ges ett avgörande inflytande över stödets utformning. skall från det att beslut om sär- skilt aktivitetsstöd fattats ha inlett en utredning av hälsa, resurser och behov hos den som aktualiserats för särskilt aktivitetsstöd. skall, om den försäkrade medger det och behov finns, genomföra utredningen i samverkan med hans eller hennes arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, samt arbetsmarknadsmyndigheterna och andra som kan vara berörda. skall i samråd med den enskilde och med utgångspunkt från utredningen i 3 § upprätta en aktivitetsplan. Planen skall, vid behov, upprättas i samverkan den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, samt arbetsmarknadsmyndigheterna och andra som kan vara berörda. skall medverka till att dessa, var och en inom sitt verksamhetsområde, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. ska med den enskildes samtycke medverka till att arbetsförmedlingen prövar om en person har rätt till Arbets- marknadsmyndighetens särskilda insatser för personer med funk- tionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga jämlikt förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Särskilt aktivitetsstöd kan beviljas för daglig sysselsättning, arbets- praktik, för stöd vid färdigställande av påbörjade studier på grundskola, gymnasium eller högskola eller i anvisad praktik eller på en försäkrads arbetsplats, samt för dagverksamhet. Särskilt aktivitetsstöd kan inte beviljas för utredning, vård eller behandling. Särskilt aktivitetsstöd beviljas för maximalt efter det att beslut om stödet fattats. Aktivitetsstödet kan, om det beviljats innan den ersättningsberättigade fyllt , även utgå efter denna tidpunkt, dock maximalt från beviljandet. Aktivitetsstöd skall beviljas för det antal timmar som den enskilde har behov av att delta i verksamhet som anges i § 6, maximalt . Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om beräk- ning av timbeloppet. För den som beviljats särskilt aktivitetsstöd skall Försäkrings- kassan besluta om att stödet skall utbetalas till den som anordnar lämplig aktivitet, kallad aktivitetsanordnare. Ersättning kan utgå till verksamhet som bedrivs av landsting, kommun, en ideell eller ekonomisk förening, stiftelse, enskild firma, handelsbolag eller aktiebolag. skall därvid i möjligaste mån till- godose den försäkrades önskemål. Det särskilda aktivitetsstödet utbetalas med visst belopp för det antal beviljade timmar som aktivitetsstöd har lämnats. Om det föreligger särskilda skäl kan , efter ansökan, besluta att en ersättningsberättigad skall få aktivitetsstöd med ett högre belopp än det som regeringen fastställt. Detta belopp får dock inte överstiga det fastställda beloppet med . Insatsen särskilt aktivitetsstöd avslutas när en enskild erhåller anställning, reguljärt eller skyddat, och är i behov av stöd eller när annan permanent eller långsiktig lösning såsom reguljära studier uppnåtts, senast från att den enskilde aktualiserats för särskilt aktivitetsstöd. Särskild ersättning kan av utges för kostnader som uppstår för den försäkrade med anledning av de aktiviteter som han eller hon deltar i. Ytterligare föreskrifter om sådan ersättning meddelas av regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer. Föreskrifterna i 20 kap. 10 13 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring om omprövning och ändring av beslut samt överklagande av och domstols beslut skall tillämpas i ärenden om särskilt aktivitetsstöd. Ett beslut i ett ärende om särskilt aktivitetsstöd skall gälla , om inte något annat anges i beslutet. Lag (2004:827). 1Utredningens uppdrag och arbete attackerades utrikesminister inne på () i , en händelse som berövade berörda personer en familjemedlem eller en vän, men också en händelse som skakade i sina grundvalar. Mordet på hade föregåtts av tragiska och uppmärksammade vålds- handlingar i bl.a. och . Gemensamt för dessa händelser var att de personer som begick handlingarna hade varit i kontakt med och sökt hjälp av psykiatrin. Dessa händelser ledde till ett nationellt ifrågasättande av sam- hällets möjligheter att ta hand om personer som behöver och söker psykiatrisk hjälp. Regeringen beslutade att tillkalla en nationell psykiatrisamordnare med uppgift att se över frågor som rör arbetsformer, samverkan, samordning, resurser, per- sonal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade (se bilaga 1). Den nationella psykiatrisamordnaren fick dessutom i uppdrag att tillsammans med kommuner, landsting och berörda statliga myn- digheter formulera strategier för kvalitetsutveckling för att sam- ordna och stärka utvecklingsarbetet. Utredningen, som kom att ta namnet Nationell psykiatrisamordning, skulle enligt sina direktiv (2003:133) slutredovisa sitt arbete . Genom ett regeringsbeslut förlängdes utredningens uppdrag till (S 2006/8660/HS). I direktiven till Nationell psykiatrisamordning (bilaga 1) konsta- terar regeringen att det krävs ett strategiskt arbete för att samordna vård, social omsorg och rehabilitering utifrån ett helhetsperspektiv. Ambitionen med att tillkalla en psykiatrisamordning var att skapa förutsättningar för en kraftsamling hos samtliga berörda aktörer Utredningens uppdrag och arbete för att utveckla kvaliteten i vården och omsorgen av människor med psykiska sjukdomar och psykiskt funktionshinder. Uppdraget riktades främst till personer som har allvarliga psykiska sjukdomar eller funktionshinder. Psykiatrisamordningen fick ett brett uppdrag som omfattar flera olika frågor, vissa mer specifika och andra mer övergripande: Göra en genomgång av situationen inom vården, den sociala omsorgen och rehabiliteringen av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade personer. Genomföra sitt arbete i bred dialog med landsting, kommuner, Kommuner och Landsting, berörda myndigheter, stat- liga kommittéer och brukarorganisationer. Särskilt uppmärksamma frågor som rör arbetsformer, sam- verkan, samordning, resurser, personal och kompetens. Utifrån denna genomgång identifiera och analysera problem samt föreslå åtgärder som kan ge positiva effekter på vård, social omsorg och rehabilitering av personer med psykiska sjukdomar eller funktionshinder. Lämna förslag till utveckling av psykiatrins former. Bedöma behovet av slutenvårdsplatser. Pröva om det krävs nya vårdformer mellan slutenvård och öppenvård. Analysera hur boendestöd eller andra insatser kan utvecklas. Uppmärksamma om tillräckliga åtgärder vidtas från huvud- männens sida i samband med in- och utskrivning av patienter som är föremål för psykiatrisk slutenvård.