sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — , och samarbetar kring ett antal profilområden med särskild inriktning mot internationell konkurrenskraft. I en av utlysningarna från finns satsning på embryonala innovationssystem. Bedömning: De medel som finansierar SWTR:s verksamhet, ca en mnkr , bör överföras till centret vid en eventuell samordning. En eventuell samordning med Swedish Wintertes Region bör innebära ett de medel som finansiera verksamheten tillförs centret. Dessa uppgår till ca och finansieras av nio kommuner med vardera samt med medel från länsstyrelserna i och och från landstingen. 16.5 Utvärdering Förslag: Centrets verksamhet ska utvärderas efter två och för att bedöma vilka resultat och effekter som uppnåtts. Utifrån den senare utvärderingen ska ett nytt ställningstagande göras avseende centrets framtida målsättning, verksamhetsområden och inriktning, eventuellt statligt finansieringsbehov etc. Den första utvärderingen ska ha en mer övergripande karaktär och möjliggöra justeringar. Att i detalj redan nu bedöma och förutse de utmaningar som centret kommer att ställas inför är en svår uppgift. Jag har framför allt tagit fasta på de yttre ramarna och mindre rent operationella Finansiering och utvärdering SOU 2006:62 170 frågor. Svårigheten att nyetablera en verksamhet som ska möta framtida behov och efterfrågan på en marknad och hos andra aktörer, såväl kommersiella som offentliga, ska inte heller underskattas. Den acceptans som centret får är naturligtvis förknippad med det arbete som utförs i förhållande till förväntningarna. En uppföljning av verksamheten ska ses i ljuset av detta och som en möjlighet att genomföra korrigeringar eller vidta kraftfullare åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Tidshorisonten för en stor utvärdering från start är vald utifrån att bolaget ska ges arbetsro och tid för att, inom ramen av ett brett verksamhetsfält, själv kunna utveckla och prioritera konkreta arbetsuppgifter, rutiner, göra löpande justeringar m.m. Det statliga verksamhetsstödet föreslås också upphöra . Utvärderingen kan då ligga till grund till ett eventuellt förnyat ställningstagande i denna fråga. 171 17 Handlings- och tidsplan Utredningen ska enligt direktivet överlämnas till regeringen varefter den torde bli remissbehandlad. Då förslagen i vissa delar kräver beslut, bland annat bemyndigande för regeringen att bildande ett statligt bolag och relaterade finansieringsfrågor behöver en särproposition och/eller del i annan proposition utarbetas. Då centrets verksamhet berör flera departement (Försvars-, Närings- och Finansdepartementen i första hand) bör en interdepartemental arbetsgrupp tillsättas för att utarbeta underlag och förslag till ställningstaganden, beaktat vad som framkommer under remissbehandlingen. Ytterligare skäl för en interdepartemental arbetsgrupp är genomförandet av inom Försvarsmakten som kommer att generera värdefulla erfarenheter. Projektet beräknas bli avslutat och skulle därmed kunna sammanfalla och samordnas med bildandet av centret. Bedömning: Regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt som innebär att en utländsk försvarsmakt ges möjlighet hyra ett fält för övning med större förband. Enligt vad jag erfarit kan erforderliga dispenser erhållas efter framställan av Försvarsmakten hos regeringen. förutsätts få full kostnadstäckning och ge erfarenheter avseende utveckling av avtal och överenskommelser med utländsk försvarsmakt, visualisera behovet av översyn och ändringar i regelverket. Syftet med projektet är också att få fram ordentligt underlag för bedrivande av internationell övningsverksamhet i större skala. Underlaget kan också ligga till grund för ett statligt ställningstagande beträffande centrets roll och stödfunktioner för militär verksamhet. 173 18 Ekonomiska effekter 18.1 Biltestverksamheten Korsås redovisar i sin rapport1 en teoretisk modell för vilka ekonomiska effekter stödet har. () har med hjälp utav konsulten tagit fram en del uppgifter om investeringar, omsättningar och beräknad sysselsättningseffekt för medlemmarna i SPGA. Det finns företag som är verksamma i regionen och inte är medlemmar varför dessa siffror ej gäller för hela branschen. Tabell 1 Omsättning hos entreprenörerna Säsong 1989/90 Säsong 1999/00 Säsong 2004/05 Tabell 2 Investeringar Säsong 19982000 Säsong 20012005 Säsong 20012005 inkl. hotell och flygplats 1 Tabell 3 Årsarbetstillfällen (biltest med kringnäring) 140 550 830 på Argentis (näringslivsbolag) i som väl känner de lokala företagen använder sig av följande siffror när han pratar om biltest i kommun. 1 Ds 2003:18. Ekonomiska effekter SOU 2006:62 174 Tabell 4 Omsättning hos entreprenörerna Säsong 1989/90 Säsong 1999/00 Säsong 2004/05 Tabell 5 Investeringar Säsong 19982000 Säsong 20012006* Säsong 20012006* Tabell 6 Årsarbetstillfällen (biltest med kringnäring) 55 230 450 *Observera att investeringarna gäller även 2006. 18.1.1 Effekter av biltestverksamheten i kommun Verksamheten fungerar som sådan att det är lokala företag som sköter om anläggningarna och ser till att banorna görs i ordning. De utländska företagen skickar upp egna ingenjörer. Det är mest lokal arbetskraft som kör testbilarna, särskilt ute på de allmänna vägarna. Ingenjörerna mäter och analyserar informationen som bilarna lämnar ifrån sig. Tabellerna nedan visar på hur mycket dessa besökare omsätter i kommun. Tabell 7 Novr Dec Summa Antal dygn verksamhet 5 15 20 25 25 10 100 Antal gäster i kommunen 80 400 1 200 1 500 1 500 1 000 5 680 Dygn antal gäster 400 6 000 24 000 37 500 37 500 10 000 115 400 SOU 2006:62 Ekonomiska effekter 175 Tabell 8 Spenderade pengar Pessimist Medel Optimist Boende 600 900 1 200 Mat 100 175 250 Nöje 30 140 250 Övrigt 0 150 300 Summa 730 1 365 2 000 Tabell 9 Pessimist Medel Optimist Spenderade kr/säsong 60 084 242 000 157 521 000 230 800 000 Den totala summan som biltestnäringen i kommun genererar totalt ligger någonstans mellan 360 miljoner och . 18.1.2 Övningsverksamhet i 2005/06 genomfördes i åtta stycken externa utbildnings- och övningsuppdrag omfattande vid försvarets vinterenhet.. Dessa vände sig till piloter, , fjällräddningen, gymnasium, , samt tre kurser för utländsk militär personal. Verksamheten genererade en uppdragsfinansiering på , motsvarande per kursdag och deltagare. Om vi antar att varje kursdeltagare genom lokala inköp, mat och logi etc. därutöver spenderade i genomsnitt per kursdag (många var förlagda på regementet) tillkommer en omsättning på i lokalsamhället. 18.1.3 Internationell övningsverksamhet i I genomför internationell trupp ca . Totalt beräknas dessa tillsammans omsätta genom inköp av proviant, transporter, hyra av utrustning, bränsle, logi m.m. som kanaliseras via det det norska försvaret. Ekonomiska effekter SOU 2006:62 176 Därtill kommer andra ekonomiska effekter på lokalsamhällen där övningarna genomförs. 18.1.4 Effekter för underleverantörer av militär internationell övningsverksamhet En utvecklad test- och övningsverksamhet är av ekonomisk betydelse för de underleverantörer som kommer ifråga. i analyserades hur mycket verksamheten omsatte för underleverantörer i regionen. Den visade att varor och tjänster för ca köptes av Försvarsmakten under de som evenemanget varade. har gjort en ekonomisk kalkyl för stöd av en utländsk flygkampanj som jag tagit del av underhand. Flyget baseras i detta fall på en civil flygplats varvid personalen bor på ortens hotell. Allt ifrån bevakning, transporter, flygplatstjänster, drivmedel m.m. köps av underleverantörer i regionen. I detta fall visar kalkylen på ett köp av varor och tjänster för ca . Utredningen redovisar ovan ekonomiska konsekvenser av test och övningsverksamhet. Det underlaget har omsatts och ger följande kostnader för köp av mat, transporter, hyra av utrustning, bränsle, logi, fritidsaktiviteter hos privata underleverantörer: För en markstridsövning om tusen deltagare ca För en ledningsövning om ett par hundra deltagare i ca För en katastrofövning om ett femtiotal deltagare i ca 0,4 mnkr Övningsvolym skulle kunna röra sig om summor motsvarande vad bilindustrin genererar i inland. Något exakt mått finns inte men en överslagsmässig beräkning ger mellan 300 och om alla samhällseffekter inräknas. Omsatt till helårsanställningar kan det då röra sig om ca 400 till 600 personer. SOU 2006:62 Ekonomiska effekter 177 18.1.5 Slutsatser Besöksnäringen i bred mening blir stora vinnare vid en utökad test och övningsverksamhet. Det handlar om ett ökat antal hotellnätter, breddat kundunderlag för butiker, restaurangnäring, service, reparations- och underhållsarbeten, biluthyrning och turisttjänster i största allmänhet. Underlaget för flygtrafik på regionens flygplatser skulle öka. Leverantörer av varor och tjänster till den militära verksamheten skulle också få möta en ökad efterfrågan. Kundunderlaget för underhåll och drift såsom t.ex. personalrestauranger, leveranser av drivmedel för flyg och fordon skulle öka. Därutöver kommer synergieffekter mellan militär och civil verksamhet att kunna stärkas. I Utredningen , mörker och kyla (SOU 2004:77) pekas i kapitel 6 på ytterligare samhällsekonomiska och tillväxtpolitiska konsekvenser . Verksamheten kan i många fall dra nytta av befintliga tillgångar i form av anläggningar, markområden m.m. och utgå från de unika förutsättningar som finns i regionen. Avkastningen på gjorda investeringar kan öka genom alternativ användning eller att utöka befintlig verksamhet. Beräkningsexemplen ovan visar på dels de direkta effekterna som skapas av själva verksamheten men också på betydande multiplikatoreffekter i lokalsamhällets ekonomi. Jämförelse kan säkerligen göras med de analyser och beräkningsmodeller som används inom besöksnäringen. Antalet besöksdagar och konsumtion per dag är styrande variabler. Beroende på övningens art och omfattning kommer det ekonomiska utfallet att variera. En flygövning i med 10-talet flygplan ger en högre intäkt för basplattan per deltagare jämfört med en markövning på övningsfält. Det är mycket dyrare att öva luftstrid än markstrid per deltagare. Om skjutfält till exempel beläggs med utbildning och träning av 500 internationella soldater skapas , dvs. av det totala antalet besöksdagar som biltestverksamheten i kommun genererar. Om vi utgår från medelalternativet i exemplet ovan och exkluderar kostnader för boende (kan ske i tält eller militär förläggning) och uppehälle spenderas , vilket skulle generera i den lokala ekonomin, Direkt intäkter för försvarsmakten kan avse uthyrning av förläggningar, fält och utrustning, tillhandahållande av mat, logistikfunktioner, instruktörer och annan personal m.m. Storleken är beroende på övningens Ekonomiska effekter SOU 2006:62 178 inriktning och omfattning. I beräknades den uppgå till per dag och i till per dag, vilket då skull generera 30 till . Volymen från militär internationell test- och övningsverksamhet i skulle kunna ha en omfattning motsvarande den sysselsättning som biltestentreprenörerna direkt genererar . Några exakta mått finns inte men en överslagsmässig beräkning ger mellan 300 och om alla samhällseffekter inräknas. Omsatt till helårsanställningar kan det då röra sig om ca 400 till 600 personer. Överslagsberäkningen bygger på antaganden, genomsnitt och är inte någon exakt siffra. Den avser snarare att ge en uppfattning av storleksordningar. 179 19 Konsekvensbedömningar Enligt kommittéförordningen (1998:1474) skall kommittéer genomföra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar om förslagen i ett betänkande påverkar eller har betydelse för följande: kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda samt samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt. den kommunala självstyrelsen brottslighet och det brottsförebyggande arbetet sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till stora företags jämställdheten mellan kvinnor och män möjligheten att nå de integrationspolitiska målen I detta kapitel lämnar jag mina bedömningar av vilka konsekvenser som mitt förslag kan få i den mån dessa inte redovisats tidigare. Det gäller då framför allt den första punkten som behandlas i kapitlena 16 och 18. Frågor om den kommunala självstyrelsen och centret diskuteras i kapitel 15.2.2. Brottslighet och brottsförebyggande arbete Om förslagen i ett betänkande har betydelse för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet ska dessa konsekvenser anges i betänkandet. Enligt min bedömning påverkar mina förslag inte brottsligheten i någon negativ riktning. Det kan snarare hävdas att vissa av de förslag som lämnas bidrar till att förbättra det brottsförebyggande arbetet genom utveckling och samordning av övningsverksamhet. Konsekvensbedömningar SOU 2006:62 180 Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Målet för den svenska regionalpolitiken är att skapa förutsättningar för varaktig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att levnadsvillkoren blir likvärdiga för medborgarna i hela landet. För att nå de regionalpolitiska målen krävs att det finns en helhetssyn med samordnade åtgärder inom en rad områden. Mitt uppdrag har varit att föreslå bildandet av ett center för att utveckla civil och militär test- och övningsverksamhet med lokalisering i . Av utredningen framgår att syftet med etableringen är att medverka till uppfyllande av såväl regionalpolitiska som försvarspolitiska mål. Små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags Enligt min bedömning kommer förslagen i detta betänkande inte att ha någon negativ inverkan på små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i förhållande till större företag. Istället menar jag att förslagen kommer att gynna de små företagen. Det kan t.ex. gälla kunskapsuppbyggnad, generell marknadsföring , utveckling av teknik, metoder och koncept som kan bidra till tillväxt och nyföretagande. Utredningen har uppmärksammats på att det finns en risk för konkurrenssnedvridning i de fall då statliga myndigheter upplåter provningsmiljöer i konkurrens med privata aktörer, särskilt om provningsmiljöerna finns inom avspärrade och bevakade områden. Jämställdhet mellan kvinnor och män Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela politiken i alla delar av samhället. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är ett samhälle där medborgarna oavsett kön har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla livets områden. Testindustrin är historiskt sett en mansdominerad bransch. Det finns inga avgörande skäl till varför detta ska bestå. Anläggning av testbanor och dess underhåll är starkt mekaniserat och bilindustrin rekryterar kvinnliga testförare i ökad utsträckning. Förhållandena är desamma inom flertalet testområden, om inte alla. SOU 2006:62 Konsekvensbedömningar 181 Inom militär verksamhet ökar antalet kvinnor genom ett medvetet jämställdhetsarbete. Utbildning, träning och övning i extrema miljöer och klimat kräver kunskap som är specifik för både män och kvinnor vad gäller överlevnad, att hantera utrustning m.m. Centret bör uppmärksamma aktörerna på de strukturer som finns och tydliggöra dessa. Jämställdhetsintegrering (mainstreaming) är ett strategiskt sätt att arbeta på som innebär att synliggöra de olika förhållanden som råder för kvinnor och män, att varje fråga som berör individer ska prövas ur ett jämställdhetsperspektiv och analyser ska göras för hur konsekvenser av förändringar kan tänkas utfalla för kvinnor och män. Strategin är ett försök till att få igång en mer långsiktig process med att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män samt att motverka den tendens att jämställdhet sidoordnas andra verksamheter. Jämställdhetsintegrering är ett relativt nytt sätt att arbeta på, där fokus ligger på att förstå strukturer, maktfördelning och hur normer skapas och upprätthålls. Att arbeta med jämställdhetsintegrering innebär dels att analysera och dokumentera rådande situation och dels att skapa en förändringsprocess på basis av underlaget. Konkret går arbetet ut på att identifiera om det finns några problem, och i så fall problemens omfattning. Först därefter kan förändringsprocesser utvecklas. Möjlighet att nå de integrationspolitiska målen Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktig i och medansvarig för (prop. 2000/01:1). Centrets verksamhet kommer enligt min bedömning genom bl.a. en internationella förankring att kunna medverka till att dessa mål uppfylls. Bilaga 1 183 Regeringsbeslut II 13 N2005/4970/851 82 Uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla ett centrum för civil test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö Regeringens beslut Regeringen uppdrar åt generaldirektören att med utgångspunkt från beslut om försvaret (se nedan) föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk miljö i . Utredaren ska inventera och redovisa behovet av civil test- och övningsverksamhet i subarktiskt miljö bl.a. inom komponenttester samt katastrof- och biståndsverksamhet, hos myndigheter, organisationer och andra offentliga och privata aktörer. Utredaren ska vidare föreslå verksamhetsinriktning, organisation, bemanning och finansiering av den civila delen av ett centrum för militär- och civil test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö. Utredaren ska överväga olika organisatoriska lösningar samt för- och nackdelar med dessa. Utredaren skall även föreslå en handlingsplan och tidsplan för genomförandet. Utredaren ska inventera och kartlägga av befintlig kompetens om verksamhet i subarktisk miljö samt bedöma vilken framtida kompetens som kan behöva utvecklas för att skapa långsiktiga förutsättningar för den civila test- och övningsverksamheten. Inventeringen bör särskilt avse dels den kompetens som utvecklats SOU 2006:62 Bilaga 1 184 inom f.d. (K4), och dels sådan kompetens som kan finnas inom och . Utredaren ska i en delrapport lämna förslag till lokala och regionala kompetensutvecklingsinsatser, särskilt för personal som friställs vid f.d. K4. Utredaren skall i delrapporten också redovisa möjligheterna till samordning och nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i . Förslagen ska tas fram i dialog med berörda myndigheter, regionala och lokala aktörer – däribland regionala partnerskap – , med landshövdingen i , som har regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i den lokala arbetsmarknadsregionen samt med den av regeringen utsedde särskilde kontaktpersonen för . Utredaren ska även samverka med Försvarsmakten. Utredaren skall därvid pröva vilka samordningsmöjligheter som kan finnas med att gemensamt utnyttja resurser, t.ex. personal vid I 19s verksamhet i , eller resurser hos Försvarsmaktens logistik. Vidare ska utredaren pröva möjligheten att samlokalisera verksamheten och lokalisera den till lokaler som frigörs i samband med den pågående omstruktureringen. Uppdraget ska löpande redovisas till (), och slutredovisas . Kommittéförordningen (1998:1474) skall tillämpas för uppdraget. Utgifterna för uppdraget skall belasta Utgiftsområde 1, anslag 90:5 m.m., anslagsposten 10 . Bakgrund Regeringen har i propositionen 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation redovisat sin inriktning avseende Försvarsmaktens framtida grundorganisation. Förändringarna kommer att medföra negativa regionala konsekvenser för bl.a. . Regeringen har även tidigare beslutat om andra insatser och som aviserats i propositionen, såsom uppdrag till landshövdingarna att Bilaga 1 SOU 2006:62 185 föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i de särskilt utpekade och drabbade LA-regionerna. Regeringen har även utsett särskilda kontaktpersoner att för regeringens räkning följa och aktivt delta i ovannämnda uppdrag. Kontaktpersonerna ska ha fokus på det lokala näringslivets dynamik, samverkan och förnyelse. Den nu föreslagna utredningen är föranledd av riksdagsbeslutet om försvaret (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). I riksdagsbeslutet om försvaret framhålls bl.a. för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i ska ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktiskt miljö utvecklas. Det ska bestå av en civil och en militär del. Civilt inrättas ett internationellt centrum för test och provverksamhet för att utveckla unika egenskaper som en internationell test- och provplattform (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Riksdagsbeslutet ska vara utgångspunkten för utredarens förslag och överväganden. På regeringens vägnar till Statsrådsberedningen /EIM Försvarsdepartementet/MIL Försvarsdepartementet//BA /LS /F Finandepartementet/ SOU 2006:62 Bilaga 1 186 /UH /GS /EP N/A N/ADM N/BS N/NL N/ITFOU Försvarsmakten i kommun Regeringens kontaktperson 2 187 Regeringsbeslut N2006/10448/(delvis) Särskild utredare 103 33 Förlängning av uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö, m.m. Regeringens beslut Regeringen beslutar att uppdraget ska slutredovisas . Regeringen bekräftar att uppdraget även berör samordningsmöjligheter med icke militära myndigheter, t.ex. kris- och beredskapsmyndigheter. Bakgrund Regeringen uppdrog genom beslut (N2005/4970/) åt generaldirektören att förslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för civil test och övningsverksamhet i subarktisk miljö i (N 2005:07). Utgångspunkten för utredarens överväganden och förslag skulle vara riksdagsbeslutet om försvaret . I detta framhålls bl.a. att, för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i , ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö ska utvecklas. Det ska bestå av en civil och en militär del. Civilt inrättas ett internationellt centrum för test- och provverksamhet för att utveckla SOU 2006:62 Bilaga 2 188 och regionens unika förutsättningar inom området (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Uppdraget har redovisats i en delrapport avseende kompetensfrågor och ska slutredovisas . Ärendet Utredaren har i skrivelse anhållit om att datumet för slutredovisning av hans uppdrag om den civila verksamheten, liksom frågor om centrumets bemanning, organisation och finansiering, m.m. ska ändras till . Utredaren anhåller även om ett förtydligande om att uppdraget också ska avse kartläggning av och förslag som kan utveckla, samordna och rationalisera den övningsverksamhet som bedrivs av andra icke militära myndigheter såsom kris- och beredskapsmyndigheter , polismyndigheter, räddningstjänst och brandförsvar. På regeringens vägnar till Statsrådsberedningen /PO /EIM Försvarsdepartementet/MIL Försvarsdepartementet//BA /LS /F Bilaga 2 SOU 2006:62 189 //UH /GS /EP Försvarsmakten i kommun N/A N/ADM N/BS N/NL N/ITFOU Bilaga 3 191 Regelverk för civil teknisk kontroll Att produkter och anläggningar tekniskt kontrolleras innan de släpps ut på marknaden eller tas i bruk är viktigt för att upprätthålla skydd för liv, hälsa och miljö etc. i samhället. Detsamma gäller återkommande besiktning/kontroll av produkter och anläggningar i bruk. Den tekniska kontrollen medför stora kostnader för tillverkare, importörer och innehavare av anläggningar i form av direkta kostnader, minskad tillgänglighet och längre ledtider. Dessa kostnader drabbar i slutändan konsumenterna och samhället i stort. Samhällets strävan är därför att ha ordningar för teknisk kontroll som ger gott skydd men är kostnadseffektiva.