sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Diskriminering av elever med invandrarbakgrund inom utbildningsinstitutionerna betraktas av många forskare som en av de viktigaste anledningarna till låga utbildningsprestationer bland elever med annan bakgrund än majoritetssamhället. Detta faktum är känt tack vare de forskare som sys- tematiskt har studerat den institutionella diskrimineringen i många europeiska länders utbildningssystem (se nedan). Forskare som (1996), (1997) och Runfors (2003) diskuterar kategoriseringsprincipers roll i diskrimineringen av elever med invandrarbakgrund och menar att det är inte bara skolan som institution, utan också det faktum att elever och lärare från majoritetssamhället tar med sig den nega- tiva inställningen som existerar i samhället in i skolan och förstär- ker bilden av de andra eleverna som mindrevärdiga. Många elever utsätts i skolor för samma statushierarki som förekommer i det övriga samhället (McLaren, 1993; , 1991). Därför är det nöd- vändigt att studier om diskriminering undersöker diskriminering- ens alla aspekter och anlägger ett strukturellt och interinstitutio- nellt perspektiv. En orsak som ofta hävdats som förklaring till dessa skillnader har varit elevernas språksvårigheter (, 2000: 7). Forskare, till exempel Arai m.fl. (2000), visar att denna förklaring inte håller och att även de elever med utländsk Skolböcker och kognitiv andrafiering bakgrund som har bott i och har goda språkkunskaper i svenska drabbas lika hårt som de med språkbris- ter. Andra förklaringsmodeller, till exempel relationen mellan ele- vernas kulturella bakgrund och deras prestation i skolan, har av- färdats av andra forskare som framhåller att elevernas levnadsför- hållanden i och deras sociala bakgrund är avgörande för deras skolprestation (, 1999; , 1993; Dryer, 2001; Similä, 1994). Andra såsom m.fl. (1996), visar att intolerans till och fokusering på invandrarnas språkliga brytning oftast döljer den systematiska exkluderingen av personer med invandrarbakgrund från majoritetssamhällets olika sfärer. Skolpersonalens och lärarnas attityder mot elever med invand- rarbakgrund är ytterligare exempel på att skolans värld inte är en skyddad zon, utan en del av samhället och dess hierarkier i övrigt. Lärares negativa attityder till personer med invandrarbakgrund har studerats i (, 1998, 1999; , 1998; , 1999; Lahdenperä, 1997). Lärarnas negativa attityder om elever med invandrarbakgrund är dock inte en fristående faktor i utbildningssammanhang utan den förstärks av skolböckernas framställning av de andra. Skolböck- ernas andrafiering har diskuterats av en del forskare. (1998) visar hur bilden av utvecklingsländer används för att visa de and- ras underlägsenhet och vår överlägsenhet. Forskare såsom Ols- son (1986), (1987), Allimadi (2002) och (2000) visar hur bilden av och afrikaner har använts på samma sätt. (1993), (2002) visar hur bilden av i läroböcker är snedvriden och ger en negativ bild av muslimer. Andra som t.ex. (2002) visar hur begreppet kultur har använts för att bekräfta andras kulturella un- derlägsenhet. Enligt Tesfahuney (1999) var den rasistiska och den kolonialistiska diskursen en integrerad del av den svenska utbild- ningspedagogiken och skolböcker från 1800 till 1980-talet. Utbild- ningen är formad efter majoritetssamhällets normer och värde- ringar och fungerar assimilatoriskt vis-á-vis minoriteter och stu- denter med invandrarbakgrund (Lahdenperä, 1999; Tesfahuney, 1999; Parszyk, 1999; Ronström, Runfors & , 1995; Runfors, 2003; Bunar, 1999; León, 2001; , 2000; , 2001). Skolböcker och kognitiv andrafiering Studiens fråga och metod Studiens viktigaste fråga är hur definieras vi i skolböckerna och hur relateras denna kategori till de andra? Med andra ord, om det finns gemensamma drag i texterna som diskursivt reproducerar vi i förhållande till dem. För att kunna besvara frågan analyse- ras mönster, utsagor och trender i texterna i varje bok var för sig. Sedan kategoriseras gemensamma drag och jämförs för att kunna dra slutsatser av materialet. Det finns olika metodologiska ansatser för att analysera en text. I denna studie har jag använt innehållsanalys (content analysis) som ibland även kallas för text analys. Innehållsanalysen används inom samhällsvetenskaperna för att analysera material som används för att kommunicera med en publik, som t.ex. åskådare, åhörare och läsare. Subjektet för kommunikation kan vara flera, bl.a. tal, intervju, radioprogram och skrivna text. Föreliggande studie är ba- serad på en analys av skolböckernas skrivna text, därför används innehållsanalysen. Holsti (1969) definierar innehållsanalysen som en teknik som på ett systematiskt sätt identifierar specifika karak- täristiska i ett budskap. Innehållsanalys är en effektiv teknik för att på ett systematiskt sätt reducera stora mängden text i begränsade kategorier av textens innehåll (Berelson, 1952; Krippendorff, 1980; , 1990). Studi- ens material är sju skolböcker för gymnasium och kan med hjälp av innehållsanalys kategoriseras och analyseras. Studiens volym gjorde att den begränsades till att gälla analysen av sju skolböcker för gymnasium i två ämnen, nämligen religionskunskap och historia. Valet av dessa ämnen motiveras av att religion och historia är två viktiga ämnen som varje nationalstat använder för att återskapa sin nationella identitet och reproducera vilka som tillhör kategorin vi och vilka som inte gör det (Kamali, 2005). Studien bygger på en analys av religionsböcker som undervisas i våra gymnasieskolor i ett jämförande perspektiv. Tre religioner har valts att jämföras, islam, hinduism och kristendom. och hin- duism föreställs tillhöra de andra och betraktas som invandrar- religioner medan kristendomen betraktas som vår religion, en europeisk religion. Religionsundervisningen i ett där reli- Skolböcker och kognitiv andrafiering giöst förtryck har varit en del av rasismen och det koloniala pro- jektet är av betydelse för att förstå de mekanismer som reproduce- rar en föreställning av människor som tillhörande antingen vi eller dem. Religionen islam är kanske en av de mest bekanta religionerna för västerlänningar. Det kristna korståget och grannskapet med muslimska riken, nämligen de arabiska och ottomanska rikena sedan islams födelse, har i mångt och mycket präglat de väster- ländska kristna föreställningarna om islam som religion och om muslimer som folk. En tradition av orientalism har präglat sam- hällsvetenskaperna och de stora klassikerna från , Montes- quieu och till samtida samhällsvetare som Dahrendorf, Gid- dens och . Dessa har i sin tur påverkat inte bara de politiska makthavarna i deras relationer med islamiska länder och muslimer, utan också många gruppers förståelse och föreställningar om muslimer som väldefinierade andra som är väsenskilda från oss. Utbildningssystemet i allmänhet och skolböckerna i synnerhet är påverkade av det historiska anti-islamistiska inslaget i den väs- terländska historiebeskrivningen. Även om många religionsböcker söker ge en förklarande bild av vanligt förekommande fördomar kring muslimers och islams förhållande till exempelvis könsroller, fundamentalism etc. finns det fortfarande en kristocentrism i beskrivningar av islam i skolböckerna. I följande avsnitt presenteras analysen av fyra aktuella religionsböcker för gymnasieskolan. Ganska tidigt påvisar författarna, , en negativ inställning till religionen islam, då författaren tenderar att i många sammanhang lyfta fram konflikter som kan uppstå mellan muslimer sinsemellan, men även mellan muslimer och det svenska samhället. För att kompensera för den beskrivning som texten ger kring dessa frågor, finns det mindre sekvenser i texten, där den söker skapa en kritisk inställning hos eleven vad gäller felaktiga och banala föreställningar som kan förekomma i massmedier om islam Skolböcker och kognitiv andrafiering En annan intressant aspekt är att författarna har valt att i sin jämförelse mellan islam, kristendom och judendom, ofta lyfta fram de perspektiv i dessa religioner som kan och har eventu- ellt varit orsak till meningsskiljaktigheter mellan religionerna. Vidare lyfter texten upp kvinnans ställning inom religionen och menar att islam och de övriga abrahamitiska religionerna förespråkar ett pat- riarkalt samhällssystem. Men författaren beskriver den abraha- mistiska patriarkaliska samhällssynen i dessa religioner olika. I avsnittet finns en hel sida av citat baserat på rörande könsrollerna, som följs av författarnas förklaring av citaten. För- fattaren väljer att inte beröra patriarkalismen i de övriga religio- nerna, nämligen judendomen och kristendomen i samma omfatt- ning som i islam. Dessutom förundrar sig författaren över det ökade antalet muslimer i och framställer detta som närmast onaturligt: Det märkligaste som har hänt i på religionens område är den stora ökningen av antalet muslimer. Det är som denna ökning har skett, främst genom flyktingar och invandrare från länder där islam är dominerande religion. Ingen kunde vid seklets början, eller ens vid seklets mitt, ana att det skulle bli så (s. 170). Boken ger en snäv bild av muslimer som grupp. Genom att dela muslimerna i i två grupper i förhållande till oss, nämligen en grupp som vill anpassa sig till förhållandena i och en grupp som vill så mycket som möjligt bevara traditioner från sina hemländer, görs muslimerna till de andra som befinner sig i olika avstånd från oss. Alltså, vi och kristendomen blir och muslimerna avvikelsen som kan definieras genom deras skill- nader från oss. Följande citat illustrerar detta: Att muslimerna i har mycket skiftande bakgrund märker man snart när man träffar dem eller läser om dem. Somliga vill så mycket som möjligt anpassa sig till förhållandena i . Andra vill så mycket som möjligt bevara traditionerna från sina hemländer. Det blir ofta konflikter dels mellan olika slags muslimer, dels mellan muslimer och det svenska samhället (s. 171). I likhet med beskrivningen av hinduismen, görs skillnaderna mellan olika grupper till en ren religiös skillnad och socioekonomiska och sociokulturella faktorerna exkluderas genom att de inte diskuteras. Skolböcker och kognitiv andrafiering Boken som är skriven av lyfter fram en tydlig be- skrivning av islams historia fram till . Det teoretiska perspekti- vet av religionen kombineras på ett bra sätt med praktiska utövan- den relaterat till tron. En väl nämnbar aspekt är att författaren för- söker att problematisera vanligt förekommande föreställningar rö- rande islams förhållningssätt till kvinnans ställning, där aspekter som månggifte, skilsmässa och slöja diskuteras. I och med detta söker författaren bryta ned den förenklade bild som vanligtvis råder i det svenska samhället kring dessa områden i religionen. Men den positiva inslaget i boken överskuggas av författarens systematiska andrafiering av muslimer genom att konstruera dem som avvikare och islam som de andras religion. Författaren gör, så som i sin beskrivning av hinduismen, i flera sammanhang en gränsdragning mellan vi i västerlandet och de andra. Uttryck som vi i västerlandet, vi västerlänningar har svårt att föreställa oss, den västerländska uppfattningen eller västerländsk syn, förstärker den etablerade dikotomin vi i väst och the rest (, 1996). Bokens skildring av religioner genom- syras av att de beskrivs i förhållande till vår västerländska värld och kristna tro och påverkar i allra högsta grad barnens syn på och uppfattning om de andra i allmänhet och muslimer i synnerhet. Exempelvis hävdar författaren att västerlandet som fenomen står för demokrati och alla människors lika värde. Att analysera vad som av författaren genomgående associeras till det västerländska blir därför viktigt för att förstå hur ett vi konstrueras genom att det kontrasteras mot ett dem. Muslimerna betraktar som ord till människorna. Den kan alltså inte ifrågasättas utan har absolut auktoritet. Under många sekler har den utgjort basen för de islamiska ländernas inflytande. Därför har den ett inflytande som vi västerlänningar har svårt att före- ställa oss (s. 85, min kursivering). Författaren väljer att inte ens nämna att det finns olika tolkningar av , vilka utgjort grunden för olika muslimska gruppe- ringar, precis som i kristendomen. Åtskiljandet mellan oss kristna och de muslimerna tycks prägla bokens presentation av islam. Både muslimer och västerlänningar essentialiseras och tende- rar att konstrueras som två från varandra väsenskilda kategorier och grupper. Skolböcker och kognitiv andrafiering Sedan diskuterar författaren demokratin i muslimska länder. Han blandar ihop religionen islam med guppen muslimer och betraktar dem religiöst odemokratiska och ställer detta gentemot västerlandet som är demokratiskt och sekulärt. Författaren skri- ver: Att ha olika partier är otänkbart. Goda muslimer måste alltid kunna bli eniga om vad som är vilja i olika frågor. Därför kan man inte heller tänka sig valkampanjer. I stället ska en neutral valkommitté sålla fram lämpliga kandidater till parlamentet. Det är inte mycket i detta som stämmer med den västerländska uppfattningen om demokrati (s. 92). Författaren har antingen inte kunskap om utvecklingen i de mus- limska länderna eller väljer medveten att osynliggöra den långa tra- ditionen om demokratiska rörelser som har präglat de muslimska länderna . Han tycks vara påverkat av politiska system, jämställa det med islam, och ännu allvarligare med musli- uppfattning om demokratin som system. Den demokratiska utvecklingen inom islam och islamiska län- derna har en lång tradition. Redan kort efter islams etablering, delade muslimer sig i olika grupperingar och ställde olika krav på det politiska ledarskapet i det arabiska riket. Existensen av en stark offentlig sfär där sociopolitiska frågor diskuterades och politiska krav ställdes är väldokumenterat inom islam (se t.ex. Hoexter, , & Levtzion, 2002; Kamali, 1998, 2001; Moussalli, 1995). Islamiska teoretiker och filosofer som t.ex. Ebn al-sina (980–1038), Ebn al-roshd (1126–1198) och Imam (1058–1111) diskute- rade redan från islams födelse, islam som en världsreligion och relationen mellan det islamiska ledarskapet och det civila samhället. Dessa filosofer och tänkare är inte okända figurer och om författa- ren skulle vilja lyfta fram den aspekten av demokratiska tanke- gångar inom , kunde han göra det. Dessutom har ledande muslimer, mujtahids, varit en del av de moderna demokratiska rörelserna i muslimska länder som t.ex. , och . I både och konstitutio- nella rörelser och revolutioner talet och början av 1900 talet, har ledande muslimer tolkat på ett sätt som passade revolutionernas demokratiska krav (Kamali, 1998, 2001, 2006; Arjomand, 1988; , 1995). Detta tycks heller inte intressera författaren. Skolböcker och kognitiv andrafiering Författaren fortsätter sedan sin andrafiering av muslimer genom att återigen ställa en västerländsk syn mot muslimernas, i det här fallet islamiska fundamentalisters syn på människans värde. Enligt västerländsk syn har varje människa ett värde och en värdighet som inte får kränkas. I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rät- tigheterna sägs: ingen får utsättas för tortyr eller, grym, omänsklig el- ler förnedrande behandling eller bestraffning. Men enligt islamiska fundamentalister är det bara som har en absolut värdighet. Det verkar vara omöjligt mellan två så skilda ståndpunkter (s. 92–93). Genom att ställa två kategorier, en västerländsk syn om att varje människa har ett värde som inte får kränkas och en islamisk fun- damentalistisk syn där människan har nästan inget värde alls, ska- par författaren en dualistisk bild av oss goda och humana väster- länningar och dem grymma muslimerna. Två essentiellt skilda världar som inte går att förena. Det förefaller naturligt att om för- fattaren ville diskutera religiös fundamentalism, kunde han jämföra den kristna, den judiska och den muslimska fundamentalismen och visa på likheterna i dessa tolkningar av religionen. Men han väljer återigen att rena västerlandet från grymheter och framställa det som överlägset alla andra. Han kunde också diskutera skillnaderna mellan deklarationen om de mänskliga rättigheterna och det reella åtskiljandet som görs mellan världens befolkning av just väster- landet. Den globala rasismen kunde vara ett sätt att erbjuda våra barn en allsidigare och mer kritisk syn på dagens världsordning i stället för ett förhärligande av det västerlandet och en stigmatise- ring av de andra. Sammanfattningsvis kan konstateras att trots en god vilja att ge en rättvis beskrivning av islam, reproducerar boken istället den eta- blerade bilden av muslimer som mindrevärdiga och av deras religion som underlägsen kristendomen. Religionskunskap för gymnasieskolan: Vad ska man tro? I denna textbok har författarna, , valt att börja avsnittet om islam med en annorlunda introduktion, där de redovisar en pil- grims berättelse om sin vallfärd till . Kombinerat med detta redovisar författarna i en spalt vid sidan om denna berättelse en vi- dareförklaring av det som pilgrimen upplever under sin färd. Skolböcker och kognitiv andrafiering Genom denna berättandeform söker författarna skapa en personlig relation mellan eleven och pilgrimen som återger berättelsen. Vidare berör en stor del av textboken kvinnans ställning i islam, där äktenskapet och islamiska kvinnorörelser diskuteras. I samband med detta avsnitt problematiserar författarna rådande föreställ- ningar om islam som en kvinnoförtryckande religion, genom att till viss del ge belägg för motsatsen. De lyfter även fram islamiska kvinnoorganisationer som driver kvinnorättsliga frågor. Trots den positiva introduktionen framställer författarna mus- limska kvinnor i som isolerade och outbildade. [i] finns flera föreningar som arbetar för att bryta de mus- limska kvinnornas isolering och stimulera utbildning (s. 110) Vidare redovisar texten ett avsnitt där den politiska aspekten av religionen lyfts fram. En intressant aspekt under denna sekvens är att författarna indirekt antyder att en god moral per automatik är ett västerländskt fenomen. Häri finns en motsägelse i texten, då författarna i ett tidigare avsnitt skriver att föreskriver mo- raliska värderingar där exempelvis uppriktighet, ärlighet och medli- dande uppmanas. Om kvinnornas rättigheter i islam skriver författarna att: hyste stor omsorg om kvinnan, som hade en mycket svag ställning i det mansdominerade arabsamhället. Framför allt ville Mu- skapa en ekonomisk trygghet för kvinnan. Han lyckades också genomföra en rad förbättringar. Kvinnan betraktades plötsligt som samhällsmedlem. Hon fick rättigheter – som kvinnorna i inte uppnådde förrän på 1800–1900-talen (s. 110). Och om islamiska värderingar skriver de på följande sätt: Utöver Sharias vägledning finns moraliska värderingar i nästan alla su- ror i . Där talas om uppriktighet, ärlighet, medlidande, mod, uppskattning, och vänlighet. Vidare uppmanas människan att inte ska- dan medmänniska, att ärligt fullfölja alla sina åtaganden, att arbeta för sitt uppehälle och att göra rätt för sig i olika sammanhang (s. 109). Trots detta begår författarna samma misstag här som författaren till för gymnasiet. Återigen ställs västerlandet mot muslimer och författarna hävdar att om muslimerna gjort nå- got framsteg är det tack vare deras möte med västerländska seder och bruk. De skriver att: Skolböcker och kognitiv andrafiering visar inte upp något enhetligt samhällsmönster. och tolkas olika. Dessutom har de islamiska traditionerna och de moraliska värderingarna påverkats och förändrats genom mötet med västerländska seder och bruk och den tekniska utvecklingen. Denna på- verkan har inspirerat olika reformrörelser till en modernisering av is- lams föreställningsvärld och samhällssystem (s. 113). Argumentationen reproducerar en cementerad föreställning av west and the rest som genomsyrar hela samhället. Denna förstär- ker den sociokognitiva dikotomin vi och dem som får för- ödande kosekvenser för hela samhället. Det är knappast religionen Hinduism som diskuteras i skolböcker. I stället för att fördjupa textens innehåll i religiösa skrifter, lära och praktiker, tenderar flera böcker att basera sin skildring av religio- nen på socioekonomiska och kulturella förhållanden i . Därmed är religionen i sig en aspekt som tar mindre plats i dessa böckers skildringar. Vidare tar författarna näst intill ingen hänsyn till den bemärkta mångfalden som råder i landet vad gäller faktorer som etnicitet, klass, geografi, ålder etc., som är ytterst betydande i samband med utövandet av religionen. De skildringar som görs av hinduismens praktiska utövanden, baseras i regel på traditioner som förekommer på landsbygd, vilket riskerar ge skenet av att saknar moderna städer. På det stora hela skapar stora delar av textutdragen en förvirring rörande vad som är en följd av religionens lära och vad som är en produkt av landets socioekono- miska, politiska och kulturella sammanhang. Följande är genomgång av fyra skilda skolböcker. Bokens främsta del baseras på människan och samhället, däribland tar beskrivningen av kastsystemet stort utrymme. Könsperspekti- vet får ett relativt stort utrymme i texten, men beskrivs utifrån ut- gångspunkten att alla hinduiska kvinnor har en absolut underställd roll gentemot mannen. lyfter texten dock upp att det historiskt, men även , finns undantag i detta avseende, i form av framgångsrika eller framstående kvinnor som brutit sig Skolböcker och kognitiv andrafiering loss denna underställda roll som hon egentligen skulle ha tagit del av. Detta exemplifieras i följande citat: Den hinduiska traditionens syn på kvinnans underordnade roll har inte hindrat att det funnits framstående och självständiga indiska kvinnor. Ett exempel är , dotter till den indiska republi- kens förste premiärminister . (Hon var inte släkt med ). Liksom sin far var hon mer präglad av västerländskt förnuftstänkande än av hinduisk tradition (s. 72, min kursivering). framställs som en framstående indisk kvinna som är liksom sin far präglad av västerländskt förnuftstänkande. Här ställs den västerländska förnuftet mot den indiska bakåtsträvande och icke-förnuftiga traditionen och förstärker ett redan etablerade dualistiskt tänkande. Med tanke på undervisningens normgivande karaktär blir dessa former av skarpa linjedragningar oerhört avgö- rande för barnens föreställningar om de andra, i det här fallet hinduer. Den indiska kvinnans kamp mot patriarkatet relateras nästan per automatik till ett västerländsk förnuft som delas av alla västerlänningar. Det verkar som att patriarkatet är en icke- västerländsk egenskap som delas av alla indier. Uttrycket tenderar även att tilldela den indiska kvinnan, eller framför allt det indiska samhället, en oförmåga att uppnå jämställdhet på egen hand, då detta ideal med större sannolikhet går att uppnå via ett väster- ländskt förnuftstänkande. Att beskriva kontakt med och infly- tande från det västerländska samhället som en nödvändighet för att uppnå t ex jämställdhet kan också ses som ett sätt att legitimera interventioner. Religionskunskap för gymnasieskolan: Vad ska man tro? Boken har valt att till stor del lyfta fram ett filosofiskt perspektiv av religionen, då beskrivningen av trons kärna är nyanserad och djup. Eleven tar därmed del av en klassisk filosofisk hinduism. Landets socioekonomiska situation nämns sällan i texten, men en relativt miserabel bild lyfts fram desto mer i lärobokens bilder. Den socioekonomiska beskrivningen som ges kopplas till kastsystemet, men beskrivs inte med utgångspunkten att den är en direkt orsak av den hinduiska tron. Vad gäller könsperspektivet lyfter boken fram en relativt nyanse- rad, men dock motsägelsefull beskrivning av kvinnans roll i det in- diska samhället. Å ena sidan menar författarna att den indiska Skolböcker och kognitiv andrafiering kvinnan har en underställd roll i hemmet. Å andra sidan redogörs för att många kvinnor förvärvsarbetar och har ett stort inflytande i det offentliga rummet.