sou · GUB364 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett problem i sammanhanget är att utbredningen och omfattningen av illegala spelklubbar är föga känt. I en rapport som Brå presenterade 1995, Spelandet i (1995:1, m.fl.), refereras till en studie av den illegala spelklubbsverksamheten i (och , 1979). I studien anges antalet illegala spelkubbar uppgå till cirka 25 stycken . Det antogs att svarade för en tredjedel av all illegal spelverksamhet i . Rimligen kan man anta att de övriga huvudsakligen fanns i större städer, främst och . Någon säker, sentida uppskattning av antalet illegala spelklubbar i har inte utredningen kunnat finna. Enligt den rapport som i tagit fram för utredningens räkning om brottsligheten relaterad till i konstateras, att det förefaller som den illegala spelmarknaden lever vidare trots kasinoetableringen. Företrädare för anser sig enligt samma rapport 83 Utvärdering SOU 2006:64 dock ha noterat en nedgång av illegala spelklubbar i sedan Cosmopoletableringen . Inte heller i eller kan polisen se några påtagliga effekter av kasinoetableringarna när det gäller den illegala spelklubbsmarknaden. I antas omfattningen av illegalt roulettspel ha minskat som en följd av kasinots tillkomst, men det illegala automatspelet har sannolikt inte påverkats. Erfarenheterna från är desamma, de menar också att ett skäl för detta kan vara att kasinot har en annan publik än de som frekventerar de illegala spelklubbarna. I har det illegala spelet över huvud taget inte ansetts vara något polisiärt problem, varken före eller efter kasinoetableringen. Övrig brottslig verksamhet i har i likhet med polismyndigheterna i , och gjort en omfattande analys av potentiella brottsrisker i samband med kasinoetableringen. Kasinot i är en tidigare restaurang och kårhus för studenterna i staden som byggdes om inför kasinostarten . har gjort en studie av anmäld brottslighet i anslutning till den gatuadress där kasinot ligger omfattande såväl tiden före kasinoetableringen som efter. Antalet anmälda brott har inte uppvisat någon märkbar förändring över tiden och ligger omkring 18–25 , eller cirka två . Bland anmälningarna finns misshandel, olaga hot, våld mot tjänsteman, missbruk av urkund, penningförfalskning, stöld och förlorat gods. Samtliga brottsrubriceringar, utom penningförfalskning, fanns även när byggnaden inhyste en restaurang. Enligt är kasinot inte något polisiärt problem. Malmös problem på spelområdet har varit svartklubbarna, som dock framgångsrikt bekämpats genom samarbete mellan polis, åklagare och sociala myndigheter m.fl. fanns cirka 25 kända svartklubbar som mer eller mindre har eliminerats. SOU 2006:64 Utvärdering i lämnade en utredning om brottslighet som kan hänföras till kasinot i . Rapporten har tagits fram för att ge underlag för Kasinoutvärderingen när det gäller att bedöma erfarenheterna av kasinoetableringen ur polisiär synvinkel. I sammanfattningen konstaterar polismyndigheten att i jämförelse med andra nöjesetablissemang i är den synliga brottsligheten som kan knytas till på en relativt låg nivå. Man konstaterar vidare att i det polisdistrikt där kasinot ligger betraktas inte kasinot som ett stort problem. har i likhet med polisen i undersökt antalet anmälda brott som kan direkt relateras till adressen där Casino Cosmopol ligger. från kasinostarten till uppgick antalet anmälningar till 122 stycken, eller 4,35 anmälningar . Den vanligaste brottstypen är våldsbrott, hot mot tjänsteman och dispyter vid entrén eller inne på kasinot (48 fall) och stöld, snatteri och fickstöld inne på kasinot (25 fall). Bland övriga brottsrubriceringar, med avsevärt lägre antal, finns narkotikabrott i form av innehav eller bruk, användning av falska sedlar eller spelmarker, bedrägeri, skadegörelse och rån eller väskryckning. I avsnitt 7.3.4, som behandlade penningtvätt, redovisades resultat av den arbetsgrupp inom polisen i som särskilt undersöker eventuell kasinorelaterad brottslighet. Redovisningen behandlade främst penningtvätt, men innehåller även vissa uppgifter om annan brottslighet. i redovisar ingen liknande, mer ingående uppföljning av brottlighet som kan knytas till Göteborgskasinot. Inför kasinoetableringen gjordes emellertid en mycket ingående analys av potentiella brottsrisker som skulle kunna förekomma. Enligt polisens uppfattning har dock etableringen inte medfört någon märkbar påverkan på brottsfrekvensen i . Antalet brottsanmälningar från kasinot är få, men polisen följer trots detta verksamheten med sedvanliga polisiära metoder för att 85 Utvärdering SOU 2006:64 förebygga de risker som detta slags verksamhet ändå skulle kunna ge upphov till. var den första ort i där Casino Cosmopol startade kasinoverksamhet . Redan året innan etableringen startade polisen i en samverkansgrupp för att inventera och analysera de tänkbara konsekvenser som kunde bli en följd därav. Gruppens studie kom att bilda mönster för de motsvarande studier som senare gjordes på övriga kasinoorter. Sundsvallspolisen kan i efterhand konstatera att kasinot i varit förskonat från de flesta av de befarade brottstyperna. Den kända brottslighet som förekommit i eller i anslutning till kasinot är liten. Endast några fall av misshandel har kommit till polisens kännedom, ett antal bilinbrott på parkeringen nära kasinot har förekommit och endast ett fåtal stölder har anmälts. Över huvud taget är det få polisingripanden på kasinot jämfört med övriga citynära krogar; krogrelaterade brott anses för övrigt vara ett av de största ordningsproblemen i citykärna. Den nämnda samverkansgruppen har numera avvecklats. Det låga antalet brottsanmälningar från kasinot är egentligen förvånande med hänsyn till verksamhets art, anser polisens företrädare i , och kan möjligen tyda på att t.ex. stölder inte anmäls i den omfattning som vore rimligt att anta. Möjligen kan detta bero på, menar man, att stöld i kasinot ofta är av det slaget att uppsåtet kan vara svårt att styrka och att kasinot i hög grad överlåter åt den förfördelade parten att göra anmälan – något som sällan sker. 7.4.4 Internationella erfarenheter Utredningen har tagit del av den forskning som finns när det gäller kasinorelaterad brottslighet i syfte att få ett bredare perspektiv på frågan. I har forskningen kring kasinonas effekter i huvudsak koncentrerats på de sociala och hälsomässiga effekterna av kasinospel, medan studier av sambandet mellan kasinon och allmän brottslighet ännu inte genomförts. Det torde främst hänga samman med att internationella kasinon är en relativt ny företeelse i . SOU 2006:64 Utvärdering Däremot finns ett relativt rikhaltigt forskningsmaterial att hämta från exempelvis . En sådan studie som också kommenterar andra forskningsresultat när det gäller eventuella samband mellan kasinoverksamhet och brottslighet är Does the Presence of Casinos Increase Crime? – An Examination of Casino and Control Communities, som presenterades av Stitt, och . Studien finansierades av , . Studien är en analys av brottsligheten på sex kasinoorter och jämför brottsfrekvensen med sex andra kontrollorter som saknar kasinon. De båda kategorierna matchades mot varandra med hjälp av 15 socioekonomiska variabler för att göra en rättvisande jämförelse möjlig. Brottsfrekvensen beräknades genom användning av dels den fast bosatta populationen, dels den riskutsatta populationen, som inkluderar även turister och tillfälliga besökare i frekvensberäkningen. Skälet till detta förfarande var att man ville undvika att resultatet för kasinoorterna förbättrades av det faktum att befolkningsunderlaget där utökas med tillfälliga besökare, vilket per definition alltid ger en lägre brottsfrekvens per capita. Såväl person- som egendomsbrott analyserades för situationen både före och efter kasinonas etablering. Brottsligheten förväntades öka på kasinoorterna i analogi med den så kallade Routine Activity Theory (; en teori som bygger på att när brott begås, händer tre saker och på samma plats: ett lämpligt mål finns tillgängligt, det saknas relevant skydd för att brottet inte ska begås och, för det tredje, en potentiell och motiverad gärningsman finns på plats) och uppfattningen om att kasinon tjänar som magneter för brottslig verksamhet. Studien uppvisade få signifikanta skillnader mellan test- och kontrollorterna. Brottsfrekvensen ökade på några kasinoorter, en del av dem förblev relativt stabila i detta avseende och i andra fann man en minskning. Författarna drog slutsatsen att brottslighet inte oundvikligen kommer att öka på orter där kasinon etableras och att kasinonas effekter på brottsligheten förefaller kopplade till många olika variabler som endast till liten del är kända. Det behövs mer forskning på detta område, menade författarna, för att förstå sammanhanget mellan kasinon och brottslighet. Även om en direkt jämförelse mellan kasinoverksamheten i och motsvarande i inte kan göras, bör dessa forskningsresultat kunna vara tämligen relevanta även för svenskt vidkommande. Antalet kasinon i har ökat mycket kraftigt i lik87 Utvärdering SOU 2006:64 som intresset för spel i allmänhet. fanns kasinon i 30 amerikanska delstater och dessa beräknades omsätta . Kasinona i är ofta öppna dygnet runt, erbjuder inte sällan fri alkohol till gästerna och är sannolikt inte bättre övervakade än de fåtal svenska kasinona. Det gör att det är rimligt att anta, att resultatet av de amerikanska studierna också borde kunna vara tillämpliga även på svenska förhållanden. En jämförelse kan också göras med förhållandena i . För Köpenhamnskasinot följer enbart upp brott som händer inne på kasinot. De har sålunda inte samma helhetssyn på de konsekvenser kasinoverksamheten kan ha på brottsligheten som t.ex. den svenska polisen har. gör dock bedömningen att kasinot inte har någon nämnvärd inverkan på den totala brottsbilden i staden. Den konstaterade brottslighet som kan knytas till kasinot är liten. Endast 66 anmälningar om brott i spellokalen hade inkommit . Vanligast är tillgreppsbrott följt av bedrägerier och ordningsstörningar i samband med fylleri, därutöver har inte några speciella problem kunnat kopplas till kasinot. Ytterligare referat av och hänvisningar till den inhemska och internationella forskningen om kasinon finns i den bilagda Brårapporten. 7.4.5 Brottsförebyggande rådets undersökning av besökare på de svenska kasinona Det finns en – om inte utbredd, så i alla fall inte ovanlig – uppfattning, hos allmänhet och media, att kasinona skulle dra till sig ett klientel som är mer kriminellt än befolkningen i allmänhet. Också inför arbetet med kasinolagen framkom synpunkter att kasinona skulle kunna utvecklas till härdar för kriminalitet och att brottslingar där skulle samlas, inte bara för att spela utan även förbereda brott utanför kasinona. Det har därför varit en central fråga för utvärderingen att försöka belysa om kasinonas besökare avviker från det svenska folket i stort vad avser kriminalitet, verksamhet inom svartbranscher m.m. Det finns flera möjligheter att belysa denna fråga. En är systematiska intervjuer med poliser som har kännedom och nöjesliv, krogliv, och verksamheten vid kasinona. En annan är att i en statistisk undersökning samköra register där uppgifter om besökarna vid 88 SOU 2006:64 Utvärdering de svenska kasinona finns registrerade med bl.a. personnummer. Genom att samköra besöksregistret har utredningen kunnat belysa om det finns en överrepresentation för besökare med kriminellt förflutet mm bland kasinonas besökare. Studien torde vara unik i sitt slag i världen, vilket bl.a. underlättats av att besökarna vid svenska kasinon systematiskt registreras (som en följd av lagstiftningen). (Brå) har samkört Casino Cosmopols besöksregister med personer med svenskt personnummer med Brås:s register över misstänkta respektive lagförda personer, med skatteregister inklusive registret över restförda personer samt med Finanspolisens penningtvättsregister. I undersökningen har Brå kunnat undersöka skillnader mellan de besökare som ofta besöker kasinot med engångsbesökare. Studien har skett i nära samverkan med utredningen och den följande framställningen bygger på den rapport som framställts av Brå och som godkänts av utredningen. Hela rapporten bifogas som bilaga till detta betänkande. I det följande återges i lätt redigerad form rapportens sammanfattning och slutsatser. I denna redigerade version har hänvisningar till den vetenskapliga litteraturen tagits bort. I dessa delar hänvisar utredningen till den fullständiga bilagan. Brå:s studie är explorativ. Utredningen delar Brå:s uppfattning att det finns skäl för fördjupade analyser och mera forskning inom området, inte minst mot bakgrund av att det finns så många förutfattade meningar om svenskt kasinoväsende. Utredningen anser dock att två slutsatser kan dras redan med den explorativa studien som bas: Den ena är att om man jämför kasinobesökarna med ett (geografiskt samt ålders-, och könsmässigt) motsvarande urval av svenskar, så avviker besökarna inte särskilt mycket i fråga om brottslighet från normalbefolkningen, låt vara att brottsprofilen är delvis annorlunda mot ett riksurval. Kasinobesökarna är som folk är mest, de flesta har inte misstänkts för brott eller penningtvätt, lagförts för brott etc. Utmärkande är dock överrepresentationen av personer involverade i ekonomisk brottslighet. Andelen personer som är registrerade för ekonomisk brottslighet är dock liten i förhållande till det totala antalet kasinobesökare. Den andra slutsatsen är att relativt många kasinobesökare har sin yrkesverksamhet förlagd till sektorer inom samhällsekonomin som är kända för svarta affärer. Det senare är självfallet inte i första hand ett kasinoproblem utan ett allmänt uttryck för att det inom delar av den svenska ekonomin förekommer en stor del svarta 89 Utvärdering SOU 2006:64 pengar. Den svarta ekonomin svarar för 3–av bruttonationalprodukten och de svarta pengarna tar förstås vägen någonstans. Flera studier bekräftar att svarta pengar till inte obetydlig del används för nöjeskonsumtion och följaktligen hamnar en del av dessa på kasino. Kasinobesökarnas kriminella bakgrund Brå:s studie gäller kasinobesökare (–) med svenska personnummer. Av dessa omkring 213 000 besökare var registrerade som skäligen misstänkta för brott i misstankeregistret under en närmast föregående femårsperiod. En något lägre andel, , hade lagförts för brott under en lika . Hur förhåller sig dessa siffror om kasinobesökarna till en normalbefolkning? I en normalbefolkning är misstänkta för brott och lagförda. Det innebär att kasinobesökare i högre grad är misstänkta och lagförda för brott än befolkningen i övrigt. Kasinobesökarna skiljer sig emellertid från normalbefolkningen på tre avgörande punkter. De är i huvudsak män, de är unga och de bor i hög grad i storstäder, där de flesta kasinon finns. Detta är faktorer som är relevanta för en hög brottsbelastning i en befolkning. Det innebär sannolikt att kasinobesökarnas högre andel misstänkta och lagförda personer i allt väsentligt kan förklaras av dessa tre faktorer. Andelen misstänkta och lagförda kasinobesökare får därför anses vara logisk och rimlig. Vilka är brotten och vad säger dessa? Kasinobesökarnas registrerade brottslighet skiljer sig från en normalbefolkning gällande brottsstrukturen. I synnerhet har kasinobesökarna en proportionellt sett högre andel misstänkta personer för: hot- och våldsbrott, trafikbrott, narkotikabrott (bruk och innehav av narkotika), ekobrott (bokföringsbrott, brott mot borgenärer, bedrägerier, förskingring och förfalskning), skattebrott. SOU 2006:64 Utvärdering Överrepresentationen av hot- och våldsbrott förklaras av Brå av att kasinobesökarna till stor del består av yngre män som generellt är misstänkta för sådan brottslighet i högre grad än en normalbefolkning. Till detta kommer att kasinomiljön tillhör nöjesvärlden och därför finns en grupp besökare som, även om det inte nödvändigtvis sker på kasino, konsumerar alkohol och använder droger. Detta kan förklara hot- och våldsbrotten men också överrepresentationen av narkotikabrott och trafikbrott (som inkluderar rattfylleri). Skattebrotten, där den största överrepresentationen finns, och ekobrotten hänger ihop med att svarta pengar (från skattefusk) och i någon mån kriminella pengar (bedrägerier, förskingring etc.) konsumeras i nöjesvärlden i vid bemärkelse, där kasino intar en naturlig plats. Konsumeras svarta pengar på kasino? Gruppen flergångsbesökare (besökt kasino minst fyra gånger ) utmärks av att de har lägre inkomster än den genomsnittliga befolkningen. Denna grupp av kasinobesökare har också lägre inkomster än engångsbesökarna. Flergångsbesökarna innehåller dessutom en högre andel maskinellt nolltaxerade personer i arbetsför ålder, det vill säga personer där uppgifter om inkomst saknas i skatteregistret, än en jämförbar normalgrupp. En av flera förklaringar till de deklarerade låga inkomsterna är förekomsten av oredovisade inkomster till beskattning bland flergångsbesökarna. Bland de flergångsbesökare som är enskilda näringsidkare utgörs den största andelen av personer som är verksamma inom restaurang-, taxi-, bygg-, frisör- och städbranscherna. I annan forskning har dessa branscher pekats ut som tydliga riskbranscher för ekonomisk brottslighet, främst olika typer av skattebrott. Detta är ytterligare en indikation på svarta inkomster bland flergångsbesökarna. Restförda personer, det vill säga de som inte har betalat sina skatter och avgifter, är överrepresenterade bland flergångsbesökarna i förhållande till en normalbefolkning. Förekomsten av restföringar kan sammankopplas med den höga andelen flergångsbesökare med låga inkomster, men kan även vara en indikation på ekobrott. Utvärdering SOU 2006:64 Tillsammans utgör dessa indikatorer och resultat tydliga tecken på att det förekommer konsumtion av svarta pengar från skattebrottslighet på svenska kasinon. Detta är inte överraskande eftersom tidigare forskning visar att svarta pengar används till det lilla extra som restaurangbesök, nöjesresor och följaktligen också kasinobesök. Tvättas kriminella eller svarta pengar på kasino? Av samtliga kasinobesökare med fullständiga svenska personnummer förekommer i Finanspolisens penningtvättsregister. Det är en högre andel av flergångsbesökarna än av engångsbesökarna som är rapporterade för misstanke om penningtvätt. Av samtliga personer som finns registrerade i penningtvättsregistret är inte kasinobesökare . Detta är också en tydlig indikation på att det förekommer svarta pengar på kasino, inte minst med tanke på att Finanspolisens penningtvättsanmälningar till övervägande del har koppling till ekonomisk brottslighet. Till detta kommer att en grupp av flergångsbesökarna av registrerats för betalningar till utlandet som överstiger . Slutsatsen är att penningtvättsanmälningarna i kombination med utlandsbetalningarna indikerar att det också förekommer mer omfattande former av ekonomisk brottslighet, främst skattebrott, framför allt bland flergångsbesökarna. Erfarenheten från är att det i de nämnda överrepresenterade branscherna också förekommer gärningspersoner som undanhållit betydande belopp från beskattning. Vid sidan av konsumtion av svarta pengar kan det också finnas ett inslag av penningtvätt. Detta betyder dock inte att penningtvätt sker i kasinomiljön. I stället kan vissa personer som ägnar sig åt penningtvätt (alltså i andra sammanhang) också besöka kasino. Vad studien inte funnit En hypotes inför undersökningen var att det bland kasinobesökare skulle finnas ett inslag av personer som ägnar sig åt organiserad brottslighet, exempelvis grova narkotikabrott, eller traditionell 92 SOU 2006:64 Utvärdering brottslighet i större skala, som organiserade rån. Denna studie visar inte på någon tydlig överrepresentation av misstänkta och lagförda personer för en mer organiserad brottslighet. I själva verket gäller överrepresentationen för narkotikabrott snarare eget bruk och innehav av narkotika, som inte kan sättas i sådant samband med organiserad brottslighet i form av smuggling eller stora innehav. Ett möjligt undantag är omkring 80 kasinobesökare som registrerats som skäligen misstänkta för post-, bank eller värdetransportrån. De utgör dock en mycket liten andel av det totala antalet kasinobesökare. Överrepresentationen av ekobrott, penningtvättsanmälningar och stora utlandsbetalningar är emellertid indikationer på att en viss del av brottsligheten sker i organiserade former. I den meningen förekommer organiserad brottslighet, fast på ekobrottsområdet istället för exempelvis narkotikaområdet. Detta är också rimligt eftersom en viss del av den ekonomiska brottsligheten är storskalig, systematisk, bedrivs av flera personer etc. Dessa är egenskaper som förknippas med organiserad brottslighet (Brå 2005:11). Sammanfattningsvis är dock inslaget av personer som registrerats som misstänkta för mer organiserade former av brottslighet litet bland kasinobesökarna. 7.4.6 Utredningens bedömning En allmän uppfattning, inte bara i utan också i många andra länder, är att kasinoverksamhet ger upphov till en ökad brottslighet av olika slag inklusive penningtvätt. Vad blir Kasinoutvärderingens slutsats grundat på de underlag som inhämtats från relevanta aktörer och genom den undersökning som utredningen beställt? Ökning eller minskning av det illegala spelandet Utredningens samlade bedömning, efter att ha tagit del av främst polisens erfarenheter, är att tillkomsten av de internationella kasinona i endast haft en marginell inverkan på omfattningen av det illegala spelet. Om det haft någon inverkan, är det möjligen i viss positiv riktning, dvs. en del spelare kan ha gått över från den illegala marknaden till kasinona. Något belägg för att Casino Cosmopols spelare i nämnvärd grad skulle övergå till den 93 Utvärdering SOU 2006:64 illegala spelmarknaden, så som Brå befarade i sitt remissyttrande i samband med att kasinopropositionen behandlades, har utredningen inte kunnat finna. Utredningens kontakter med danska och finska kasinointressenter förstärker dessa antaganden. I skedde enligt den danska polisen en tydlig minskning av det illegala spelandet i när kasinot öppnade 1991. Enligt polisens uppskattning finns det möjligen 2–3 illegala spelklubbar i som är verksamma. I , som enbart driver ett kasino i anses det illegala spelet helt ha upphört i och med kasinoetableringen. Brott i anslutning till kasinona När det gäller kasinonas påverkan på den allmänna brottligheten, förefaller erfarenheterna från de berörda polismyndigheterna också tämligen entydiga, nämligen att kasinona inte är ett polisiärt problem. Polisens kunskap grundar sig i första hand på brott som begåtts i kasinonas närhet. Deras kartläggning, liksom de erfarenheter som finns från och , omfattar i mindre utsträckning den brottslighet som kan förekomma i själva kasinot. Utredningen, som tagit del av den interna rapportering som kasinona gör i det s.k. , noterar att en hel del incidenter inne i kasinona inte kommer till polisens kännedom. Det rör sig dock i allmänhet om sådana händelser, där brottsuppsåt sällan kan styrkas eller som bedöms vara av alltför ringa betydelse för att en polisanmälan ska göras. En del stölder av andras spelmarker brukar ofta av gärningsmannen förklaras som misstag eller missförstånd, vilket i del fall också kan vara sant med hänsyn till omständigheterna. I andra fall, där stölden är uppenbar, överlåter kasinot åt den bestulne att göra en polisanmälan, vilket dock sällan sker. I stort kan utredningen dock konstatera, att såväl registreringen av besökarna som kameraövervakningen fungerar som en brottshämmande faktor. De övriga säkerhetsåtgärderna har naturligtvis också en betydelse i sammanhanget. Den interna kontrollen av spel i kasinot följs av flera olika funktionärer i en kedja från croupier eller dealer till den centrala övervakningsfunktionen (Surveillance) som kan följa spelet via monitorer. Dess effektivitet är dock 94 SOU 2006:64 Utvärdering naturligtvis beroende av personalens uppmärksamhet och kunskap om de säkerhetsproblem som kan finnas.