sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — För att berättigas aktivitetsstöd var dock alla deltagare tvungna att studera på helfart, vilket innebar att det som redan hade högskolebehörighet läste andra relevanta ämnen på Vuxenutbildningen. Universitetsstudierna innefattade två tiopoängskurser som till stor del bygger på den första terminen inom det ordinarie lärarprogrammet vid . Den enda skillnaden var att de läste kurserna på halvfart samt att särskild vikt lades på att SOU 2006:75 Personal i förskolan 205 deltagarna utvecklade kunskap om genusperspektiv, IKT i förskola och skola, samt ledarskapets betydelse för läraryrket. Deltagarna kunde senare tillgodoräkna sig detta när de började på lärarutbildningen vilket innebar att de kunde gå direkt in på termin två på programmet. ägnades åt verksamhetsförlagd utbildning (VFU) på förskolor och skolor i . Några deltagare valde att förlägga åt VFU för att kunna fylla ut sin tid till heltid. Lärarprogrammet fördelade platserna, men de som inte trivdes kunde byta plats. De flesta förlades till förskolan och de yngre åldrarna i . registrerade sig 29 män på utbildningen. Av dessa fullföljde 25 män hela utbildningen och 21 män valde sedan att studera vidare på lärarutbildningen. Den andra utbildningsomgången som startade registrerade sig 22 män på utbildningen. 19 män fullföljde utbildningen och av dessa valde 18 män att läsa vidare på lärarutbildningen. Andelen män på lärarutbildningen i har ökat från hösten . Tyvärr har mer än hälften av dem som deltog i projektet valt att läsa en inriktning mot senare år och inte mot de tidigare åldrarna, vilket innebär att problemet med att så få män söker sig till förskolan kvarstår. var enbart män av dem som antogs till inriktning mot förskola, förskolklass, fritidshem och på lärarprogrammet i . Fler män till skolan i ramen för projektet män till skolan i har tre ansöknings- och utbildningsomgångar genomförts och avslutats, och en fjärde omgång kommer att avslutas . Förhoppningen är som sagt att verksamheten ska fortsätta, men då som en del av arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet och inte som ett så kallat brytprojekt finansierat av . En förutsättning för det är emellertid att beviljar deltagarna platser på lärarutbildningen. Förhandlingar pågår, men inget är klart i skrivande stund. Efter varje avslutad utbildningsomgång har deltagarna erbjudits platsgaranti på lärarutbildningen vid . Till skillnad från preparandutbildningen i innehöll utbild Personal i förskolan 2006:75 206 ningen inte några universitetsstudier. Istället bjöds externa föreläsare in för att prata om frågor som rör förskola, skola men även genus- och jämställdhetsfrågor. Utbildningen innefattade två föreläsningstillfällen . Resten av tiden var verksamhetsförlagd. De som saknade högskolebehörighet kunde även läsa in två ämnen på Vuxenutbildningen parallellt med projektet. Totalt innefattade utbildningen 38 veckors verksamhetsförlagd utbildning (VFU). En viktig tanke med att låta en så pass stor del av utbildningen vara verksamhetsförlagd, var att deltagarna skulle ges möjlighet att få en ordentlig inblick i yrkesområdet vilket i sin tur antogs kunna motverka senare avhopp från lärarutbildningen. Enligt , som arbetar på arbetsförmedlingen i och var ledare för projektet, är det många lärarstudenter som hoppar av lärarutbildningen efter första VFU-perioden. Samma sak hände med deltagarna på preparandutbildningen, flera blev tveksamma efter i verksamheterna. Men ändrade de flesta uppfattning vilket, enligt , hänger samman med att det tar ett tag att komma in i verksamhet. Deltagarna i projektet har fått prova på att arbeta i alltifrån förskolan till årskurs 9 i . De har själva fått avgöra inom vilket verksamhetsområde de vill vara, men har de varit tvungna att prova på några av de andra skolformerna för att få så bred erfarenhet som möjligt. När deltagare till projektet har valts ut har dessutom de som ville arbeta med så unga barn som möjligt prioriterats eftersom andelen män är som lägst ju lägre ned i åldrarna man kommer. Genomströmningen på utbildningen har varit hög och de flesta har även gått vidare till studier på lärarutbildningen. Vid varje utbildningsomgång har 20 män antagits, varav 18 gått vidare till lärarprogrammet i . Andelen män på lärarutbildningen i har ökat från 2005. Män I Förskola, Fritidshem MiFF på Inom ramen för projektet I Förskola, Fritidshem MiFF på genomfördes en ansöknings- och utbildningsomgång av preparandutbildning. Till skillnad mot de andra projekten sträckte sig utbildningen enbart över en termin. Utbildningen startade och efter avslutad utbildning gavs deltagarna plats SOU 2006:75 Personal i förskolan 207 garanti på lärarutbildningen. Deltagare till utbildningen valdes ut via personliga intervjuer. För att antas skulle man ha erfarenhet från arbete i förskola, fritidshem eller skola samt högst två ämnen att läsa in för högskolebehörighet. Under utbildningen varvades teoretiska studier på högskolan med verksamhetsförlagd utbildning. Högskolestudierna innebar att deltagarna fick prova på de inriktningar som finns att välja på inom lärarutbildningen, inblick i olika pedagogiska teorier, samt se på sina egna skolerfarenheter och arbeta med dokumentation i form av film. Dessutom fick de utbildning i genus- och jämställdhetsfrågor. Under de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen var elva placerade på förskola, sex på fritidshem och en i skolan. När de påbörjade utbildningen var de flesta deltagare inställda på att utbilda sig till lärare på mellan- och högstadienivå. Flera fick dock upp intresset för förskolan och fritidshemmet efter att de provat på att arbeta inom dessa verksamhetsområden. Av de arton män som genomförde utbildningen började tolv direkt på lärarutbildningen, tio i , en i och en i . Sex deltagare blev inte färdiga med sina behörighetsstudier på Komvux, men de angav alla att de hade för avsikt att söka till lärarutbildningen efter detta. Av dem som började på lärarutbildningen är det tyvärr bara ett fåtal som har valt att rikta in sin utbildning mot förskolans verksamhetsområde. Exakt hur många det rör sig om är oklart. Barnskötarutbildningen Till skillnad från de andra projekten innefattade projektet I Förskola, Fritidshem MiFF även en barnskötarutbildning. Tanken med denna utbildning var att ge en god grund för att arbeta i barnomsorgen, men även att väcka intresse för vidare studier på lärarutbildningen. Barnskötarutbildningen sträckte sig och varvade teoretiska studier med verksamhetsförlagd utbildning. bestod utbildningen av VFU på heltid. Därefter ägnades åt VFU och åt teoretiska studier. De teoretiska studierna bygger till stor del på karaktärsämnena inom gymnasieskolans barn- och fritidsprogram fast anpassat för vuxna deltagare. Parallellt med detta fick deltagarna utbildning i genus- och jämställdhetsfrågor. De deltagare som saknade högskolebehörighet kunde även läsa in ämnen på Vuxen Personal i förskolan 2006:75 208 utbildningen. Det fanns dock inget större intresse för det i gruppen. Till en början placerades åtta män på fritidshem och nio på förskola, men bytte flera plats så att tretton var i förskola och två på fritidshem på grund av att andelen män är som lägst i förskolan. Genomströmningen på utbildningen var hög, 15 av 17 examinerades som barnskötare. Intresset för att studera vidare på lärarutbildningen var dock svagt bland deltagarna. efter utbildningen hade 12 av 15 haft vikariat inom barnomsorgen. Utvärderingen av projektet visar att de flesta föredrar att arbeta i fritidshemmet framför förskolan. Många upplevde det som svårt att komma in i förskolans verksamhet och att den är mer begränsad och rutinstyrd än fritidshemmets verksamhet. Flera upplevde också att det saknas en medveten pedagogik i förskolan. Men av de 15 som fullföljde barnskötarutbildningen, är det åtminstone två till tre som arbetar i förskola. Framgångsfaktorer i projekten projekt har haft en hög genomströmning. Efter preparandutbildningarna gick de flesta deltagare vidare till studier på lärarutbildningen. Även barnskötarutbildningen hade en hög genomströmningen, det var som sagt 15 av 17 deltagare som examinerades som barnskötare. Däremot lyckades man inte väcka intresse hos deltagarna att läsa vidare till lärare. Det vi ser som särskilt positivt med projekten är att alla innehöll utbildning i genus- och jämställdhetsfrågor. Inom projektet män till läraryrket arbetade deltagarna med genusfrågor både som vetenskap och som perspektiv genom föreläsningar, litteraturstudier, seminarier och diskussioner. De fick även med sig genus och jämställdhetsrelaterade uppgifter till de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen. De kunde till exempel få till uppgift att granska kommunikationsmönstren i verksamheterna utifrån ett genusperspektiv eller förekomsten av könsmobbning. Att knyta samman teori och praktik på detta vis ser vi som mycket viktigt för att deltagarna ska förberedas för att arbeta aktivt och medvetet med jämställdhetsfrågor i sin kommande yrkesverksamhet som lärare. Inom projektet män till skolan behandlades genus- och jämställdhetsfrågor på några av de föreläsningar som ingick i ut SOU 2006:75 Personal i förskolan 209 bildningen. Däremot fick deltagarna inga genusrelaterade uppgifter med sig under de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen. Detta bör utvecklas inför kommande insatser på området, särskilt i liknande fall som detta, där en betydande del av utbildningen har varit verksamhetsförlagd. Inom projektet i Förskola, Fritidshem MiFF anordnades föreläsningar där bland annat aktuell maskulinitetsforskning behandlades. Målsättningen var att ordna två föreläsningar per föreläsare, en på kvällstid för anställda i kommunen och en för utbildningsdeltagarna och deras handledare i de pedagogiska verksamheterna. Bland anställda i kommunen var tyvärr engagemanget för detta svagt, men bland deltagarna och deras handledare var det desto större. Utöver dessa förläsningar anordnades även ett antal seminarier för barnskötargruppen respektive preparandgruppen där genus och jämställdhetsfrågor behandlades. Totalt hölls fem halvdagsseminarier per grupp. Även deltagarnas handledare i de pedagogiska verksamheterna bjöds in att delta . Tanken var också att handledarna själva skulle få utbildning i att handleda i genusfrågor. Tyvärr ställdes denna del av utbildningen in på grund av tidsbrist och att många hade svårt att komma ifrån sina ordinarie arbeten. Det är dock ett upplägg som vi i delegationen starkt förespråkar inför framtida insatser på det här området. Det optimala vore om man kunde kombinera detta med genusrelaterade uppgifter som deltagarna får med sig ute i verksamheterna. Varför är det då så viktigt att behandla genus- och jämställdhetsfrågor i denna typ av projekt? För det första är det viktigt att män som arbetar i förskolan, precis som kvinnor, har den kunskap som krävs för att kunna arbeta aktivt och medvetet med jämställdhetsfrågor i verksamheten enligt de mål och riktlinjer förskolan har att arbeta utifrån. Vi ser det också som viktigt att såväl männen själva som deras handledare och andra kollegor i verksamheten, har så pass mycket kunskap om samhällets könsstrukturer att de kan se och ifrågasätta de ensidiga förväntningar som många män möts av när de kommer till förskolan. Det kan både handla om skeptiska kollegor som har som utgångspunkt att män minsann inte klarar av att ta hand om barn, eller att män som kommer till förskolan i första hand förväntas kunna bidra med eller ta över alla de sysslor och aktiviteter som räknas som typiskt manliga. Personal i förskolan 2006:75 210 Om förskolan ska kunna bryta traditionella könsmönster är det viktigt att alla som arbetar i verksamheten, oavsett kön, ses som pedagoger i första hand och inte som representanter för sitt kön. De är också viktigt att kvinnor och män i personalgruppen delar på alla de uppgifter och aktiviteter som ingår i det vardagliga arbetet i förskolan. En inte ovanlig uppfattning i yrken som dessa är att personalen ska arbeta med det som intresserar dem mest. Kanske blir arbetet mer riktigt utfört om intresset och engagemanget finns med från början, men personalen kan också fungera som positiva förebilder genom att prova på nya aktiviteter tillsammans med barnen. Det kan vara positivt att också visa hur den vuxne kan misslyckas vid de första försöken och kanske är det också så att barnen kan växa genom att visa den vuxne hur en aktivitet kan genomföras. För oss innebär genusmedvetenhet också en förståelse för att det kvinnor byggt upp genom historien, i förskolan såväl som på andra platser där kvinnor haft stort inflytande, är en kvalitet i sig. I diskussionen om att det behövs fler män i förskolan finns det en risk att det kvinnospecifika nedvärderas medan det män antas stå för eller förväntas kunna bidra med ges ett högre värde. Kvinnors samtalsämnen benämns till exempel inte sällan som tjafs och vi har mött påståenden som att miljön i förskolan är lite väl kärringaktig. Detta är ett resonemang som vi i delegationen starkt tar avstånd från. Varför benämns så ofta det kvinnor står för i negativa termer? Det behövs inte fler män i förskolan för att göra innehållet i verksamheten eller arbetsmiljön mera manlig. Snarare måste förskolans arbete och uppdrag handla om att införliva de människovärden som vi vill att våra barn och framtidens vuxna ska bära med sig – oavsett kön. Hinder i projekten att projekten kan ses som lyckade på många sätt är det tveksamt om de bidragit till eller kommer bidra till att höja andelen män i förskolan i någon större utsträckning. Vi har dock inte funnit några andra projekt som lyckats bättre med detta. Av dem som läste preparandutbildningarna var det som sagt många som valde att läsa vidare till lärare, vilket är positivt. Några har inte valt inriktning för sina studier ännu, men av dem som gjort det har många valt att läsa en inriktning mot senare år SOU 2006:75 Personal i förskolan 211 och inte mot de tidigare åldrarna, som förskolan ingår som en del av. Av dem som genomgått preparandutbildningarna vid har som sagt över hälften valt en inriktning mot senare år. Även inom ramen för projektet på var det många som valde bort förskolan till förmån och gymnasiet. I har glädjande nog flera valt att rikta in sin utbildning mot de tidigare åldrarna, som förskolan ingår som en del av. Det är dock för tidigt att säga inom vilket verksamhetsområde de här studenterna kommer att arbeta efter att de tagit examen. Förhoppningsvis lyckas lärosätena väcka eller fånga upp det intresse som finns för förskolans verksamhetsområde, men har som sagt många lärosäten haft stora problem med detta. Inte heller genom barnskötarutbildningen inom projektet i Förskola, Fritidshem MiFF tycks det som om man lyckats höja andelen män som arbetar i förskolan i någon större utsträckning. Många av dem som genomgick utbildningen angav som sagt att de föredrar att arbeta i fritidshemmet framför förskolan, men några arbetar i förskolan . Det som komplicerar saken är att insatserna inte enbart varit inriktade på att stimulera män att söka sig till utbildningar som leder till arbete i förskolan, utan även inom andra verksamhetsområden så som fritidshemmet och . Tyvärr är det få män som placerar förskolan högst upp på sina prioriteringslistor när de ställs inför valet att avgöra vilken verksamhetsform de vill arbeta inom. Andelen män i förskolan är så pass låg att många av dem som provar på att arbeta i verksamheten avskräcks även om de trivs med arbetets innehåll. Få kan tänka sig att vara enda mannen på arbetsplatsen. Det gör att de fåtal förskolor som medvetet satsat på att höja andelen män i verksamheten sällan har några problem att få fler män, medan de förskolor som knappt har några anställda män alls ofta har stora problem att rekrytera och behålla manlig personal. 7.2.4 Strategier för att rekrytera och behålla män i förskolan Vad har då de förskolor gjort som trots allt lyckats med att rekrytera och behålla män i verksamheten? De erfarenheter vi har gjort tyder på att det framför allt handlar om att bestämma sig, sätta upp en vision och sedan utveckla en medveten strategi för att nå dit. Personal i förskolan 2006:75 212 är chef för tre förskolor som ligger i och på i : Nicolaigårdens förskola, och Mullvadens förskola. På Nicolaigården är tio av 23 anställda män, på är en av tio anställda män och på Mullvaden är fem av 11 anställda män. Ända har haft en tydlig vision och medveten strategi för att rekrytera manlig personal. Hon menar att det gäller att hålla ögonen öppna i alla sammanhang, prata med människor och göra sig känd som en attraktiv arbetsplats med utrymme och respekt för alla. Det är viktigt att vara öppen för olikheter och att alla känner att de har en given plats i arbetslaget och kan utvecklas i sin yrkesroll. Enligt har många män som arbetet inom förskolan tilldelats en roll som de inte själva valt eller trivs med. Några har också gett uttryck för att de inte varit en del av verksamheten, att de inte kunnat påverka och utvecklas. Dessutom är lönenivåerna låga och arbetet tungt och krävande . är rektor på Vi som växer i som består av två förskolor, där 11 av 33 anställda är män. När Löwenfeldt startade Vi som växer bestämde hon sig för att fem tjänster skulle vara vigda bara för män. Om någon av tjänsterna utlyses och det inte kommer in några manliga sökanden med rätt kvalifikationer och erfarenheter, så anställer Löwenfeldt en vikarie till dess att hon finner en lämplig man för tjänsten. På Vi som växer går de redan i annonsen ut med att de gärna ser manliga sökanden. Det gör också som är chef för fyra förskolor på i : , Inedal, Båten och Gambrinus förskola. På dessa förskolor är 11 av 40 anställda män. Stark har som mål att ha minst två män på varje förskola, för att ingen ska behöva vara enda mannen på arbetsplatsen. är det dock bara en man anställd på förskolan , på grund av att en manlig förskollärare slutade . Men på de andra två förskolorna arbetar tre till fyra män per enhet. På två av förskolorna har vi en tradition av att ha manlig personal ända . På de förskolorna har det aldrig varit tomt på manlig personal . När jag tog över de andra två förskolorna 2001 blev det naturligt för mig att rekrytera män då jag alltid haft män anställda på mina förskolor. Vi har ofta gått ut med redan i annonsen att vi gärna ser manliga sökanden. Men som sagt, det mesta ger sig självt. Finns det redan manlig personal är det enklare att få fler (, förskolechef). SOU 2006:75 Personal i förskolan 213 Flera av de förskolor vi har varit i kontakt med och som har ovanligt många män anställda, försöker i likhet med placera minst två män på en och samma förskola och om det är möjligt även på en och samma avdelning. Som vi varit inne på tidigare avskräcks många män av att vara den enda mannen på arbetsplatsen. Är det bara en man i arbetslaget ökar också risken för att han ska ses som en representant för sitt kön i första hand och inte som en individ och kollega. Starks tips till andra förskolor som vill rekrytera och behålla män i verksamheten är att se över miljön, ge pedagogiska utmaningar och kompetensutveckla i genuspedagogik och dokumentation med hjälp av datorn. Det gäller för övrigt all personal, inte bara männen, enligt Stark. Men ibland uppstår situationer då manliga anställda kan behöva särskilt stöd, som när föräldrar inte vill att en man ska öppna . Som vi varit inne på tidigare ses ofta de män som söker sig till förskolan som modiga genom att de vågat ge sig in på ett arbetsfält som så starkt förknippas med kvinnor. Att de klarar av alla de sysslor som traditionellt och fortfarande tillskrivs en kvinnlig domän, kan också göra att de ses som duktiga på ett annat sätt än de kvinnor som arbetar inom fältet. Yrkets prestige och status förväntas dessutom öka när männen kommer in medan förhållandet för kvinnor som kommer in på mansdominerade arbetsplatser är precis tvärtom. Det har också visat sig att män som ger sig in på kvinnodominerade arbetsfält relativt enkelt brukar kunna göra karriär. Om glastaket är en metafor för att kvinnor som klättrar på karriärstegen endast kan nå upp till en viss nivå används glashissen som en metafor för män som gör karriär i kvinnoyrken. De kan relativt enkelt göra karriär och därmed också passera kvinnor som varit länge i yrket.33 I förskolan märks detta genom att många av de män som arbetat inom fältet gått vidare och blivit föreståndare eller rektorer. Att vara man och ge sig in på ett kvinnodominerat fält kan med andra ord medföra en hel del fördelar. Men som vi varit inne på tidigare utsätts många män som arbetar i förskolan också för en skeptism från sin omgivning vilket både hänger samman med yrkets låga status och dess kvinnostämpel. Pedofildebatten är också en del av detta, liksom föreställningen om att män inte bör eller helt enkelt inte klarar av att hand om små barn. 33 SOU 2004:43, sid. 13-14. Personal i förskolan 2006:75 214 Enligt på Vi som växer finns det föräldrar som har valt bort deras förskola på grund av att de har män anställda. Och när pedofilhärvan var som värst var hon lite orolig. Men Löwenfeldt fick mycket stöd från föräldrar och övrig personal och istället för att stänga ute män av rädsla har de valt att ha en öppen diskussion om detta. Löwenfeldt poängterar att det finns lika många tokiga kvinnor som män. För henne är det viktigt att hon som chef har en positiv inställning till manlig personal. Hon har mött föreståndare som haft fördomar mot män som arbetar inom barnomsorgen. De har till exempel förväntat sig att de inte ska vara seriösa i sitt arbete. Det är ingen bra utgångspunkt. Även i personalgruppen är det viktigt med en positiv inställning för att alla ska känna sig välkomna, enligt Löwenfeldt. Självklart ska man ställa samma krav på män som arbetar i förskolan som på kvinnor. Men precis som kvinnor måste män också tillåtas vara nybörjare när de kommer till en arbetsplats. Här har kollegorna ett ansvar att tala om för ny personal vad som krävs istället för att döma ut dem direkt, menar . 7.2.5 Det krävs breda och långsiktiga satsningar för att höja andelen män i förskolan bedömning och förslag: Delegationen föreslår att: i sitt fortsatta uppdrag att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden ska prioritera projekt som leder till fler män i förskolan. Det är viktigt att brytprojekten följs upp så att män har möjlighet att söka sig till förskolor med så jämn könsfördelning som möjligt och också i övrigt kan delta i nätverk och liknande för män i förskolan. Insatser bör även riktas mot yngre pojkar och män. Delegationen föreslår att: resurser anslås för genomförande av sommarkurser i barnomsorg och pedagogik för pojkar. Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att fördela bidrag i enlighet med det koncept som används för flickor kurser i naturvetenskap och teknik, samt följa upp hur dessa kurser för pojkar genomförs och vad de ger för resultat. SOU 2006:75 Personal i förskolan 215 Delegationen rekommenderar att: huvudmännen för grund- och gymnasieskolorna utvecklar en genusmedveten studievägledning, samt organiserar så att eleverna får könsrollsöverskridande arbetslivserfarenheter. Att förändra attityder tar tid, liksom att förmå pojkar och män att våga bryta mot och ge sig in på ett arbetsfält som förskolan, som så starkt präglas av och förknippas med kvinnor. Enstaka projekt och punktinsatser kanske kan bidra till att något fler män arbetar i förskolan, men för att kunna nå mer genomgripande förändringar på det här området krävs ett mera långsiktigt arbete och i hela landet. För att bredda mäns yrkesval och för att möta arbetsmarknadens framtida behov av förskollärare bör man även fortsättningsvis sträva efter att stimulera fler män att söka sig till lärarutbildningen. I kommande insatser måste man dock bli bättre på att fånga upp och väcka intresse för förskolans verksamhetsområde, så att inte majoriteten män hamnar i skolan eller fritidshemmet i slutändan.