sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessa företag får medlemskap i en företagspool, möjlighet att påverka ungdomsarbetslösheten i och får också delta i olika föreläsningar. Resultat så här långt, efter två genomförda grupper med 20 del- tagare i varje, är att 22 deltagare har fått arbete, nio deltagare har gått vidare till studier och alla har skaffat sig en traineeplats på företag. I finns flera olika projekt som vänder sig till unga arbetslösa. Ett exempel är Ung Kompetens som startades av Industripoolen, en organisation som ägs av 67 olika företag i . Ung Kompetens vände sig till unga arbetslösa . Verksamheten innehöll sju veckors utbild- ningsinsatser och en månads praktik. Projektet upphörde och av de 148 ungdomarna som deltagit hade antingen fått arbete eller börjat studera. 1TP PT Avaktualiseringsorsak. Korta arbetslöshetsperioderna för unga efter avslutet i ordinarie verksamhet med utbildning som utbildningsanordnare. Platser upphandlas av arbetsförmedlingarna. I utredningen har vi alltså besökt flera olika verksamheter i såväl regi, som arbetsmarknadspolitiska projekt med extern anordnare och även i arbetsförmedlingens egen regi. Hur väl de olika verksamheterna fungerar har inte så mycket med huvudman att göra utan avgörs istället av hur verksamheten är upplagd och vilka som arbetar i den. De verksamheter som har satsat på goda arbetsgivarkontakter och där de anställda utgår ifrån att unga är en resurs och inte ett problem har lyckats väl. 7.9Arbetsmarknadens centrala organisationer om arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förmedling Kommuner och Landsting anser att en av de viktigaste åtgärderna för att sänka etableringsåldern för unga är att se till att ungdomarna får tidigt stöd från arbetsförmedlingen med hjälp t.ex. om hur de unga kan använda sina nätverk, skriva sina CV, ges stöd inför kontakt med arbetsgivare, få möjlighet att öva jobbintervjuer mm. Ungdomarna bör kunna få individuellt anpassade åtgärder, till längd och innehåll, för att underlätta praktik/arbete. Den nedre gränsen för åtgärd bör istället vara – slutbetyg från gymnasiet i de fall personen inte är . LO anser att de ungdomar som hoppat av grundskola och/eller gymnasium har det absolut svårast på arbetsmarknaden och därför bör vara de som står i centrum för arbetsmarknadspolitiska satsningar på ungdomar. Inriktningen bör vara att motivera dem åter till studier så att gymnasieskolan kan avslutas, genom exempelvis praktik som är tydligt varvad med utbildning. LO anser att ungdomar redan är prioriterade i regelverken genom att de t.ex. snabbare ska ha en handlingsplan upprättad, samt betraktas som långtidsarbetslösa . De anser att det är viktigt att säkerställa att genomförandet av nuvarande regler sker effektivt, innan nya regler införs för (). Arbetsförmedlingen (af) sluter avtal med kommunerna och dessa behöver kvalitetssäkras, samt bättre följas upp i syfte att ungdomarna ska få en mer likvärdig behandling i hela landet. Vidare menar LO att en möjlighet är att öppna AMV:s arbets- praktik för unga genom att åldersgränsen sänks till . Korta arbetslöshetsperioderna för unga denna praktik för alla som är och uppåt. Det måste säker- ställas att praktiken inte kan användas som subventionerade vikariat, eller för att få en betald provanställning. Praktiken bör inte kopplas till krav på anställning efteråt. Det ungdomar främst behöver för att etablera sig på arbetsmarknaden är en referens och en första arbetslivserfarenhet. LO anser också att en satsning på mentorer kopplade till arbetspraktik för ungdomar bör införas inom AMV. Denna bör utformas så att unga får med sig en handledarpeng till sin praktikplats, vilken arbetsgivaren ska använda till att betala en del av en persons arbetstid för att coacha den unga på arbetsplatsen. ungefär kan vara en rimlig nivå anser LO. Utbildningskomponenten i praktiken bör säkerställas och uppfölj- ningen vara god från Af sida. LO menar vidare att flyttbidrag för ungdomar som varit inskrivna, och öppet arbetslösa eller i program , bör införas. Slutligen anser LO att kommunernas uppföljningsansvar för unga bör diskuteras, om det kan stärkas ytterligare. TCO ställer sig positiva till förmedling av praktikplatser för arbetslösa akademiker. Den statligt inriktade akademikerpraktiken bör ses över. Samarbetet med bemanningsbranschen har inte funge- rat som det var tänkt och därför bör förändringar i regelsystemet ske för att förmedlingen av praktikplatser ska fungera. I det arbetet bör det prövas om det går att ålägga universitet och högskolor att tillhandahålla praktikförmedling för examinerade eller studerande. har i olika sammanhang tagit upp vikten av att arbetsför- medlingarna har goda kontakter med arbetsgivare och prioriterar tidiga insatser. Arbetsförmedlarna bör kunna specialisera sig. anser att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör vara få och tydliga. Jag gör samma bedömning som Kommuner och Landsting och LO att det är viktigt att se över åldersgränserna i arbetsmarknadspolitiken. De uppgifter utredningen tagit fram om ungas inskrivningstider vid arbetsförmedlingen visar att tidiga insatser är viktiga även för dem som har fullföljt sina studier. 8Introduktion på hela arbetsmarknaden 8.1Utredningens förslag för att sänka trösklarna för nytillträdande på arbetsmarknaden Utnyttja erfarenheterna från INTRO för att ge unga nytill- trädande på arbetsmarknaden handledning och stöd i sin första anställning. Utnyttja den nya programperioden för det nationella social- fondsprogrammet inom den nya strukturfonden Regional kon- kurrenskraft och sysselsättning till att prioritera insatser som underlättar generationsväxling och kompetensöverföring. Utredningens förslag till arbetsmarknadens parter för att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden Det är önskvärt att arbetsmarknadens parter undersöker möjligheterna att utveckla formerna för yrkesspecifik färdig- utbildning och introduktion som innebär att det skapas fler ingångar i arbetslivet för unga som lämnar skolan och högre utbildning. är kullarna som ska in i gymnasieskolan som störst. De födda är den absolut största årskullen under boomen som varade mellan åren 1985–1995. Det här året har drygt 130 000 elever påbörjat sin utbildning i första årskursen. Till det kommer närmare 20 000 elever som har bytt program på gymnasiet och börjar om från början, cirka 6 000 av dem har bytt från individuella program- met till ett nationellt program. Det ställer oerhört stora krav på kommunerna att kunna erbjuda sina elever förstahandsvalda Introduktion på hela arbetsmarknaden program av hög kvalitet. Redovisningen av de sökta utbildningarna enligt förstahandsvalen ger vid handen att de yrkesförberedande utbildningarna har ökat i popularitet, men siffrorna är ännu osäkra och måste tolkas med försiktighet. Den volymminskning som de yrkesförberedande programmen genomgått verkar ha avstannat. Frågan är om kommunerna förmår att öka antalet utbildningsplatser eller om kapacitetstaket är nått. Så trots att statistiken ser positiv ut kan vi räkna med att det blir allt fler som går ut gymnasieutbildningen med allmän, generell utbildning när antalet nybörjarplatser är stort. De stora kullarna har också börjat komma ut från gymnasiet. Det borde normalt ha ökat söktrycket på högskolan. Så har dock inte skett, tvärtom har intresset minskat. Att unga drar sig för att söka högre utbildning kan ha flera skäl; akademikerarbetslösheten avskräcker från att skuldsätta sig för en osäker framtid. Det kan också vara så att arbetstillfällena blivit fler för gymnasieutbildade i den pågående högkonjunkturen och att många därför valt att åtminstone arbeta för att eventuellt, senare studera vidare. Får vi en konjunkturnedgång kan ansökningarna förväntas öka igen och då kan trycket på platserna bli hårt. Som Per Broomé visar i sin rapport (Kompetens, utbud och efterfrågan 2006) skiljer ungas och äldres kompetenser och färdig- heter sig åt. Unga människor har nya idéer och nya kunskaper och närmare kontakt med den tekniska utvecklingen. De har bättre tekniska färdigheter (t.ex. motorik), bättre inlärningsförmåga och bättre korttidsminne än de äldre, vilket ger dem försteg att anpassa sig till och utnyttja ny teknik, nya förhållningssätt och idéer; så spelar exempelvis de unga en avgörande roll för informationstek- nikens spridning och den ekonomiska utvecklingen. De unga har närmare kontakt med nya kulturella och sociala strömningar i tiden. Det gäller inte bara värderingar och ideologier på ett abstrakt plan utan också i handling beträffande sådana frågor som påverkar arbetsorganisationen, t.ex. synsätt på ledarskap, kvinnligt och manligt, etnicitet och medbestämmande. De äldres kompetens skiljer sig från de ungas. Stigande ålder ökar kommunikationsför- mågan, erfarenheten, insikten och visheten, som gör det möjligt att bättre förstå den värld vi lever i. Helhetsperspektiv och det längre minnet leder till mera kvalitativt tänkande. Det gör de äldre skickliga i att finna flexibla, okonventionella och alternativa lösningar på aktuella problem, medan de unga löser problemen på Introduktion på hela arbetsmarknaden ett mer förutsägbart och ensidigt sätt. De äldre drar därtill nytta av de mentala förmågor som förbättras , den verbala förmågan och det abstrakta tänkandet. Den ökande mognaden som kommer med åldrandet kompenserar således för de biologiska försämringarna och medför en stigande produktivitet med stigande ålder. De ungas kompetens är således, även om de möter motstånd från de äldre, avgörande för en organisations förnyelse och utvecklings- förmåga och därmed för dess överlevnad på . Därför finns det ett stort värde i att ha åldersblandade arbetsplatser, det skapar en dynamik i mötet. På sådana arbetsplatser finns också en bättre möjlighet att ta emot unga nytillträdande. 8.3INTRO – för ungas inträde på arbetsmarknaden innan pensionärerna lämnar I delbetänkandet lanserade jag förslaget att tillsammans med läns- arbetsnämnderna i fem län (, , , och ) pröva den arbetsmarknadspolitiska åtgärden Arbetspraktik på ett nytt sätt. Avsikten skulle vara att se om praktik kombinerad med handledning kunde vara ett sätt att underlätta generationsväxlingen och bereda väg för unga arbetslösa hos både privata och offentliga arbetsgivare. En viktig grund för förslaget var att utnyttja äldre, erfaren personal som handledare för unga som har en avslutad utbildning men som saknar arbetslivs- erfarenhet. Tanken bakom förslaget var att genom handledningen säkerställa att kompetensöverföringen i organisationer med kom- mande pensionsavgångar kan gå till på ett strukturerat sätt som minskar produktivitetsbortfall. Ytterligare ett motiv var att det i många organisationer finns dold, strategisk kompetens som behöver synliggöras innan den försvinner genom pensionsavgångar till exempel. En ansökan om ett pilotprojekt med detta innehåll lämnades in för prövning till i för beviljande av Mål 3- medel . Ansökan beviljades och länsarbetsnämnden i åtog sig att administrera projektet. En motsvarande ansökan lämnades in för prövning till Länssty- relsen i för beviljande av Mål 1-medel och den beviljades . Se bilaga 3 som närmare beskriver projektet som benämns INTRO. Introduktion på hela arbetsmarknaden Projektet tilldrog sig intresse från forskarhåll eftersom det lyfter frågor som är högaktuella inom forskningen om kompetens- försörjning i olika organisationer. En forskare med arbetslivsforsk- ningsbakgrund har knutits till projektet och ska särskilt – genom fallstudier – studera frågor som belyser kompetensförsörjning i organisationer med generationsväxling. Ett annat viktigt inslag i projektet är handledarutbildningen som ska bli ett resultat av projektet. Den bygger på tanken att det finns en generaliserbarhet i handledning tvärs igenom olika branscher och kompetensnivåer i arbetslivet. Vi vet att handledning finns både inom så skilda verksamheter som läkarutbildning och lärlings- verksamhet inom byggbranschen men också på andra yrkes- områden där den kan benämnas annorlunda. Ett begrepp som används är exempelvis inom utbildningssektorn. Däremot skiljer sig handledning från det som är yrkesintroduktion och arbetsplatsspecifikt. Det finns branscher som av hävd har en etablerad struktur för handledning men det finns också exempel på motsatsen. Stora delar av arbetsmarknaden har inte handledning som ett sätt att introducera ny personal. I projektet är tanken att synliggöra det generaliserbara i handledning och problematisera hur äldres och yngres kompetenser kan mötas i en handlednings- situation. Den traditionella synen på mästare-lärling kan ju sägas utgå från synen att den unge lärlingen inte har någon egen kompe- tens att tillföra organisationen utan skall bibringas kunskaper som mästaren har. Det vill säga att handledningen blir en envägskom- munikation istället för en dialog. I en sådan modell tillmäts den unges kunskaper och perspektiv ett litet värde och organisationen går miste om den kompetens den unge för med sig in i organi- sationen. I den handledarutbildning som ska bli resultatet av projektet är tanken att också de ungas färska kunskaper, innova- tioner och idéer ska tas till vara. Det är också viktigt att olika branschers erfarenheter och synsätt kan komma till utryck. Förhoppningen är att handledningen härigenom utvecklas till att också passa den situation vi har – att unga är den mest välutbildade generationen vi någonsin haft. Den färdiga handledar- utbildningen ska vara självinstruerande och inspirerande och finnas både på webben och som DVD/CD. Introduktion på hela arbetsmarknaden 8.3.1INTRO för vem? Jag har redogjort för hur unga arbetslösa bör stödjas med tidiga insatser och individuella åtgärder för att inte riskera att hamna i ständigt återkommande arbetslöshetsperioder, med små möjligheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden. För de unga som trots sådant stöd har svårt att få ett arbete är INTRO en lämplig åtgärd. Med en tids introduktion på arbetsplatser som har behov av att rekrytera unga är möjligheterna goda att insatsen leder till arbete. Den från AMS redovisade statistiken visa att unga arbetslösa som kommit upp i åldrar och är arbetslösa har en historia bakom sig med ständiga arbetslöshets- perioder, varvade med åtgärder och tillfälliga jobb. Närmare 30 pro- cent i den gruppen har en högre utbildning och har avslutade gymnasiestudier. INTRO är en av de få åtgärder på arbetsförmedlingen som vänder sig också till målgruppen med avslutade utbildningar, en grupp som jag redogjort för ofta hamnar i bakvattnet av de yngre arbetslösa. INTRO skulle, enligt min bedömning, lämpa sig väl som en del av den av regeringen aviserade jobbgarantin för unga. Efter att ansökningarna beviljades satte pilotprojektet igång på allvar då projektet konstituerades och bemanningen blev klar. Prioriterade insatser för att åstadkomma resultat var information, marknadsföringsmaterial och internt stöd- material till arbetsförmedlingarna i projektet som har en nyckelroll för genomförandet. Deras roll är att identifiera de unga arbetslösa som finns i målgruppen 19–och som är i behov av en introduktion hitta arbetsgivare som står inför generationsväxling, har behov av att rekrytera samt som är villiga att utse handledare för att medverka i utvecklingen av handledarutbildningen I ett första steg har insatserna koncentrerats till de unga som redan är inskrivna på arbetsförmedlingen. De representerar ett stort antal unga som motsvarar kraven projektet har på målgruppen. Introduktion på hela arbetsmarknaden Eftersom projektet är igångsatt är resultaten ännu få och säkra slutsatser om projektets attraktionskraft kan ännu inte dras. Några reaktioner finns dock och de är överlag positiva. Det finns arbetsgivare som är beredda att ta emot unga och ge dem handledning. Exempelvis har i uttryckt att de är intresserad av att ta emot ett hundratal unga på , även andra offentliga arbetsgivare har visat intresse. Representanter från Företagarna och har på central nivå varit positiva till att delta och via sina organisationer sprida information kring projektet. Det finns också arbetsgivare som är positiva men som vill skjuta på sitt deltagande . Beträffande handledarutbildningen som ska utvecklas i ett första steg i projektet finns flera reaktioner. En tydlig sådan är att det hade varit bra för projektet om den funnits på plats redan vid start, en annan att det är bra att arbetsgivare ska få ersättning för att delta i utvecklingsarbetet. Det finns nu en utvecklad handledarutbildning men den är ännu inte testad av handledare med så som projektet planerat. I skrivande stund, , är det osäkert om projektet kan fortsätta. Arbetsmarknadsverkerkets åtgärdsmedel reduceras kraftigt . Det innebär att INTRO, där aktivitetsstöd är medfinansiering, blir ifrågasatt. Ungdomar med avslutad utbildning riskerar att falla utanför de prioriterade grupper som kommer att få fortsatt del av stödet. 8.4Särskild stimulans för att klara kompetensöverföringen Regeringen avser att återkomma med övervä- ganden avseende prioriteringar och riktlinjer i den nationella strate- gin för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Med utgångs- punkt i strategin ska ett förslag till ett nationellt socialfonds- program inom det nya strukturfondsmålet Regional konkur- renskraft och sysselsättning utarbetas inom . Programperioden avser 2007–2013. Den åldrande befolkningen medför utan tvekan allvarliga problem på lång sikt för den svenska välfärdsstaten. Mot den bakgrunden är det angeläget att underlätta ungas etablering på arbetsmarknaden. Mobiliseringen av ungdoms- grupperna i produktivt arbete kan bidra till att möta den genera- tionsväxlingschock fyrtiotalisternas pensionering ger upphov till på Introduktion på hela arbetsmarknaden ett mer konstruktivt sätt och därmed säkerställa en rimlig välfärds- nivå (2006). För att klara detta bör äldre ges möjlig- het att stanna kvar i arbete som unga kommer in, det ger en överlappning och en mjukare övergång. För att möjliggöra detta föreslår jag att prioriteringarna för den nya programperioden inkluderar generationsväxlingsåtgärder. I det sammanhanget kan erfarenheter från projektet vara värdefulla. 8.5Introduktion inom olika branscher och sektorer på arbetsmarknaden I delbetänkandet beskrev jag svårigheterna för unga utan arbets- och yrkeserfarenhet att komma in på arbetsmarknaden. När arbets- givare kan välja mellan flera sökande till en tjänst kommer så gott som alltid de som saknar erfarenhet till korta, även om de har en utbildning som överträffar övriga sökandes. Arbetsgivare priorite- rar arbetslivserfarenhet och går ofta på referenser och kontakter. Det innebär att den första anställningen är oftast den svåraste att få. Inom flera branscher och yrken tar fackliga organisationer och arbetsgivare ett stort gemensamt ansvar för att de personer som genomgått en yrkesutbildning på gymnasial eller eftergym- nasial nivå ska kunna få en färdigutbildning på arbetsplatsen. Inom yrken som byggnadsarbetare, målare, elektriker, hårfrisörer, sjuk- sköterskor, läkare, poliser, domare m.fl. finns långa traditioner av arbetsplatsförlagd utbildning innan ett yrkesbevis eller motsva- rande kan erhållas och innan man får utöva yrket. Praktiken/utbild- ningen kan vara antingen lagstadgad eller överenskommen mellan arbetsmarknadens parter. Exemplen är många men täcker ändå endast en liten del av arbetsmarknaden. Det beror delvis på att de existerande avtalen avseende färdigutbildning i arbetslivet gäller yrkesspecifika utbildningar och har en lång tradition av sådan arbetsplatsförlagd utbildning. Yrkesnämnderna som finns inom ett antal branscher framförallt på gymnasial nivå har arbetat med att verka för en effektivare yrkesutbildning. har allt färre av dessa yrkesnämnder fungerande yrkesutbildningsavtal och det är ännu färre som i sina avtal har färdigutbildning på arbetsplatserna i anslutning till gymnasieskolan. I delbetänkandet konstaterade jag att yrkesutbildningsavtalen i vissa branscher fungerar alldeles Introduktion på hela arbetsmarknaden utmärkt och förmodligen kommer att finnas kvar där inom överskådlig tid. Det är inte heller orimligt att tro att det kan finnas ytterligare några branscher som skulle kunna införa denna form av färdigutbildning i sina avtal. Men inom många branscher upplever man att färdigutbildningsavtalen begränsar möjligheterna att på andra vägar komma in i yrket och att det försvårar utvecklingen inom yrket och begränsar förändringar i dimensioneringen av yrkesutbildningen. Jag har kunnat konstatera i utredningsarbetet att de stora grup- perna gymnasieutbildade från t.ex. samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga programmet som vill börja arbeta efter skolan, har väldigt små möjligheter att på det här sättet få en färdig- utbildning på en arbetsplats. Det gäller inte minst unga kvinnor som inte alls i samma utsträckning som män väljer de yrkes- förberedande programmen med färdigutbildningsavtal. Även om inte dessa program ger någon garanti för lärlingsplatser så är möjligheterna betydligt större där att få ett jobb än inom de traditionellt kvinnodominerade programmen. Sedan delbetänkandet kom har regeringen givit i uppdrag att ta fram kursplaner med yrkesinriktning i vuxenutbildning. Utbildningarna ska vara efterfrågade av arbets- livet och inte kunna tillgodoses på annat sätt än inom vuxenutbildning. Uppdraget ska genomföras efter samråd med parterna på arbetsmarknaden inklusive företrädare för berörda branscher och yrkesområden. Uppdraget ska redovisas till rege- ringen senast . Om sådan utbildning kommer till stånd inom den kommunala vuxenutbildningen innebär det att det öppnas fler vägar in i dessa yrken. De som valt andra yrkes- förberedande program eller studieförberedande program i gymna- sieskolan kan då läsa in de karaktärsämnen som ingår i ett yrkesförberedande program. Det är positivt för möjligheterna att kunna rekrytera till områden och yrken med stora rekryte- ringsbehov. Men framförallt är det positivt för de unga som får en ny chans om de valde fel i gymnasiet. Utbudet av yrkesutbildningar inom det reguljära utbildnings- väsendet är dock begränsat. Allt fler studerar generella utbildningar på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Det är helt i överens- stämmelse med de kompetensbehov som arbetsgivare uppger sig ha (Företagens kompetensbehov – en utmaning för , Svenskt näringsliv och , ). Denna rapport bygger på drygt hundra intervjuer med branschföreträdare och företag från Introduktion på hela arbetsmarknaden I intervjuerna framkommer att företagen har en bred syn på det behov av kompetens som näringslivet behöver . Man räknar upp ett antal kompetenser såsom baskom- petens; att kunna läsa, skriva och räkna, social kompetens, interkul- turell kompetens, analytisk kompetens, entreprenörskompetens samt ledarkompetens. Utmärkande för alla dessa kompetenser är att de är generella och inte yrkesspecifika. I rapporten betonas att den personliga kompetensen kommer att få en allt större betydelse på framtidens arbetsmarknad. Specifika yrkeskompetenser som behövs är ofta så nära knutna till enskilda arbetsplatser att de måste inhämtas på plats. I delbetänkandet redogjorde jag för ? (, 2005) som är en sammanställning av svar från tusen arbetsledare om kunskaper och kompetenser hos nyanställda gymnasieutbildade. Arbetsledarna värderade högt egen- skaper som har att göra med ordningssinne som att passa tider och att vara noggrann men också förmågan att arbeta självständigt. Också här framkom att det är generella kompetenser och person- liga egenskaper som väger tyngst. De specifika yrkeskunskaperna förändras snabbt över tiden och den tekniska utvecklingen är oförutsägbar. Nya arbetstillfällen med nytt innehåll tillkommer kontinuerligt och gamla försvinner. I försvinner av arbetstillfällena och ersätts av nya. De nya jobben går till individer med högre utbildningsnivå (Arbetsrätt, rörlighet och tillväxt, ITPS 2006) Därför kan inte företag och branscher uttala sig om framtida specifika krav för olika yrken.