sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Vid sådana förhållanden måste vår bedömning bli att det inte finns tillräckliga skäl för att föreslå att får en generell behörighet att fatta det första rättsligt bindande beslutet om kon- kurrensskadeavgift. I vart fall bör en sådan reform inte genomföras . Argumenten mot en ordning där får en generell behörighet att fatta beslut om konkurrensskadeavgift blir emeller- tid väsentligt svagare, om verkets beslutanderätt begränsas till ärenden som av en eller annan anledning inte är tvistiga. En tänkbar medelväg mellan dagens system och en generell beslutanderätt är således att får beslutanderätt i de fall där företa- gen medger verkets talan, dvs. att det införs en ordning som liknar regler om strafföreläggande och ordningsbot.TPF44FPT Vi kommer därför i det följande att diskutera en alternativ modell till en generell beslutanderätt som vi valt att benämna avgiftsföre- läggande. Tanken med ett system liknande reglerna om strafföreläggande är inte ny på konkurrensrättens område. konkurrenslag innehöll tre slags sanktioner mot konkurrensbegränsningar: straff, beslut om förhandling och vitesföreläggande. Fysiska personer som deltagit i bruttopris- och anbudskarteller kunde av allmän domstol dömas till straff (böter eller fängelse). 44TP PT Se 48 kap. Skall besluta om konkurrensskadeavgift? för att undanröja skadlig verkan av en konkurrensbegränsning, meddela näringsidkare förbud och åläggande. Innan ett förbud eller åläggande meddelades skulle domstolen, om inte omständigheterna talade däremot, söka hindra den skadliga verkan av konkurrensbe- gränsningen genom förhandling. Syftet med förhandlingen var att få till stånd en frivillig uppgörelse. Vidare hade Näringsfrihetsom- budsmannen, som delvis hade samma roll som har , rätt att i fall som inte var av större vikt utfärda föreläg- ganden vid vite som, om de godkändes av näringsidkare, gällde som beslut som meddelats av . Dessa förelägganden (förbudsföreläggande, säljföreläggande och rättelseföreläggande) motsvarade vissa av de förbud som kunde meddelas av Marknads- domstolen.TPF45FPT Härvid torde regler om strafföre- läggande ha tjänat som förebild.TPF46FPT Vi har uppmärksammat att tankar om ett system liknande rätte- gångsbalkens strafföreläggande förekom även i moderniseringsar- betet och att frågan alltjämt lever inom kommissionen, som en följd av dess effektiviseringssträvanden.TPF47FPT Åklagare har rätt att i vissa fall beivra brottslighet genom att utfärda strafföreläggande.TPF48FPT Strafföreläggande innebär i huvudfallet att den misstänkte för godkännande eller föreläggs ett bötesstraff efter vad åklagaren anser att brottet bör föranleda. Ett föreläggande som godkänts av den misstänkte gäller som lagakraftvunnen dom och kan på så sätt ersätta ett åtal. Genom ett flertal successiva reformer har tillämpningsområdet för strafföreläggande utvidgats. Bötesstraff får numera enligt huvudregeln föreläggas genom strafföreläggande beträffande alla 45TP PT SOU 1991:59, Del 2, s 205 ff 46TP PT Jfr prop. 1970:57 s 84 och s 29 47TP PT Se t.ex. kommissionären tal . Talet finns på kommis- sionens webbplats. Vi har vidare uppmärksammats på att det råder delade meningar huruvida ett system liknande avgiftsföreläggande är möjligt inom ramen för förordning nr 1/2003. Vissa hävdar tydligen att artikel 9 om frivilliga åtaganden innebär att det inte är möjligt med sådana lösningar. Vi har emellertid inte kunnat se att denna bestämmelse skulle kunna påverka tillåtligheten av ett nationellt system med avgiftsföreläggande. 48TP PT 48 kap. 1-3 §§ ger allmänna bestämmelser om strafföreläggande och ordningsbot. I 4-12 a §§ samma kapitel ges vidare särskilda bestämmelser om strafföreläg- gande som kompletteras av regler i strafföreläggandekungörelsen (1997:60). Särskilda bestämmelser om ordningsbot finns i 13-20 §§ och dessa kompletteras av regler i ord- ningsbotskungörelsen (1968:199). Skall besluta om konkurrensskadeavgift? brott för vilka böter ingår i straffskalan. Även villkorlig dom eller sådan påföljd i förening med böter får föreläggas genom strafföre- läggande i fall då det är uppenbart att rätten skulle döma till en sådan påföljd. Detta gäller dock inte för brott som begåtts av någon som inte har fyllt eller om det finns anledning att förena den villkorliga domen med samhällstjänst. Bestämmelsen om dömande till särskild påföljd vid sammanträffande av brott är tillämplig vid föreläggande av bötesstraff.TPF49FPT För de allra enklaste fallen finns det regler om att polismän och vissa andra tjänstemän kan förelägga ordningsbot.TPF50FPT Har målsäganden anmält enskilt anspråk avseende betalnings- skyldighet med anledning av brottet och är omständigheterna sådana att åklagaren är skyldig att utföra målsägandens talan,TPF51FPT skall också det enskilda anspråket föreläggas den misstänkte till godkän- nande. Är brottet förenat med egendoms förverkande, annan sådan särskild rättsverkan eller särskild rättsverkan i form av avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond, skall också denna föreläggas den misstänkte till godkännande. Detsamma gäller kostnad för blodprovstagning och blodundersökning som avser den misstänkte och som har gjorts för utredning om brottet. Åklagaren får däremot inte utfärda strafföreläggande, om förut- sättningar för allmänt åtal inte föreligger, om i föreläggandet inte alla brott av den misstänkte tas upp som enligt åklagarens vetskap föreligger till bedömning eller om målsäganden förklarat att han eller hon avser att föra en sådan talan om enskilt anspråk med anledning av brottet som avser annat än betalningsskyldighet. Syftet med att införa strafföreläggande var flerfaldigt. Bl.a. fram- hölls att den misstänkte skulle vinna trygghet, eftersom han eller hon skulle komma att veta vilket straff som han eller hon under- kastade sig. Ur den synvinkeln har systemet med strafföreläggande stora fördelar jämfört med en handläggning vid domstol. Tings- rättsprocessen är nämligen inte så konstruerad att den tilltalade har rätt till besked om påföljden innan han eller hon döms. Ett strafföreläggande eller ett föreläggande av ordningsbot som godkänts av den misstänkte kan undanröjas; om själva godkännan- det inte kan anses utgöra en giltig viljeförklaring, om det vid ären- dets behandling har förekommit sådant fel att föreläggandet bör anses vara ogiltigt eller om föreläggandet av annan anledning inte 49TP PT 34 kap. 1 § första stycket 2 50TP PT 48 kap. 51TP PT 22 kap. 2 § första stycket Skall besluta om konkurrensskadeavgift? stämmer överens med lag. Den som vill klaga på ett strafföreläg- gande eller ett föreläggande av ordningsbot skall göra detta skriftli- gen, och skrivelsen skall ges in till en tingsrätt som kunnat ta upp åtal för brottet. För ett sådant klagomål gäller en yttersta tidsgräns efter det att verkställighet av föreläggandet företagits hos den misstänkte. Tingsrättens beslut kan överklagas till hovrätt utan krav på prövningstillstånd.TPF52FPT Vidare har nya regler införts i och som syftar till att effektivisera systemet med företagsbot och öka den praktiska användningen av sanktionen för brott i näringsverk- samhet. Bl.a. har en möjlighet införts att ålägga företagsbot genom strafföreläggande. Företagsbot kan åläggas genom strafföreläg- gande om boten avser ett belopp som inte överstiger 500 000 kronor.TPF53FPT Av motiven framgår att en beloppsgräns om medför att utrymmet för att meddela strafföreläggande inte blir alldeles obetydligt. torde, normalt sett, kunna sägas att brott som föranleder en företagsbot på mer än är så allvarliga att de regelmässigt bör bli föremål för prövning i allmän domstol.TPF54FPT I likhet med vad som tidigare gällde på konkurrensrättens område tillåter marknadsföringslagen att Konsumentombudsman- nen utfärdar förbudsförelägganden som är förenade med vite i fall som inte är av större vikt. Om företagen godkänner sådana föreläg- ganden, blir de rättsligt bindande på samma sätt som en dom av Marknadsdomstolen.TPF55FPT Enligt uttalanden i förarbetena är sådana förelägganden avsedda att användas i klara fall som inte har princi- piellt intresse eller rör marknadsföringsåtgärder av stor praktisk betydelse.TPF56FPT Systemet med förbudsföreläggande infördes redan i samband med tillkomsten av lagen (1970:412) om otillbörlig mark- nadsföring och har därefter överförts och utvidgats något i senare marknadsföringslagar.TPF57FPT I motiven till den nu gällande marknadsfö- ringslagen påtalas att möjligheten för att använda sig av förelägganden i stället för att gå till domstol har stor praktisk betydelse och besparar både parter och domstol bety- dande tid och besvär.TPF58FPT 52TP PT 59 kap. 6-10 §§ . Att det inte krävs prövningstillstånd framgår av NJA 1996 s 557. 53TP PT 48 kap. 4 § 54TP PT Prop. 2005/06:59 s 54 55TP PT 21 § marknadsföringslagen 56TP PT Prop. 1970:57 s 84 f 57TP PT Marknadsföringslagen (1975:1418) och den nu gällande marknadsföringslagen 58TP PT Prop. 1994/95:123 s 98 Skall besluta om konkurrensskadeavgift? På miljörättens område har det diskuterats om det inte skulle vara mer tilltalande från den enskildes synpunkt med ett system med förelägganden i stället för att tillsynsmyndigheten har en generell rätt att fatta beslut om miljösanktionsavgift. Skälen för en sådan reform ansågs emellertid inte väga upp det merarbete detta skulle innebära för tillsynsmyndigheterna och de berörda domsto- larna.TPF59FPT bör få besluta om konkurrensskadeavgift i ärenden som inte är tvistiga. I sådana fall bör verket ha möjlig- het att utforma ett utkast till beslut som blir rättsligt bindande om det godtas av det berörda företaget (avgiftsföreläggande). Ett avgiftsföreläggande bör innehålla uppgift om -det företag som föreläggandet avser, -överträdelsen och de omständigheter som är nödvändiga för att känneteckna den, -de bestämmelser som är tillämpliga på överträdelsen, och -den konkurrensskadeavgift som föreläggs företaget. Om ett avgiftsföreläggande godkänns av företaget inom den tid och på det sätt som bestämmer, bör det gälla som en lagakraftvunnen dom. Ett godkännande som sker senare saknar verkan. För att ett godkänt avgiftsföreläggande skall kunna verkställas måste en bestämmelse om att ett sådant föreläggande utgör en exekutionstitel införas i utsökningsbalken. Ett avgiftsföreläggande som har godkänts bör efter klagan kunna undanröjas under de förutsättningar som anges i 59 kap. 6 § . Den som vill klaga skall göra detta skriftli- gen hos från det att föreläg- gandet godkändes. Den uppenbara fördelen med ett system med avgiftsföreläggande är att de medgivna fallen endast i undantagsfall kommer till domstol. Sett ur ett historiskt perspektiv har dock dessa mål inte krävt några större resurser. Om man vidgar perspektivet något och även inklu- derar de mål där det förekommit förlikningar, kan dock resursbe- sparingen möjligen bli större. 59TP PT SOU 2004:37 s 88 f Skall besluta om konkurrensskadeavgift? Det har vid våra samtal med olika intressenter kommit fram att den publicitet som följer av beslut att väcka talan om konkurrensskadeavgift är mycket negativ för de berörda företagen. I många fall upprepas detta sedan för varje viktigt steg i rättegången, t.ex. när tingsrättens huvudförhandling påbörjas, när tingsrättens dom meddelas och när domen överklagas. Det kan således finnas ett incitament för berörda företag att acceptera en talan från sida som man skulle ha bestritt i domstol. Med ett avgiftsföreläggande erbjuds också företagen en effektiv möjlighet att ta avstånd från en överträdelse som har begåtts av personer som tidigare företrätt företaget eller av företrä- dare på en lägre nivå i företagets organisation. Dessutom torde de disciplinerande effekter som vi tidigare berört uppstå även med en mer begränsad beslutanderätt för Kon- kurrensverket i form av ett avgiftsföreläggande, om än i mindre omfattning. Ytterligare en fördel med en sådan ordning kan vara att den ger verket möjlighet att skapa förtroende för myndighetens förmåga att fatta beslut avseende konkurrensskadeavgift. Man skulle möjligen kunna hävda att intresset av rättssäkerhet i systemet med konkurrensskadeavgift kunde anföras mot att införa en ordning med avgiftsföreläggande. Utgångspunkten för systemet med avgiftsföreläggande är dock att det bygger på frivillighet. Det står alltså var och en fritt att välja mellan en prövning i domstol eller att godkänna ett av utfärdat föreläggande. Vidare träffar en konkurrensskadeavgift i allmänhet juridiska per- soner som så gott som undantagslöst företräds av ombud vilka är specialiserade på konkurrensrätt. Om det i något fall skulle bli aktuellt att tillämpa ett avgiftsföreläggande på en fysisk person som kan anses utgöra ett företag i konkurrenslagens mening eller ett mindre företag som inte ställer ombud för sig, saknas anledning att misstänka att skulle missbruka ett system med avgiftsföreläggande genom t.ex. vilseledanden eller otillbörliga påtryckningar. Därtill kommer att frågan om att utfärda avgiftsfö- reläggande torde bli aktuell först i slutskedet av verkets utred- ningar. I samband med att ett företag får del av utkast till stämningsansökan kan det ta ställning till verkets utred- ning. Ett system med avgiftsföreläggande torde inte heller innebära något problem inom eftersom i ett inledande skede av utredningsarbetet har att anmäla ärenden med gemenskapsdimension till nätverket. Därtill kommer att ver- ket innan myndigheten fattar beslut om avgiftsföreläggande skall Skall besluta om konkurrensskadeavgift? underrätta kommissionen om beslutet.TPF60FPT Sammantaget har vi svårt att hysa några betänkligheter med ett system med avgiftsföreläg- gande på konkurrensrättens område. För att tillgodose rimliga krav på rättssäkerhet bör det emellertid finnas en möjlighet att undanröja ett avgiftsföreläggande som till- kommit på ett felaktigt sätt eller under felaktiga premisser. Rent lagtekniskt bör detta ske genom en hänvisning i konkurrenslagen med innebörd att regler om undanröjande av strafföreläggande skall gälla även vid undanröjande av avgiftsföre- läggande. bör vara exklusivt behörig att pröva sådana klagomål. Överklaganden av tingsrättens beslut bör ske hos , och det bör inte uppställas några krav på prövningstillstånd. skall vara motpart. En fråga som därmed uppkommer är om ett system med avgiftsföreläggande bör vara begränsat till vissa enklare fall eller vara förbehållet ärenden där en förhållandevis låg konkurrensska- deavgift kan komma i fråga. Även i detta sammanhang är det emel- lertid av betydelse att företagen så gott som undantagslöst före- träds av juridiska ombud vilka är specialiserade på konkurrensrätt. På konkurrensrättens område finns bara en sanktionsform, dvs. Det kan också vara svårt att fastställa en viss beloppsgräns där avgiftsföreläggande skall kunna tillämpas, eftersom en hög konkurrensskadeavgift kan vara betydligt mindre ingripande för ett stort och resursstarkt företag än en lägre avgift för ett mindre företag. Det torde också vara svårt att i lagtext och genom motivuttalanden avgränsa vad som kan anses vara enklare fall på konkurrensrättens område. Därtill kommer att det torde vara en förutsättning att ett system med avgiftsföreläggande gäller generellt för att det skall kunna uppstå några beaktansvärda effek- ter. Vi anser således att ett system med avgiftsföreläggande, till skillnad från t.ex. hur systemet tillämpas vid företagsbot, bör gälla generellt. Om finner det lämpligt med ett avgiftsföre- läggande, bör verket när myndigheten skickar ut sitt utkast till stämningsansökan informera företaget om möjligheten att god- känna ett avgiftsföreläggande. I det fall företaget i sitt svar till ver- ket eller på annat sätt meddelar myndigheten att det kan tänkas acceptera ett avgiftsföreläggande, får utfärda ett sådant föreläggande. Avsikten med ett system med avgiftsföreläg- 60TP PT Artikel 11.4 i förordning nr 1/2003 Skall besluta om konkurrensskadeavgift? gande är alltså att verket skall utfärda ett sådant föreläggande i de fall myndigheten finner det lämpligt. I vissa ärenden kan Konkur- rensverket anse att det inte är lämpligt att utfärda ett avgiftsföre- läggande. Som exempel kan nämnas ett ärende som innehåller rättsfrågor med prejudikatsintresse. I likhet med vad som gäller för ett strafföreläggande bör ett avgiftsföreläggande innehålla uppgift om det företag som föreläg- gandet avser, överträdelsen och de omständigheter som är nödvän- diga för att känneteckna den, de bestämmelser som är tillämpliga på överträdelsen, och den konkurrensskadeavgift som föreläggs före- taget.TPF61FPT Ett avgiftsföreläggande som godkänns av företaget inom den tid och på det sätt som bestämmer skall gälla som en lagakraftvunnen dom. Ett godkännande som sker för sent sak- nar verkan. Om verket finner det lämpligt, finns det dock inget som hindrar att myndigheten utfärdar ett nytt föreläggande. För att ett godkänt avgiftsföreläggande skall kunna verkställas måste en bestämmelse om att ett sådant föreläggande utgör en exekutions- titel införas i utsökningsbalken.TPF62FPT Har ett avgiftsföreläggande utfärdats för godkännande , kan inte väcka talan i domstol innan gått ut. Detta gäller dock inte om företaget uttryckligen förkla- rat att det inte godkänner föreläggandet.TPF63FPT Har det efter utfärdan- det av ett avgiftsföreläggande tillkommit nya omständigheter vilka uppenbarligen, om de varit kända för verket vid utfärdandet, skulle ha medfört en annan bedömning, bör kunna återkalla ett föreläggande. Det är dock viktigt att verket iakttar stor försiktighet och återhållsamhet när det gäller återkallelse av ett avgiftsföreläggande så att inte tilliten till systemet med föreläg- gande sätts i fara. inte godkänt ett avgiftsföreläg- gande, bör inte anse sig bundet av beloppet i föreläggandet när verket yrkar på konkurrensskadeavgift i domstol. Ett avgiftsföreläggande bör kunna riktas till och godkännas endast av ett enskilt företag. Däremot torde det inte finnas något som hindrar att ett företag som deltagit i en kartell godkänner ett avgiftsföreläggande, medan andra företag bestrider Konkurrensver- kets talan. Tvärtom kan det i vissa fall där mindre och resurssvaga företag spelat en perifer roll i ett omfattande kartellsamarbete mel- 61TP PT Jfr 48 kap. 6 § 62TP PT Se 3 kap. 14 § utsökningsbalken 63TP PT Jfr 48 kap. 3 § första stycket Skall besluta om konkurrensskadeavgift? lan stora och resursstarka företag vara en fördel att det mindre företaget får möjlighet att välja om det vill delta i en domstolspro- cess eller inte. I dagens system kan nämligen mindre företag tvingas delta i ett långdraget och resurskrävande domstolsförfarande som från kostnadssynpunkt inte på långt när kan anses motiverat, dvs. risken för att ådömas den av yrkade konkurrens- skadeavgiften. En omständighet som bör uppmärksammas i sammanhanget är att ett godkännande av ett avgiftsföreläggande och vad som i övrigt förevarit i ett sådant sammanhang kan komma att få en bevisrättslig betydelse i en eventuell skadeståndsprocess. Detta kan komma att begränsa företagens vilja att medverka till och godkänna ett avgiftsföreläggande. För att skapa förtroende för ett system med avgiftsföreläggande är det därför viktigt att och de berörda partsföreträdarna är väl medvetna om detta förhållande och framför allt initialt agerar med viss försiktighet. Av detta skäl och med hänsyn till behovet av förutsebarhet vid förfarandet hos verket bör i lämplig form närmare redogöra för hur myndigheten avser att hantera frågor om avgiftsföreläggande. Även om eventuella skadeståndsprocesser kan begränsa företagens vilja att medverka till ett avgiftsföreläggande, bör dock uppmärk- sammas att ett sådant system också kan innebära att en förlikning snabbare kommer till stånd beträffande eventuella skadeståndsan- språk. Det bör också framhållas att företag som överväger att ansöka om eftergift eller nedsättning av konkurrensskadeavgift eller som i tingsrätt medger verkets talan möter samma problem. Sett ur detta perspektiv kan ett avgiftsföreläggande fram- stå som mer fördelaktigt för det berörda företaget. I ett avgiftsfö- reläggande kan företagen nämligen på förhand bedöma vilken bevisverkan ett godkännande kan komma att få i en efterföljande skadeståndsprocess. Genom påtecknandet underkastar man sig den angivna avgiften för det angivna förhållandet, men inget mer. Att ett företag god- känner ett föreläggande innebär inte att företaget skulle vara för- hindrat att i en senare process förneka varje form av överträdelse. En tredje man blir förstås aldrig på något sätt bunden av godkän- nandet. 8Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Enligt våra direktiv skall vi - för det fall att vi finner att den nuva- rande instansordningen bör behållas - överväga om prövningstill- stånd bör införas i ledet – Marknadsdomsto- Som redovisats tidigare prövas frågor om bl.a. konkurrensskadeav- gift, kvarstad och företagskoncentrationer av som första instans. Tingsrättens beslut och domar får överklagas hos . De avgöranden som överklagas till är i regel sådana där talan vid tingsrätten har väckts av . Motiven bakom gällande ordning med två domstolsinstanser var bl.a. att mål om konkurrensskadeavgift och företagskoncentrationer är av så ingripande karaktär att det måste finnas en möjlighet att få sådana mål bedömda i mer än en domstolsinstans.TPF2FPT Fullföljd av talan mot tingsrätts beslut eller dom sker hos som om den vore hovrätt.TPF3FPT I sådana ärenden och mål skall vad som sägs om hovrätten i 49, 50 och 52 kap. samt 39 § första stycket lagen om domstols- ärenden i stället gälla . 1TP PT Dir. 2004:128 s 11 1992/93:56 s 35 ff och 46 f samt prop. 1997/98:130 s 49 f och 52 PT 64 § andra stycket konkurrenslagen Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? dock inte för att skall pröva tingsrättens avgö- rande.TPF4FPT Som nämnts tidigare är i vissa fall behörigt att fatta beslut. Verkets beslut överklagas hos . betraktas som part under handläggningen av ett överklagande.TPF5FPT Måltillströmningen i har i det stora hela legat på samma nivå. Antalet inkomna konkurrens- ärenden och konkurrensmål har dock ökat. inkom totalt 56 ärenden och mål, varav nio ärenden och mål enligt konkurrens- lagen. meddelade domstolen 52 avgöranden, varav tio stycken på konkurrensrättens område. Den genomsnittliga hand- läggningstiden för ärenden och mål enligt konkurrenslagen var 13 månader. Den genomsnittliga kostnaden för handläggning av konkurrensmål uppgick till 142 000 kronor.TPF6FPT Tabell 8.1 Totala antalet inkomna respektive avgjorda ärenden och målTPF7FPT därav ingivna av enskild part Tabell 8.2 Antalet inkomna respektive avgjorda ärenden och mål enligt konkurrenslagenTPF8FPT därav ingivna/överklagade av enskild part 4TP PT Jfr 64 § lagen (2005:702) om ändring i konkurrenslagen (1993:20). Lagen har antagits av och skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer, se även prop. 2004/05:131. 5TP PT 11 § lagen om domstolsärenden 6TP PT årsredovisning 2005 s 1 ff 7TP PT A a s 3 8TP PT A a s 1 SOU 2006:99 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? handläggningstid i månader avseende ärenden och mål enligt konkurrenslagenTPF FPT 8 (11) 13 (11) 8 (10)TPF FPT Genomsnittlig kostnad i tkr avseende ärenden och mål enligt 8.2.2Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar Det vanliga i svensk rätt är att mål av inte alltför enkel beskaffenhet kan prövas i tre domstolsinstanser. Tyngdpunkten i rättskipningen skall dock ligga i första instans. Det viktigaste skälet för detta är att rättssäkerheten måste komma alla parter till del, inte bara dem som överklagar. Den första domstolsinstansen har till uppgift att kunna slutligt avgöra alla ärenden och mål oavsett storlek och svårighets- grad, och detta på ett sätt som inte lämnar utrymme för tvivel angående domstolens kompetens. Den viktigaste uppgiften för andrainstansen är att kontrollera de avgöranden som överklagas och att rätta till eventuella felaktigheter.