sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Myndigheterna har gjort en vandels- och säkerhetsbedömning av personen samt skaffat sig rimliga garantier för att arbetstagaren får en anställning med löne- och anställningsvillkor som är i nivå med övriga anställdas utan att tränga undan andra lämpliga arbetssökande. Kommittén anser att en sådan besluts- och samrådsprocess kring arbetskraftsinvandring har störst förutsättningar att skapa uppslutning kring dessa frågor hos en stor allmänhet vilket är en förutsättning för att arbetskraft- invandring skall kunna ge positiv utdelning för alla berörda. Den framtida arbetskraftsinvandringens omfattning beror på arbetsmarknadens utveckling. Behovet skall av- göra hur omfattande invandringen skall vara. Är behovet stort av arbetskraft från tredje land skall det föreslagna regelverket kunna tillåta invandring av den arbetskraft som är efterfrågad och när efterfrågan är låg medför regelverket att invandringen blir liten. I och med att den framtida arbetskraftsinvandringen av tredjelands- medborgare kommer att bero på hur den svenska ekonomin och arbetsmarknaden utvecklas, är det inte möjligt att ange den fram- tida invandringen av arbetskraftsinvandrare i absoluta tal. Personer som invandrar till av arbetsmarknadsskäl är i en relativt god situation vad gäller integration genom kopplingen till sitt arbete. Däremot kan också arbetskraftsinvandrare drabbas av diskriminering som är av mer generell natur. Kommittén anser dock att arbetskraftsinvandring har en positiv påverkan på den allmänna synen på invandring och de invandrades ställning i vårt land. Det nya regelverk för arbetskraftsinvandring från länderna utanför EES och som kommittén föreslår och de överväganden kommittén har gjort faller inom följande kategorier: tidsbegränsat arbetstillstånd på grund av brist på arbetskraft, internationellt ut- byte, säsongsarbetstillstånd, permanent uppehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl samt entreprenadverksamhet. Tidsbegränsat arbetstillstånd på grund av brist på arbetskraft Kommittén föreslår att tidsbegränsade arbetstillstånd skall få ges en tredjelandsmedborgare som erbjudits en anställning på grund av att behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses genom en rekryte- ring inom EES eller . Lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor för personer som invandrar för att arbeta skall vara i nivå med dem som gäller inom yrket eller branschen för arbetstagare som redan finns i landet. Som ytterligare villkor skall gälla att inkomsterna av arbetet skall kunna försörja arbetstagaren. En utgångspunkt för kommitténs arbete har varit att längre till- ståndstider är positivt för den svenska arbetsmarknaden och att detta skall ligga till grund för utformningen av uppehålls- och arbetstillstånden. kan bli mer attraktivt för efterfrågad arbetskraft i och med att en längre tillståndstid ger den enskilde invandraren större möjlighet att planera sin vistelse i . Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, eller en förlängning av ett sådant tillstånd, skall efter prövning kunna övergå i ett permanent uppehållstillstånd. Kommittén föreslår således att tillståndstiden för de tidsbegränsade uppehålls- och arbetstillstånden förlängs med en möjlighet att få tillståndet förlängt genom en förnyad prövning med ytterligare längst 24 månader. med arbetstillstånd beviljas normalt permanent uppehålls- tillstånd. En förnyad prövning kan också resultera i att ett perma- nent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl beviljas tidigare än . Om anställningstiden vid första ansökningstill- fället är kortare än 24 månader, ges uppehålls- och arbetstillstånd endast för den perioden. Det grundläggande villkoret för att en medborgare från tredje land skall få ett arbetstillstånd skall enligt kommittén vara att han eller hon erbjudits en anställning på grund av att det råder arbets- kraftsbrist inom det yrke anställningen avser. I de fall arbetstagaren efter den första tillståndsperioden vill för- länga sin vistelse i , skall en prövning göras av uppehålls- och arbetstillståndet. Vid denna prövning kontrolleras att de grundläggande villkoren för tillståndet är uppfyllda. kontrolleras att den sökande inte har gjort sig skyldig till brottslig- het. Ett förlängt arbetstillstånd ges i det fall den sökande är kvar på den första anställningen. I dessa fall görs ingen ny arbetsmarknads- prövning för att konstatera om brist på arbetskraft fortfarande råder inom yrket. I det fall arbetstagaren slutat den första anställ- ningen och fått ett erbjudande om en ny anställning görs däremot sedvanlig arbetsmarknadsprövning av det nya arbetserbjudandet. Om vid en förnyad prövning den ursprungliga anställningen upphört, och något annat arbetserbjudande inte finns, skall inget nytt uppehålls- eller arbetstillstånd beviljas. Personen skall då lämna landet. I de fall tredjelandsmedborgaren har nytt arbets- erbjudande skall han eller hon ha möjlighet att ansöka om nytt arbetstillstånd inifrån om en anställning upphör . Beviljas inget nytt arbetstillstånd inom tre måna- der, skall uppehålls- och arbetstillståndet återkallas och tredje- landsmedborgaren lämna landet. Gemensamt för alla de fall där det blir aktuellt för en person att ansöka om förlängt tillstånd på grund av brist på arbetskraft är att tillståndet skall få sökas inifrån . Arbetstillstånden skall kopplas till visst yrke och viss arbets- givare under den första tillståndsperioden. Om anställningen kvar- står vid den förnyade prövningen av arbetstillståndet knyts detta endast till yrket. I och med kopplingen till ett visst yrke och arbetsgivare uppnås syftet att arbetskraftsbehovet verkligen tillgodoses hos de arbets- givare som gjort de särskilda ansträngningar som krävs för att rekrytera arbetskraft från tredje land. I de fall det främst är fråga om en regional brist inom ett yrke, innebär kopplingen till arbets- givaren att de regionala behoven verkligen tillgodoses. I likhet med vad som gäller för unionsmedborgare, bör en tredjelandsmedborgare få vara kvar i för att söka nytt arbete om den första anställningen upphör. Arbetstillstånd för anställningar som avser internationellt utbyte Kommitténs bedömning är att det inte finns några vägande skäl för att föreslå några större förändringar i nuvarande tillståndsordning inom ramen för internationellt utbyte. Kommitténs bedömning är att den nuvarande ordningen med så kallade säsongsarbetstillstånd tills vidare bör vara kvar. Säsongs- arbetskraft bör dock ses som en särskild kategori då den väsentligt skiljer sig från arbetskraftsinvandringen. Permanent uppehållstillstånd på grund av arbetsmarknadsskäl Kommitténs bedömning är att någon ändring inte bör göras i nuva- rande regler för att bevilja permanent uppehållstillstånd av arbets- marknadsskäl. Permanent uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl bör – i en- lighet med gällande lagstiftning – vid invandringstillfället enbart ges till personer som besitter särskilda kvalifikationer och som har erbjudits en tillsvidareanställning inom ett yrke med krav på sär- skilda kvalifikationer. Därutöver skall brist på sådan arbetskraft råda i och inom EES och . Detta är ett permanent uppehållstillstånd som ges direkt vid invandringen till . Dessutom kan ett permanent uppehållstillstånd beviljas efter det att en person har haft ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Kommitténs bedömning är att familjemedlemmar till den som be- viljats tillstånd av arbetsmarknadsskäl bör beviljas uppehålls- och arbetstillstånd i samma utsträckning som . En grundläggande princip i svensk migrationspolitik är att kärn- familjen i så stor utsträckning som möjligt skall hållas samman. Kommittén bedömer även att en generös politik för medföljande familjemedlemmar innebär en konkurrensfördel för i för- hållande till de länder som tillämpar en mer restriktiv politik. Arbetssökarvisering för vissa grupper Kommittén föreslår att en ny grund för visering skall införas. En tredjelandsmedborgare skall kunna beviljas en visering för en tids- period av längst med syfte att söka arbete i . En arbetssökarvisering kan underlätta rekryteringen av tredje- landsmedborgare genom att göra det möjligt för dem att under ett besök i komma i kontakt med en potentiell arbetsgivare som söker arbetskraft. Särskilda villkor, utöver de generella kraven som alltid gäller för en enhetlig Schengenvisering, skall knytas till denna viseringsgrund så att den kopplas till brist på arbetskraft inom ett yrke eller ett yrkesområde. Villkoren för arbetssökar- visering skall framgå i den av fastställda viseringspraxisen för varje enskilt land. styrelses viseringspraxis i denna del skall fastställas i samverkan med . Kraven för en arbetssökarvisering skall knyta an till villkoren för att få arbetstillstånd så att sådana personer som har goda utsikter att få en anställning i söker och får arbetssökarvisum. På så sätt görs en förhandsprövning av kompetens och kvalifikationer hos potentiella arbetssökande i förhållande till de brister och behov av arbetskraft som konstaterats i vårt land. För att kunna beviljas en arbetssökarvisering skall den sökande ha ett yrke som det finns ett uttalat behov av i . Sådana yrken, eller branscher, skall föra upp på en särskild förteckning på liknande sätt som sker för de s.k. generella yttrandena. skall i dessa fall fatta sina beslut i samråd med arbetsmarknadens parter. Personer som har beviljats en visering med syfte att söka arbete skall få söka uppehålls- och arbetstillstånd efter inresan i . Detsamma skall gälla den som är viseringsfri och som söker arbets- tillstånd inom ett yrke som förts upp på den särskilda förteckning över yrken eller branscher som är ett krav för att arbetssökar- visering skall beviljas. Kommittén föreslår att ordningen med arbetssökarvisering skall utvärderas för att bedöma vilka konsekvenser denna nya grund för visering får på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsprövningen är grundläggande i dagens tillstånds- prövning. Arbetskraftsinvandring är en fråga som berör inte bara den enskilde individen och arbetsgivaren utan även samhället. Därför bör den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen vara kvar. Arbetsmarknadsprövningen fyller två syften, dels att säkerställa att det inte finns arbetskraft i eller övriga EES och som skulle kunna passa för de lediga tjänsterna, dels att säkra att löner, försäkringsskydd och andra anställningsvillkor för arbets- kraftsinvandrare är i nivå med dem som gäller för arbetstagare som redan finns i landet. skall även fortsätt- ningsvis ha denna uppgift. Yttrande från berörd arbetstagarorgani- sation skall inhämtas. Genom myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning minimeras riskerna för överutbud av utländsk arbetskraft och undanträngning av arbetssökande. Därmed får systemet med arbetskraftsinvandring trovärdighet och legitimitet. självständiga prövning begränsas i princip till kontroll av den sökandes skötsamhet, bland annat genom en kon- troll av belastningsregistret. Verket har också att bedöma om ansö- kan grundar sig på riktiga uppgifter och att det inte rör sig om för- sök att kringgå utlänningslagstiftningen av något skäl. Denna prövning görs i alla ärenden om uppehållstillstånd. I denna del ser kommittén inte att det finns utrymme för att föreslå förändringar i processen varken för den enskilde eller för myndigheten. Kommitténs förslag till förenklingar i handläggningen är att processen från det att arbetsgivaren registrerar sitt arbetserbju- dande på AMS hemsida tills det att arbetsgivaren får besked om tillstyrkt eller avstyrkt arbetstillstånd inte skall få ta än . Berörd arbetstagarorganisation skall ha lämnat sitt yttrande från det att den har fått arbets- erbjudandet på remiss. skall inte längre kontrollera att bostad är ordnad. Att tillräckliga medel finns för att täcka boendekostnad får istället antas ingå i kontrollen av löne- villkoren. Kommittén förslag är att gäststudenter som slutfört studier mot- svarande 20 högskolepoäng eller fullföljt en termin som gäst- student vid forskarutbildning skall få söka uppehålls- och arbets- tillstånd inifrån . Gäststudenter som har grundläggande behörighet till forskarutbildning skall få tillstånd att arbeta utan att genomgå en arbetsmarknadsprövning. Det svenska regelverket för invandring av näringsidkare är jäm- förelsevis öppet och generöst. Den som kan visa att man har för- sörjning för sig själv och sin familj ordnad på annat sätt än som anställd beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Om man efter en prövoperiod fortfarande själv kan försörja sig och sin familj ges ett permanent uppehållstillstånd. Kommittén föreslår att detta generösa system fortsatt skall gälla, men vi föreslår smärre regeländringar för att försvåra att regel- verket missbrukas. Utvärdering av systemet med undantag för vissa asylsökande från skyldigheten att ha arbetstillstånd Asylsökande har möjlighet att arbeta om handläggningstiden beräknas överstiga . Undantaget från arbetstillstånd (AT-UND) gäller fram till dess att beslut i asylärendet vunnit laga kraft. Kommittén har haft ett särskilt upp- drag att utvärdera detta system. Om ett beslut om avvisning eller utvisning bedöms inte kunna verkställas med tvång på grund av förhållandena i mottagarlandet, gäller undantaget dock fram till dess att utlänningen lämnar landet. uppskattade att antalet personer som hade eget arbete på öppna arbetsmarknaden uppgick till 715 personer Det fanns 6 005 inskrivna asylsökande med AT-UND vid slutet av . Dessa uppgifter pekar på att i storleksord- ningen drygt en tiondel av de asylsökande med AT-UND hade arbete under slutet av detta år. Detta är ett mycket marginellt till- skott till den legala svenska arbetsmarknaden. Det skall betonas att de kvantitativa uppgifterna är mycket ungefärliga. Kommitténs förslag är att asylsökande fortsatt skall kunna arbeta med undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd om väntetiden i asylärendet beräknas överstiga . AT- UND skall inte ges till asylsökande som saknar identitetshand- lingar, om personen inte gjort vad som skäligen kan krävas för att fastställa sin identitet. Ansökan om arbetstillstånd efter avslagen asylansökan Kommitténs bedömning är att någon ändring inte bör göras av nuvarande regler som innebär att en asylsökande som arbetat med stöd av AT-UND och som fått avslag på sin asylansökan inte kan få en ansökan om arbetstillstånd prövad utan att först ha lämnat landet. Kommittén framhåller att det i några speciella fall, där det finns starka humanitära skäl, finns en undantagsbestämmelse som innebär att en ansökan kan prövas efter inresan i om det annars finns synnerliga skäl. Med ett regelverk som i huvudsak bygger på att arbetskraftsinvand- ring skall tillåtas när det råder brist på lämplig arbetskraft går det inte att i förväg ange volymen på arbetskraftsinvandringen. Detta är naturligtvis en komplikation för analysen av konsekvenserna av det föreslagna regelverket Det huvudsakliga syftet med en vidgad arbetskraftsinvandring är att den skall möta den eventuella arbetskraftsbrist som kan uppstå inom delar av den svenska arbetsmarknaden. Våra räkneexempel på de förmodade ekonomiska konsekvenserna av en arbetskraftsin- vandring med det regelverk som vi föreslår visar att samhället gör en direkt ekonomisk vinst. Intäkterna från skatter och avgifter överstiger kostnader för transfereringar och offentlig konsumtion. Utöver denna direkt mätbara ekonomiska vinst räknar vi med att arbetskraftsinvandringen bidrar till att lösa situationer på arbets- marknaden där det är brist på arbetskraft och därigenom skapar en positiv effekt på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin. Grunden för den ekonomiska vinsten för samhället är att arbets- kraftsinvandrarna förväntas vara unga när de kommer till och att många kommer att lämna medan de är i arbetsför ålder. För många av arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga sker utbildningen i hemlandet liksom omsorgen och vården sker i hemlandet. Dock ger det regelverk vi föreslår utrymme för att man kan stanna i än med nuvarande regelverk och det gör det också möjligt att man i större utsträckning än kan få ett permanent uppehållstillstånd. För integrationen i det svenska samhället av arbetskraftsinvand- rare och deras familjemedlemmar är kunskaper i det svenska språ- ket avgörande. Förutom en väl fungerande utbildning i svenska är den dagliga tillvaron på arbetsplatser viktig för integrationen, vilket är en fördel för dessa invandrare jämfört med övriga. För de arbetskraftsinvandrare som endast avser att stanna en begränsad tid i är dock förmodligen intresset för att integreras i det svenska samhället mindre. Vi räknar också med att arbetskraftsinvandrarnas höga syssel- sättning, i princip kommer med vårt föreslagna regelverk alla arbetskraftsinvandrare att vara sysselsatta, kan påverka integrationen för alla invandrare i i positiv riktning. Inom den arbetsrättsliga lagstiftningen ser vi att tillämpningen av regelverket indirekt kan påverkas negativt om en stor andel av arbetskraften i inte behärskar eller bara har bristfälliga kunskaper i svenska. Vi utgår från att såväl arbetsgivare som fack- liga organisationer kommer att verka för att arbetskraftsinvandrare skall ges förutsättningar för att kunna lära sig svenska och få grundläggande information om villkoren på svensk arbetsmarknad. Sammantaget bedömer vi att några ändringar inte behöver göras i den arbetsrättsliga lagstiftningen utifrån våra förslag till nytt regel- verk för arbetskraftsinvandringen. Avgörande är dock att arbets- kraftsinvandringen inte leder till undanträngning av befintlig arbetskraft, samt att villkoren om likabehandling med övrig arbets- kraft infrias. Kommittén delar den numera allt mer utbredda uppfattningen att en arbetskraftsinvandrare eller en gäststudent som återvänder till sitt hemland bär med sig ny kompetens som kan bidra till hem- landets utveckling. Generellt sett är migrationen positiv för utvandringsländerna dels genom att de i stora delar får tillbaka kompetens och erfarenhet när en migrant återvänder, dels att migranterna sänder hem stora summor pengar. Det särskilda ansvar har för utvecklingen i fattiga länder bör hanteras inom ramen för politiken för global utveckling. Det kan i det här sammanhanget bl.a. handla om att utveckla former för att ytterligare stimulera återvändande, permanent eller för mer begränsade tid, av migranter som kan bidra till sitt hemlands Ett annat område är att verka för att migranterna kan sända hem pengar på ett säkert och billigt sätt för att på bästa sätt kunna användas i hemlandet. bör också på det interna- planet verka för att migration kan ske under säkra och ord- nade former och att arbetskraftsinvandrare får sina rättigheter till- godosedda. Några av ledamöterna reserverar sig mot delar av kommitténs för- slag eller resonemang. En minoritet anser bl.a. att den del av arbetsmarknadsprövningen som avser brist på arbetskraft skall göras av arbetsgivaren, att de tidsbegränsade uppehållstillstånden inte skall kopplas till ett sär- skilt yrke och att tillfälligt uppehållstillstånd för arbete skall kunna sökas vid vistelse i även om man är asylsökande. För asyl- sökande gäller dock förutsättningen att en metod finns för att för- hindra missbruk av rätten att söka asyl så att det inte görs enbart för att få tillträde till arbetsmarknaden. Vidare ifrågasätter en mino- ritet den oro för att arbetsgivare skulle föredra att anställa utländska medborgare framför svenska som man anser att majori- teten ger uttryck för i betänkandet. En ledamot reserverar sig mot att det tidsbegränsade tillståndet vid förnyelse kopplas till yrke. Vidare framförs att någon ytter- ligare arbetsmarknadsprövning av brist inte skall göras i det indivi- duella fallet om den sökandes yrke eller bransch ingår i den för- teckning som upprättats i samband med beredningen av arbets- sökarvisering. Dessutom föreslås att de asylsökande som inte avvi- sas eller vars ansökningar inte är uppenbart ogrundade utan undantag beviljas undantag från kravet att ha arbetstillstånd för att kunna arbeta. I och med behandling av frågan om möjligheten att efter avslagen asylansökan ansöka om uppehålls- tillstånd föreslås kommittén avstå från att hantera frågan. En ledamot framför bl.a. att kraven för att kunna få arbetssökar- visering bör sänkas i förhållande till kraven på en enhetlig Scheng- envisering eller att i annat fall nationella arbetssökarviseringar ut- färdas, att permanent uppehållstillstånd som regel skall ges med tidsbegränsade tillstånd, att arbetskraftsinvandrare skall kunna ansöka om svenskt medborgarskap, att de som vistas och arbetar olagligt i skall kunna regulari- sera sin situation samt att kommittén bättre borde ha analyserat problemen med etnisk diskriminering. The Committees main task is to propose new regulations for labour migration from countries outside the EEA and . The regulations should be designed to meet long term and short term labour market needs for . Wages, insurance cover- age and other terms of employment must be equal to the condi- tions that apply to Swedish . The Committees proposal should be regarded in light of our extensive factual review of Swedish demographic trends and the labour market, as well the survey of international conditions we performed to find out how other countries are managing labour migration, which we presented in an interim report. There is no widespread labour shortage in today, but there may be shortages in specific occupations, labour market sectors and local labour markets and regions in . Labour shortages and unemployment can co-exist in the labour market. Mobility among occupations and regions is not sufficient to equalise these differences. In many cases, an unemployed persons skills do not match the requirements for vacancies. The obvious base is the working age population and the percentage who are employed. Available in the EEA and also affects the total supply of in through the free movement of persons. The open Nordic labour market has made it possible to reduce labour market imbalances to a certain extent, but there has been relatively influx from other countries. Future enlargements of the EU will expand Community , but all countries in the EEA have ageing populations and may experience labour shortage problems in the future. It is difficult to make reliable forecasts of which parts of the labour market may experience future labour shortages. The further into the future the forecasts reach, the less reliable they become. In a trend expected to continue, the Swedish labour market is be- coming increasingly knowledge-intensive. When demand for exceeds supply, the first action should be to mobilise more of the people who are outside the labour market. This could be accomplished if groups such as the foreign-born, people with disabilities and people over 55 were more effectively utilised. Endeavours to reduce the number of people on long-term sick leave and in activity compensation programmes are also significant, along with facilitating labour market entry for youth. effectively utilising people who are seeking jobs and improving the employment rate are the most important aspects of preventing labour shortages. Beyond those measures, labour migration from third countries may be a beneficial supplement that prevents the negative consequences of a labour shortage. Current law and its history There was a system in the 1950s and 1960s under which citizens of a large number of countries were allowed to freely enter and apply for and work permits while in the country. Problems arose in the 1960s and new regulations were intro- duced requiring employment and a work permit to be arranged prior to entry into and that immigration should take place through collective transfers of non-Nordic . Decisions on work permits would, as before, be taken by the central aliens affairs agency, i.e., . Before taking a decision, was supposed to consult with (), which in turn referred the matter to the relevant trade union.