sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — 45TP PT Som redovisats tidigare skall företagsbegreppet tolkas vidsträckt och en arbetstagar- organisation torde i vissa fall vara att uppfatta som ett företag eller en sammanslutning av företag. Exempelvis konstaterade i sitt beslut att det påtalade förfarandet inte var att uppfatta som en överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare om lön eller andra anställningsvillkor. kretsen enligt förvaltningslagen. Så behöver emellertid inte alltid vara fallet.TPF46FPT Företagsbegreppet i konkurrenslagen skall tolkas vid- sträckt och verksamheten behöver inte bedrivas i vinstsyfte. Även andra företag än de som är parter i ärendet hos verket har rätt att överklaga beslut, om de berörs av beslutet. Som exempel nämns i motiven konkurrerande företag och företag i senare eller tidigare säljled som berörs mera direkt av beslutet. Den enda slutsats som torde kunna dras av motivuttalandet är att kret- sen taleberättigade enligt konkurrenslagen inte är exakt densamma som kretsen taleberättigade enligt förvaltningslagen. Lagstiftaren har således medvetet utformat kretsen annorlunda på konkurrens- rättens område än vad som allmänt gäller inom förvaltningsrätten. Som tidigare nämnts är bestämmelsen om taleberättigade i förvalt- ningslagen allmänt hållen, och det har överlämnats åt rättstillämp- ningen att närmare bestämma vilka som ingår i denna krets. Att ersätta konkurrenslagens specialbestämmelse med bestämmelsen i förvaltningslagen får därför svåröverblickbara konsekvenser avse- ende kretsen taleberättigade. Som målet vid visar finns det en risk för att 60 § andra stycket konkurrenslagen kan komma i konflikt med artikel 6 i . Denna artikel garanterar var och en rätt till domstolsprövning och en rättssäker process. Av artikeln följer bl.a. att var och en skall, vid prövningen av hans civila rättig- heter och skyldigheter, vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag. Även andra än berörda företag får anses omfattas av konkurrens- lagens skyddsintresse, och i konkurrenslagen finns också regler till skydd för såväl allmänna som enskilda intressen. har att verka för konkurrens inom olika marknader vilket i slutänden är till nytta för konsumenterna. Verkets agerande mot överträdelser av konkurrensreglerna har t.ex. till syfte att verka handlingsdirigerande på företagen.TPF47FPT Bestämmelserna om åläggan- den och konkurrensskadeavgift har en preventiv funktion. Bestäm- melsen om skadestånd i konkurrenslagen har både en reparativ och en preventiv funktion.TPF48FPT Skadeståndet kan bidra med en preven- tionsverkan som kompletterar och förstärker de offentliga sank- 46TP PT Se bl.a. Wetter m.fl. s 878 f och tidigare redovisad praxis inom förvaltnings- och kon- kurrensrätten 47TP PT Prop. 1992/93:56 s 93 48TP PT A a s 34 Syftet med skadestånd synes emellertid främst vara att säkerställa att enskilda får sina anspråk tillgodosedda. Som nämnts tidigare följer av 60 § andra stycket konkurrensla- gen att beslut om t.ex. åläggande för företag att upphöra med överträdelse av någon förbudsbestämmelse i kon- kurrenslagen eller i EG-fördraget får överklagas endast av de företag som berörs av beslutet. Verket kan t.ex. ålägga ett företag att upphöra att tillämpa ett visst avtal, avtalsvillkor eller annat för- bjudet förfarande. Avtal eller avtalsvillkor som är förbjudna enligt 6 § konkurrenslagen är ogiltiga.TPF49FPT beslut om åläggande kan komma att åberopas som bevis i en civilprocess om t.ex. fullgörande av ett avtal eller skadestånd. Beslutet kan alltså få rättslig betydelse i en sådan process. Företagets medparter i sådana avtal kan därför beröras av beslut om åläggande. Företags medparter i de avtal eller avtalsvillkor som prövats av bör i regel kunna överklaga beslut.TPF50FPT Även om företagsbegreppet i konkurrenslagen skall tolkas vidsträckt, så kan det finnas medparter som inte anses omfattas av företagsbegreppet. Lydelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen kan alltså leda till omotiverade skillnader mellan fall där medparten är ett företag och fall där medparten inte är ett företag. I det senare fallet har medparten inte talerätt. Mot bakgrund av att även de medparter som inte är företag får anses omfattas av konkurrensla- gens skyddsintresse och kan beröras av beslut, ter det sig omotiverat att talerätten styrs av om företagets medpart är ett företag eller inte. Denna skillnad utgör skäl att föreslå att kretsen taleberättigade vidgas. Det är givetvis viktigt att alla med beaktansvärda intressen bereds möjlighet att bevaka sina intressen.TPF51FPT Kretsen av taleberätti- gade får emellertid inte bli så vid och obestämd att lagens ändamål och syfte motverkas. En vid krets av taleberättigade kan också innebära onödiga processer. Ett åläggande att upphöra med en överträdelse av någon förbudsbestämmelse i konkurrenslagen eller i EG-fördraget rör framtida förhållanden där det är av stor vikt både för det berörda företaget och från allmän synpunkt att det snabbt ges ett auktoritativt besked som marknaden kan rätta sig efter.TPF52FPT 49TP PT 7 § konkurrenslagen 50TP PT Jfr m.fl. s 389 f 51TP PT Enligt EG-rätten får varje fysisk eller juridisk person väcka talan vid förstainstansrätten mot ett beslut av kommissionen som är riktat mot honom eller mot ett beslut som direkt och personligt berör honom, se artikel 230 i EG-fördraget. 52TP PT Jfr t.ex. prop. 1997/98:130 s 49 f Syftet med denna bestämmelse skulle kunna motverkas genom en vidsträckt krets av taleberättigade. Sedan ansöknings- och anmäl- ningsförfarandet för icke-ingripandebesked och individuella undantag avskaffats torde sällan andra företag än de som är parter i ett ärende hos eller företagens medparter i ett avtal som prövats av verket beröras av beslut på sådant sätt att de kan anses taleberättigade. Andra än dessa, t.ex. konkurrenter eller konsumenter, torde i regel inte heller ha ett berättigat intresse av att överklaga de beslut som omfattas av bestämmelsen eftersom besluten sällan är negativa för dem.TPF53FPT Där- till kommer att konkurrenslagen redan innehåller regler till skydd för enskilda intressen. Sammantaget anser vi att kretsen taleberättigade enligt 60 § andra stycket konkurrenslagen bör vidgas något. Det kan lagtek- niskt lösas på olika sätt. En möjlighet är att i lagtexten räkna upp de kategorier som har talerätt. En sådan uppräkning kan emellertid innebära att någon kategori omotiverat utelämnas. Det kan också bli så att en uppräkning i lagtexten omfattar någon som inte bör ha talerätt. Risk finns vidare för gränsdragningsproblem. En alternativ möjlighet är att i lagtexten inte ange de kategorier som har talerätt. I lagtexten kommer då endast att föreskrivas att den som berörs av beslut har rätt att överklaga. Det innebär att orden ett och företag tas bort och ersätts av ordet den. Vi anser att det i lagtexten inte bör regleras vilka kategorier som har talerätt. Det är dock viktigt att betona att utvidgningen av kret- sen taleberättigade i praktiken är begränsad. Det krävs alltjämt att klaganden berörs av beslut. Som redovisats ovan är det framför allt parterna hos och deras medparter i eventuella avtal som berörs av de beslut som omfattas av 60 § konkurrenslagen. Beträffande andra klaganden bör krävas att dessa kan påvisa ett direkt intresse i saken för att de skall anses vara taleberättigade. Hur begreppet den som berörs närmare skall tolkas i det enskilda fallet får bli en uppgift för rättstillämpningen att avgöra. Med den lösningen uppkommer den lagtekniska frågan hur man skall se på de av beslut där talerätten torde följa av förvaltningslagen. Det är fråga om dels verkets beslut under den inledande prövningen av en företagskoncentration varigenom part eller andra medverkanden förbjuds eller åläggs att inte fullfölja 53TP PT Däremot är andra företag, t.ex. konkurrenter, berörda enligt 23 § andra stycket kon- kurrenslagen. koncentrationen, dels beslut om åläggande att lämna uppgift under en undersökning. Vi har tidigare dragit den slutsatsen att kretsen taleberättigade i konkurrenslagen inte torde vara exakt densamma som i förvaltningslagen. När det gäller de nu nämnda besluten har vi dock svårt att tänka oss att några andra än de som berörs av verkets beslut skulle kunna vara taleberättigade enligt förvaltningslagen. Även om vi i förarbetena inte kunnat finna någon närmare förklaring till uppdelningen i konkurrenslagen, får man anta att denna föranletts av att de nu aktuella besluten kan avse även andra än företag. Med hänsyn till den av oss föreslagna ändringen bör även nämnda beslut kunna omfattas av bestämmel- sen. Av systematiska skäl bör därför uppdelningen i 60 § andra stycket tas bort. Samtliga verkets beslut enligt konkurrenslagen som får överklagas kommer därmed att omfattas av bestämmelsen. Den särskilda talerätten regleras i 23 § andra stycket kon- kurrenslagen och innebär att ett enskilt företag som är berört av en överträdelse av någon förbudsbestämmelse kan få till stånd en prövning i sak, även om har beslutat att inte meddela ett åläggande. Som nämnts tidigare avses med uttrycket företag som berörs samma krets av företag som i 60 § andra stycket konkurrenslagen. Med beaktande härav är frågan om det finns skäl att på något sätt ändra även lydelsen av 23 § andra stycket konkurrenslagen. Konkurrenslagen avser att skydda såväl allmänna som enskilda intressen. Någon kollision mellan regler till skydd för allmänna respektive enskilda intressen synes inte uppkomma med den sär- skilda talerätten, eftersom tillämpning av bestämmelsen förutsätter att avseende påstådd överträdelse beslutat att inte meddela något åläggande. Beslutet från verket blir således en processförutsättning, om talan skall väckas i . Enbart det faktum att ett företag har initierat ett ärende genom att ge in ett tips eller ett klagomål till ger inte företaget, för det fall verket beslutat att inte meddela något ålägg- ande, rätt att väcka talan i . I regel torde dock ett klagomål ges in av konkurrerande företag eller andra företag som berörs mera direkt av ett påtalat förfarande. kan, beroende på utgången i , planera att väcka t.ex. en skadeståndstalan i allmän domstol. En sådan talan på kon- kurrensrättslig grund kan givetvis väckas oavsett om det påtalade förfarandet prövats av eller Marknadsdomsto- len. Ett beslut av innebörd att ett påtalat förfarande utgör en överträdelse av någon förbudsbestämmelse i konkurrenslagen eller i EG-fördraget kan dock ha bevisrättslig betydelse i en civilrättslig process. Även andra än företag, t.ex. konsumenter, omfattas av kon- kurrenslagens skyddsintressen. Det kan finnas ett intresse för t.ex. en grupp konsumenter eller en enskild konsument att kunna väcka en särskild talan i . Som anförts ovan är det viktigt att alla med beaktansvärda intressen bereds möjlighet att bevaka sina intressen. Kretsen av taleberättigade får dock inte bli så vid och obestämd att lagens ändamål och syfte motverkas. Det är därför nödvändigt att väga motstående intressen mot varandra. Mot att vidga kretsen taleberättigade talar framför allt att ett åläggande enligt 23 § konkurrenslagen rör framtida förhållanden där det är av stor vikt både för det berörda företaget och från allmän synpunkt att domstolen snabbt lämnar ett besked som marknaden kan rätta sig efter.TPF54FPT Utsträcker man talerätten för mycket, kan det slutliga avgörandet försenas. Därtill kommer att t.ex. konsumenter kan väcka en skadeståndstalan i allmän domstol. Andra än företag som anser att de berörs av ett påtalat förfarande kan således ta till vara sina intressen. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det inte föreligger skäl att utvidga kretsen taleberättigade enligt 23 § andra stycket konkurrenslagen. 54TP PT Jfr t.ex. prop. 1997/98:130 s 49 f 13Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek Som redovisats tidigare kan företag som överträtt förbudsbestäm- melserna i konkurrenslagen eller i EG-fördraget åläggas att betala konkurrensskadeavgift. En sådan avgift skall bestämmas inom en i konkurrenslagen närmare angiven beloppsmässig ram och med hänsyn till vissa i lagen angivna riktlinjer för bedömningen av avgiftens storlek.TPF1FPT Enligt våra direktiv skall vi föreslå regler som tydligare än ger uttryck för att speciellt kännbara konkurrensskadeavgifter skall fastställas i särskilt allvarliga fall. Vi skall i detta arbete överväga de frågeställningar som redovisas i utkast till lag- rådsremiss Fastställande av konkurrensskadeavgift (N2005/9010/RS). Utkastet har remissbehandlats och remissyttrandena utgör en del av underlaget för våra överväganden.TPF2FPT får på talan av besluta att ett företag skall betala konkurrensskadeavgift, om företaget eller någon som handlar på dess vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen eller i EG- fördraget.TPF3FPT Konkurrensskadeavgiften skall betalas av det företag som fak- tiskt har överträtt konkurrensreglerna.TPF4FPT Bedrivs verksamheten av 1TP PT 27-28 a §§ konkurrenslagen och MD 2005:7 2TP PT Dir. 2006:40 3TP PT 26 § konkurrenslagen 4TP PT har dock i ett avgörande ansett ett moderbolag skyldigt att betala kon- kurrensskadeavgift för ett dotterbolags överträdelse av konkurrensreglerna, MD 2001:30. Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek en fysisk person, skall den person som drev rörelsen när överträdelsen begicks svara för avgiften. Om verksamheten bedrivs av en juridisk person, följer ansvaret för konkurrensskadeavgiften den juridiska personen. Överlåter en juridisk person den rörelsegren i vilken överträdelsen skett, stannar ansvaret kvar hos den juridiska personen.TPF5FPT För att konkurrensskadeavgift skall kunna dömas ut krävs upp- såt eller oaktsamhet hos företaget eller den som handlar på dess vägnar. Det är inte nödvändigt att uppsåt eller oaktsamhet kan konstateras hos en person som intar en ledande ställning i ett före- tag, utan det är tillräckligt att uppsåt eller oaktsamhet kan konsta- teras hos en person som handlat på företagets vägnar, t.ex. en anställd.TPF6FPT har avseende det subjektiva rekvisitet slagit fast att kravet på uppsåt är uppfyllt om ett företag, eller någon som handlar på dess vägnar, inte kunnat vara omedveten om att det påtalade förfarandet begränsade konkurrensen och att det inte krävs uppsåt för varje led i förfarandet.TPF7FPT En överträdelse anses vara begången av oaktsamhet om företaget eller den som handlar på dess vägnar rimligen borde ha förutsett att handlandet skulle ha negativa verkningar på konkurrensen av det slag som är förbjudet. Bristande kännedom om förbudsbestämmelsernas innehåll eller missförstånd om reglernas innebörd befriar inte från skyldighet att betala konkurrensskadeavgift.TPF8FPT Om talan riktas mot flera företag, skall konkurrensskadeavgiften fastställas särskilt för varje företag.TPF9FPT Avgiften skall spegla företa- gens delaktighet i överträdelsen, och den bör inte bestämmas så högt att något företag riskerar konkurs. skall utforma yrkandet så att det avser ett bestämt belopp. Vidare har verket att så långt det är rimligt lägga fram utredning rörande de förhållanden som i det enskilda fallet bör inverka på konkurrensskadeavgiftens storlek. målet ansåg , med beaktande av principen om en ekonomisk enhet, att moderbolaget varit ansvarigt för dotterbolagets handlande. 5TP PT Prop. 1992/93:56 s 91 f 6TP PT I doktrinen har påtalats att flertalet åtgärder som begränsar konkurrensen kan förmodas vidtas av personer som inte har en ledande ställning i företaget. Men eftersom frukterna av deras agerande kommer att tillfalla företaget är det logiskt att sanktionen skall drabba företaget, se t.ex. , Optimala sanktioner inom svensk konkurrensrätt, uppdragsforskningsserie 2006:3, s 18 och a st not 26 samt kap. 14-15. 7TP PT MD 1999:22 och 2000:2 8TP PT Prop. 1992/93:56 s 92 9TP PT 27 § konkurrenslagen Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek bestämma avgiften till ett högre belopp än vad som yrkats av Konkurrensverket.TPF10FPT Det torde dock inte finnas något hinder mot att verket höjer sitt yrkande, om nya omständigheter kommer fram under processen.TPF11FPT Konkurrensskadeavgiften skall fastställas till lägst fem tusen kro- nor och högst eller till ett högre belopp, dock inte överstigande av företagets omsättning föregående räkenskapsår.TPF12FPT Med omsättning avses företagets hela omsättning utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet rört. I ringa fall skall ingen avgift påföras. fall kan föreligga när en överträdelse med hänsyn till lagstiftningens allmänna syfte att främja en effektiv konkurrens framstår som bagatellartad eller försumbar.TPF13FPT Konkurrensskadeavgiften skall bestämmas på sådant sätt att den verkar avhållande på företaget i fråga och avskräckande för andra företag.TPF14FPT I konkurrenslagen ges exempel på omständigheter hän- förliga till själva överträdelsen som särskilt skall beaktas när avgiftens storlek bestäms. När konkurrensskadeavgiften fastställs skall hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den pågått och andra försvårande eller förmildrande omständigheter av betydelse för att bedöma överträdelsen.TPF15FPT Av motiven till den ursprungliga lydelsen av konkurrenslagenTPF16FPT framgår att avgörande för en överträdelses allvar är omfattningen av de skadliga effekterna på konkurrensen. Det kan därvid vara fråga om att bedöma såväl den på prishöjande effekten av ett visst handlande som mer direkta ekonomiska skador som åsamkas andra företag. Ytterligare omständigheter av vikt är den allmänna marknadsbilden, ekonomiskt utbyte, betydelsen av den vara eller tjänst som konkurrensbegränsningen avser och företagens mark- nadsandelar. När ett förbjudet förfarande är resultatet av mark- 10TP PT 17 kap. 3 § , jfr prop. 1992/93:56 s 93 11TP PT 13 kap. 3 § , jfr a st 12TP PT 27 § konkurrenslagen 13TP PT Prop. 1992/93:56 s 93 14TP PT A st 15TP PT 28 § konkurrenslagen 16TP PT Av konkurrenslagens ursprungliga lydelse framgick endast att vid fastställande av konkurrensskadeavgiftens storlek skulle särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen var och hur länge den hade pågått. I ringa fall skulle ingen avgift påföras. Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek nadsmakt hos företag med dominerande ställning är det särskilt befogat att konkurrensskadeavgiften får en ingripande karaktär.TPF17FPT Även frågan om överträdelsen har skett uppsåtligen eller av oakt- samhet har betydelse liksom om företaget tidigare gjort sig skyldigt till andra eller liknande överträdelser. Av nämnda motiv framgår vidare att även andra omständigheter än överträdelsens allvar och hur länge den har pågått kan beaktas när konkurrensskadeavgiftens storlek bestäms. I mildrande rikt- ning bör kunna beaktas att företaget snabbt upphör med överträ- delsen sedan den påtalats av , att företaget samarbetar väl med verket under utredningen, att företaget befinner sig i en svår ekonomisk situation, att företagets medver- kan i överträdelsen är en följd av påtryckningar från andra företag, att företagets medverkan i överträdelsen varit begränsad samt att företaget har ålagts att betala skadestånd med anledning av överträ- delsen.TPF18FPT Vissa av de omständigheter som enligt motiven skall beaktas när konkurrensskadeavgiften bestäms framgår direkt av konkurrenslagen. Exempelvis har bestämmelsen om vilka omstän- digheter hänförliga till överträdelsen som skall beaktas vid bestämmande av avgiftens storlek kompletterats med en regel av innebörd att omständigheter hänförliga till företaget kan inverka på konkurrensskadeavgiftens storlek. I lagen är uppdelningen mellan dessa omständigheter klarare . Av konkurrenslagen framgår således att konkurrensskadeavgiften får sättas ned, om företaget i väsentlig mån har underlättat utredningen av den egna eller andras medverkan i överträdelse av konkurrensreglerna, eller om det föreligger andra särskilda skäl som hänför sig till företa- get.TPF19FPT Vidare har i lagen införts bestämmelser om att avgiften i vissa fall får efterges. Som en försvårande omständighet anges numera uttryckligen i lagen att företaget har överträtt förbuds- bestämmelserna i konkurrenslagen eller i EG-fördraget.TPF20FPT 17TP PT Prop. 1992/93:56 s 93 18TP PT A st och prop. 2001/02:167 s 99 19TP PT 28 a § första stycket konkurrenslagen 20TP PT 28 a § tredje stycket konkurrenslagen Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek 13.2.3Eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgiften infördes i konkurrenslagen bestämmelser om eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgiften.TPF21FPT Regleringen innebär att, om ett företag samarbetar med Konkur- rensverket, avgiften i vissa fall kan efterges eller sättas ned. Syftet med bestämmelserna är framför allt att främja avslöjandet av och bekämpandet av karteller.TPF22FPT Bestämmelserna om eftergift och nedsättning tar inte sikte på den situationen att en enskild befattningshavare vid ett företag eller någon annan anmäler att ett företag är inblandat i en överträdelse av konkurrensreglerna. För att bestämmelserna skall tillämpas krävs att det är företaget som genom ställföreträdare eller ombud anmäler överträdelsen till . har gett ut ett allmänt råd för eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgiften.TPF23FPT Rådet omfattar enbart eftergift och nedsättning i fråga om överträdelser av förbudet i 6 § konkurrenslagen eller artikel 81 i EG-fördraget avseende samarbe- ten mellan konkurrerande företag. I rådet redogör verket för sin tolkning av bestämmelserna om eftergift och nedsättning samt på vilket sätt hanterar dessa frågor. Liksom tidigare är tanken att rådet skall komplettera konkurrenslagens bestämmel- har att, inom de gränser som bestämmelserna i konkurrenslagen om eftergift av konkurrensskadeavgiften drar 21TP PT 28 a-c §§ konkurrenslagen 22TP PT Prop. 2001/02:167 s 38. Av motiven framgår att den grundläggande tanken med bestämmelserna om eftergift av konkurrensskadeavgiften är att en medlem i en kartell skall lockas att avslöja denna genom att avslöjandet för med sig den fördelen att företaget slipper den sanktion som deltagandet i kartellen annars skulle ha medfört. Att program för befrielse från sanktioner kan motverka att karteller bildas är en följd av den upptäcktsrisk som programmet medför. Resonemanget går ut på att intresset av att bilda karteller minskar, om risken ökar för att kartellen avslöjas. Det förutsätter dock att avslöjandet regelmässigt också leder till lagföring och kännbara sanktioner. Den preventiva effekten är alltså inte en självständig verkan av programmet. I stället beror den av hur effektivt programmet medverkar till att karteller avslöjas och lagförs. betonar regeringen att regler om befrielse från sanktioner m.m. i sig kan motverka den preventiva effekten av sanktionerna. Om befrielsen leder till att alla deltagare i kartellen kommer lindrigt undan, avhåller sanktionshotet inte från att bilda karteller. För kartellen som helhet får programmet därför inte ge stora lättnader. 23TP PT allmänna råd (KKVFS 2006:1). Rådet tillämpas från och ersätter allmänna råd (KKVFS 2002:1) om nedsättning och eftergift av konkurrensskadeavgift enligt 28 a och 28 b §§ konkurrenslagen i kartellärenden. 24TP PT Jfr prop. 2001/02:167 s 38 Bestämmelser om konkurrensskadeavgiftens storlek upp, bedöma när verket skall underlåta att föra talan om avgift.TPF25FPT Om ett företag anser att verket borde ha befriat företaget från konkurrensskadeavgift eller satt ned avgiften ytterligare, kan före- taget argumentera för detta i domstol.TPF26FPT Av konkurrenslagenTPF27FPT följer att konkurrensskadeavgiften får efter- ges beträffande ett företag som har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag, om företaget anmäler överträdelsen till innan verket har fått tillräckligt underlag för att ingripa mot överträdelsenTPF28FPT och något annat företag som deltagit i överträdelsen inte har gjort anmälan tidigare,