sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Av stort värde för kommitténs arbete har också varit den information om förhållandena på dagspressmarknaden som kommittén fått del av från personer verksamma inom bl.a. tid- nings- och distributionsbranschen, lärosäten och andra statliga myndigheter. I det följande ges en översiktig beskrivning av kom- mitténs arbete. 2004 höll sitt första sammanträde . Totalt har kommittén sammanträtt 14 gånger. Kommitténs första tre sammanträden ägnades huvudsakligen åt den särskilda analysen avseende det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar . Resultatet av kom- mitténs arbete i denna del presenterades genom kommitténs del- betänkande SOU 2005:13 Lördagsdistribution av dagstidningar, som överlämnades till regeringen . Kommittén har genomfört en kartläggning av det statligt enga- gemanget på dagspressmarknaderna i övriga EU-länder, , , och . Kommittén har därvid erhållit värdefull hjälp från de svenska ambassaderna i nyssnämnda länder. Resultatet av kartläggningen återfinns i kapitel 2. genomförde kommittén tre större enkät- undersökningar. Syftet med undersökningarna var att klarlägga hur olika aktörer på dagspressmarknaden och andra intressenter upp- fattar gällande regelverk för driftsstöd. Den ena enkätundersök- ningen inriktades på regelverket i förhållande till rådande mark- nadsvillkor på dagspressmarknaden. Resultatet av denna undersök- ning redovisas i avsnitt 3.3. Den andra undersökningen tog sikte på regelverket i förhållande till behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. En redovisning av de svar som inkom på den undersökningen återfinns i avsnitt 6.3.4. Den tredje undersökningen tog sikte på regelverket i förhållande till elektroniskt distribuerade dagstidningar. Svaren på sistnämnda undersökning redovisas i avsnitt 7.5.1. Kommittén har anlitat tre externa experter för att utföra kart- läggningar omfattande utvecklingen av svensk dagspress , de samarbeten och sammanslagningar som förekommit på dagstidningsområdet samt distribu- tionssituationen för dagspressen. Experterna har arbetat själv- ständigt och de har redovisat resultaten av sina arbeten genom rapporter till kommittén. Rapporterna är bilagda betänkandet, se bilagorna 6–8. Vid kommitténs sammanträde diskuterade kom- mittén behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. Till sammanträdet hade kommittén bjudit in personer med erfarenheter på det aktuella området. De personer som var närvarande vid sammanträdet fram- går av bilaga 9. Kommitténs sammanträde ägnades åt de delar av uppdraget som omfattar utvecklingen på dagspress- marknaden, betydelsen av de olika stödformerna på presstöds- området samt de samarbeten och sammanslagningar som förekom- mit på dagspressmarknaden. tionen för dagspressen. Vid sammanträdet närvarade de personer som framgår av bilaga 10. Kommitténs sammanträde ägnades huvudsakligen åt den del av uppdraget som rör möjlig- heterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd. Även till detta sammanträde bjöd kommittén in personer med erfarenheter på det aktuella området. De personer som närvarande vid sistnämnda sammanträde framgår av bilaga 11. Kommittén gjorde i anslutning till sammanträdet ett studiebesök hos tidningarna och . Studiebesöket genomfördes som ett led i kommitténs arbete med att studera och analysera samarbeten mellan och sammanslagningar av tidningsföretag på tvåtidningsorter. Vid studiebesöket träffade kommittén representanter från MittMedia Förvaltnings AB:s koncernledning. Härutöver träffade kommittén representanter från respektive tidnings ledningsgrupp och fackklubb samt andra per- soner verksamma på tidningarna. Kommitténs ordförande och sekreterare har under kommitténs arbete sammanträffat och haft kontakter med ett flertal företrädare på bl.a. dagspress-, tryckeri- och distributionsmarknaden. Ord- föranden och sekreteraren har även besökt dagstidningarna på och i samband därmed sammanträffat med dessas tid- ningsledningar och personalrepresentanter samt representanter för och . Under kommitténs arbete har olika intressenter på eget initiativ inkommit med skriftliga synpunkter på frågor som berört kom- mitténs arbete. Dessa handlingar återfinns i kommitténs diarium. 2Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Kommittén har gjort en kartläggning av det statliga engagemanget på dagspressmarknaderna i övriga EU-länder samt , , och . Kommittén har därvid erhållit hjälp av de svenska ambassaderna i de olika länderna. Ambassaderna har själv- ständigt ombesörjt inhämtandet av uppgifter samt gjort egna sammanställningar som de vidarebefordrat till kommittén. Upp- gifterna i detta avsnitt utgör en sammanställning av de uppgifter som kommittén fått från ambassaderna. 2.1.1Länder med inget eller endast indirekt stöd På är försäljningen av dagspress befriad från mervärdes- skatt. I övrigt finns det varken direkta eller indirekta stöd på dags- pressmarknaden. Tidningsföretagen i uppbär inget direkt statligt stöd. Där- emot erhåller dagspressen ett indirekt stöd i form av en fem- procentig reducering av mervärdesskatten, som annars generellt ligger på . För att ett dagstidningsföretag skall erhålla den reducerade skattesatsen krävs att företaget är registrerat och betalar skatt i . Vid sidan av dagspressen finns det ett begränsat statligt stöd till vecko- och månadstidningar inom om- rådena vetenskap, kultur och utbildning. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder I är det statliga engagemanget för den engelskspråkiga dags- pressmarknaden nära nog obefintligt och det finns varken direkta eller indirekta stöd till dagspressen. Premiärministerns pressavdel- ning har uppgett att ett statligt engagemang på dagspressmark- naden skulle ses som ett intrång i press- och informationsfriheten. Någon förändring av presspolitiken kan därför inte skönjas . Beträffande den iriskspråkiga dagspressen fördelar Foras na Gaeilge ett visst stöd. Foras na Gaeilge har som huvud- uppgift att främja det iriska språket och gav stöd till en dagstidning, tre tidskrifter och en månadstidning på Internet. Där- till fick även den nordirländska iriskspråkiga dagstidningen och tidskriften tUltach stöd av Foras na Gaeilge. Slutligen erhåller Metro Eireann, en tidning som riktar sig till invandrare i , ett statligt stöd på , som fördelas av Reception and Inte- gration Agency inom . I finns inget statligt ekonomiskt engagemang på dags- pressmarknaden. Den enda tidning som får statligt stöd är som motsvarar Post- och . saknar statligt engagemang på dagspressmarknaden. Den oberoende men statliga () stödjer dock medieprojekt genom viss delfinansiering. Härvid prioriteras projekt som främst är inriktade på folkbildning och kulturfräm- jande. gavs stöd till 84 projekt och stödet uppgick sam- manlagt till (cirka 6,7 mnkr). Initiativtagare till projekten kan vara privatpersoner, institutioner eller företag. Pro- jekten behöver inte ha anknytning till dagspressmarknaden utan kan vara knutna till andra medieslag. har ansök- ningar för webbaserade projekt ökat, men MSF har ingen uttalad ambition att specifikt stödja nystartade publikationer. Snarare brukar det vara lättare för projekt som varit verksamma att få ekonomiskt stöd. Dessa anses ofta vara mer trovärdiga och har Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder redan visat sin potential, vilket underlättar för MSF i sin bedöm- ning av ett projekts långsiktiga värde. På erhåller dagspressföretagen en reduktion av mervärdes- skatten . I övrigt finns det varken direkta eller indirekta stöd på dagspressmarknaden. Dagspressföretagen i saknar helt direkta stöd från staten, men de har ett indirekt stöd i form av reducerad mervärdesskatt. Tidningsägarna i efterfrågar inte något statligt stöd och frågan om statligt engagemang på dagspressmarknaden existerar inte i . Tidningsutgivning i är också lönsam. 1989 etablerade sig utländska medieaktörer på den polska dagstidningsmarknaden och ägs regional- och lokal- press till av utländska företag, huvudsakligen från och . Den främsta affärstidningen, Puls Biznesu, ägs till av svenska intressen, . I finns det inte generella statliga stöd till dagstidnings- företagen. Det slovakiska kulturministeriet ger dock visst stöd till dagstidningar som riktar sig till nationella minoriteter. Stödet för- delas i enlighet med minoritetens storlek, men stödet uppgår till ett mycket ringa belopp. saknar statligt stöd till dagstidningsföretagen. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder I erhåller dagstidningsföretagen ett indirekt statligt stöd i form av att försäljningen av dagstidningar är befriad från mervärdesskatt. I övrigt saknar statligt stöd till dagstidningsföretagen. I finns det inget generellt statligt stöd till dagstidnings- företagen. Ekonomiskt stöd ges däremot till veckotidningar och månadstidskrifter inom områdena kultur och vetenskap samt till elektroniskt distribuerad press. Härutöver ger staten stöd till dagstidningar som riktar sig till minoriteter. Detta stöd uppgår till och det fördelas till dagstidningar som vänder sig till de s.k. tradi- tjeckiska minoriteterna, dvs. de romska, polska, slovakiska, tyska, ryska, ukrainska, ungerska och grekiska minoriteterna. På kulturministeriet ser man det som problematiskt att den tjeckiska dagspressmarknaden är relativt liten och att mindre seriös journa- listik alltmer börjat genomsyra den. Detta kan eventuellt tala för ett behov av ökat statligt engagemang . saknar direkta stöd till dagspressen, men dagstidnings- företagen erhåller indirekt stöd genom att tidningar åtnjuter en lägre mervärdesskatt (jämfört med den vanligen före- kommande skattesatsen på ). Uppfattningen i är att ett direkt statligt stöd till dagstidningsföretag eventuellt skulle strida mot den tyska grundlagen och konkurrenslagstift- ningen. Den tyska dagspressen har betydande ekonomiska problem, men situationen skiljer sig i flera avseenden från den svenska. I konkurrerar tio olika dagstidningar, och både journalister och tid- ningsekonomer anser att tidningsmarknaden i inte kan bära samtliga dessa tidningar. I ett antal andra regioner i har en enda dagstidning en oerhört dominerande ställning. I dessa regioner är konkurrenssituationen ytterst ojämn. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Alla dagstidningar i är internt finansierade, det vill säga att varje tidning betalar sina egna kostnader utan hjälp från statliga subventioner. Dagstidningarnas verksamhet finansieras till 75 pro- cent av annonsintäkter och försäljningen av annonsutrymmet utgör därmed själva stommen i dagstidningens ekonomi. Övriga 25 pro- cent finansieras av intäkter från prenumerationer och försäljning av lösnummer. Omfattningen av försäljningen av annonsutrymme inom dagspressen uppgick till , vilket utgjorde av de totala utgifterna för all annonse- ring i . I ges dagspressen inga direkta statliga subventioner som t.ex. drifts- eller distributionsstöd. Inom dagspressen finns ett stort motstånd mot statliga subventioner och avsaknaden av subven- tioner anses garantera en fri press. har antalet dagstidningar försiktigt minskat, från 1 772 dagstidningar till 1 456 stycken . Trots konsolide- ringen med allt färre och större upplagor består av all dagstidningspress av upplagor med mindre än 50 000 exem- plar. har det även skett en kraftig minskning av antalet kvällstidningar, från 1 450 stycken till 680 stycken . När det däremot gäller dagstidningar med större upplagor har utvecklingen gått åt andra hållet. har dagstidningar med upplagor över 50 000 exemplar tvärtom ökat i antal, från 201 dagstidningar till 217 stycken . har antalet morgontidningar mer än fördubblats (från 322 stycken till 787 stycken ), och säljs över 54 miljoner dagstidningar som läses av i genomsnitt 2,3 läsare per exemplar. har antalet söndagstidningar ökat (från 549 till 917 stycken), med en försäljning på över 58 miljoner tidningsexemplar och med i genomsnitt 2,4 läsare per exemplar. I de flesta städer i finns det endast en dagstidningsutgivare. I fler än 170 städer i producerar en utgivare ensam både en morgontidning och en kvällstidning, och färre än 30 städer i har konkurrerande dagstidningar. Försäljningen av dagstidningar i storstäderna har minskat . Detta beror på att den amerikanska befolkningen flyttat ut från städer till förorter och på en ökad kon- kurrens från framför allt tv, men även från Internet. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder är särskilt tydlig bland den yngre generationen. Marknadsföränd- ringar har bidragit till att en del tidningar har fått läggas ner, medan andra har blivit uppköpta av tidningskedjor som till exempel eller . Inför ökad konkurrens på dagspressmarknaden har dagstidningar köpt upp andra tidningar och på så sätt har stora tidningskedjor vuxit fram. Den ökade konsolideringen inom mediebranschen, med dagstidningar som också äger radio- och tv-stationer, har lett till att marknaden nu domineras av ett fåtal vertikal- och horisontal- integrerade mediebolag. De största ägarna av dagstidningar i är medieföretag som t.ex. , , Belo, Cox och , som sammanräknat publi- cerar över 200 dagstidningar i . Ett resultat av konsolideringen är att färre dagstidningar når ut till färre läsare, med minskande upplagor och ett färre antal abonnenter. Utvecklingen har skapat en oro för att små lokaltidningar skall slås ut. Trots konsoli- deringen har en övervägande del av städer med över 10 000 invånare tillgång till en egen dagstidning och en storstadstidning. Trots ökad konkurrens från huvudsakligen tv, men även från Internet, utgör dagstidningar den dominerande nyhetskällan för majoriteten av konsumenterna i . Dessutom är dagstidningar alltjämt den viktigaste förmedlaren av politiska budskap. Med utveckling mot en alltmer konsoliderad mediemarknad har den teknologiska utvecklingen bidragit till att skapa en paradox inom mediemarknaden. De få vertikal- och horisontalintegrerade medieföretagen påverkas betydligt av teknologier som Internet, på ett sätt som kan bidra till att stärka medborgarens inflytande på mediemarknaden och bidra till att alternativa vinklingar får genom- slag på marknaden. Intresset för dagstidningarnas nyhetsportaler ökar framför allt bland unga och välutbildade. Konsolidering inom mediemarknaden har lett mindre och alter- medier till en marginaliserad existens, och statens bristande engagemang i dagspressen har kritiserats. Kritiken har riktats mot hur staten har utformat sina riktlinjer för ägandet inom medie- sektorn. Kritiker efterfrågar ett ökat engagemang från staten i form av olika stöd. Nuvarande regler för tv-, och radiostationers möjligheter att samäga dagstidningar infördes av (). De förbjöd statens utdelning av tv-licens till den part som direkt eller indirekt äger, driver eller kontrollerar en dagstidning inom samma marknad. Detta förbud infördes för att Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder FCC ville förhindra den monopolsituation som de ansåg skulle uppstå då ett bolag samäger två olika medier inom en och samma marknad. () arbetar för att FCC skall lätta på reglerna för att dessa skall överensstämma med de mer avreglerade förhållandena som gäller för samägandet av radio- och tv-stationer. lagstiftades det om skattelättnader för amerikanska tillverkare, och till denna kategori hör även dagstidningar. Från är tillverkare tillåtna att göra ett avdrag på nio pro- cent av sin produktion. Detta betyder att företagsskatten minskar ; från nuvarande till . Avdragen kan göras först , och det är ännu inte fast- ställt hur t.ex. dagstidningar skall beräkna värdet av sin produktion. Beskattningen av dagstidningarnas annonsintäkter är en kontro- versiell fråga i . beskattas dagstidningar varken på federal eller delstatlig nivå, med undantag av , och . I har beskattningen inneburit ytterligare en cent i skatt per tidningsexemplar. I är beskattningen av dagstid- ningarnas annonsintäkter ingen ny idé, utan har tidigare införts i , och för att senare upphävas. Förslag på liknande skatter har diskuterats i 40 olika stater och samtliga har nedröstats. Utöver att annonspriserna inför en liknande beskatt- ning har höjts, visar studier av att beskattningen leder till ett minskat antal lokalanställ- ningar samt lägre inkomster per capita. Den tidigare trenden med vikande annonsintäkter inom dags- pressen slog hårt mot tidningarna, med en allt tuffare konkurrens- situation som nya läsvanor skapades på Internet. Detta har dock inte endast inneburit nackdelar för dagstidningarna. Annonseringen i papperstidningarna minskade som dags- tidningarnas intäkter för annonseringen på Internet fortsätter att öka. Fram var det förbjudet för staten att ge lån till dags- tidningar. Förbudet baserades på den tidigare uppfattningen att dagstidningar var osäkra investeringsobjekt. Staten ger nu garantier till privata låneinstitut via U.S. (), för att underlätta småföretagares möjligheter till affärs- utveckling. Lånegarantier från SBA ges genom ett s.k. Guaranteed Loans Program och de är riktade mot alla typer av småföretagare. Krite- rierna för att uppfylla villkoren är utformade så att de flesta små- Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder företagare kan uppfylla villkoren och därmed ansöka om denna garanti. Ofta refereras SBA som långivaren av sista instans, då småföretagare, som inte lyckats få lån via andra långivare, kan kvalificera sig för SBA:s lånegaranti. Majoriteten av lånen garan- teras av SBA men tillhandahålls huvudsakligen av kommersiella banker. Således finns det tre parter inblandade i denna stödverk- samhet. En nedläggningshotad dagstidning kan ingå en överenskommelse om samarbete med en annan dagstidning på samma ort. Med The Newspaper Preservation Act lagstiftades om detta sam- arbete, Newspaper Joint Operation Agreements, vars syfte är att bevara mångfalden i nyhetsförmedlingen på marknader som inte längre ger utrymme för två konkurrerande dagstidningar. Överens- kommelsen innebär att varje tidning behåller ett självständigt redaktionsarbete, medan all övrig verksamhet görs i samarbete. Sedan lagen infördes har tolv överenskommelser med olika giltig- hetstid inletts och samarbetena pågår alltjämt. Samarbete har inletts mellan tidningar i , , , Cin- cinnati, , , Fort , , , , och . Med initiativet We the People har den federala organisationen for the Humanities (NEH) och Kongress- subventionerat sex olika institutioner med 1, . Detta är en del av statens National Digital Newspaper Program (NDNP), vars syfte är att samla historiska dagstidningar i en databas och sedan göra dem tillgängliga för allmänheten via Internet. Målet med NDNP är att digitalisera 20 miljoner sidor av historiska dagstidningar i . I , , , , och kommer tvåårsprojekt att leda till att över 100 000 sidor av respektive stats mest betydelsefulla dags- tidning (1910) nu digitaliseras. Dessa dagstidningar kommer att göras tillgängliga för allmänheten via Kongressbibliotekets webbsida . NDNP är också avsett att stödja digitaliseringen av dagstidningar från perioden 1922, och detta sker i samband med den mikro- filmning som redan har påbörjats i samtliga 50 stater (inkl. , och ). Denna satsning har initierats med hjälp av U.S. Newspaper Program (USNP) som snart är färdigt att lanseras inom samtliga femtio stater. Målet med USNP är att katalogisera och mikrofilma dagstidningar publicerade i och framåt. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Dagspressens företrädare menar att () och dess 20-faktortest, som används för att fastställa frilans- status för journalister, motarbetar småföretagare inom dagspress- marknaden. arbetar för att få kongressen att upphäva även denna standard och ersätta den med ett för små- företagare enklare regelverk. Avseende tidningsdistributionen har NAA i ett specifikt fall försökt påvisa hur dagstidningarna av tradition använder sig av oberoende distributörer i sin verksamhet, och att de aktuella distributörerna inte ska tillskrivas status som anställda av dagstidningarna. 2.1.2Länder med både direkt och indirekt stöd När blev en federal stat överfördes kulturfrågorna till de regionala gemenskaperna. Den regionala nivån har mycket vitt- gående befogenheter och självständighet och det direkta stödet hanteras av de regionala gemenskaperna. Ansvaret för det indirekta stödet ligger emellertid kvar på federal nivå. De flamländska, franskspråkiga och tyskspråkiga gemenskaperna har olika system för fördelning av det direkta stödet. Den flamländska gemenskapen undertecknade ett avtal med skrivna massmedier om villkoren för ett direkt presstöd. Av- talet är treårigt med möjlighet att förlängas två gånger med i taget till totalt . som det första avtalet gällde betalades ut för att finansiera multimedia- projekt. slöts ett nytt avtal som omfattar i direkt stöd. Det nya avtalet syftar till att förbättra den redaktionella kvaliteten. Bidragen betalas ut till skrivna massmedier för projekt med syfte att höja personalens kompetensnivå. Utöver detta finns ett årligt bidrag på för att öka tidningsläsningen i skolorna. Den franskspråkiga gemenskapen tecknade ett avtal med tidnings- utgivarna och tv-kanalerna . Avtalet innehåller ett indexerat schablonbidrag som betalas ut till den skrivna dagspressen. uppgick beloppet till och det räknas upp fram . Av beloppet finansieras drygt hälften av intäkter från tv-reklam som varje tv- kanal betalat in till en fond. Resterande del utgörs av regionala Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Bidragen från tv-kanalerna minskas successivt och det kommer att försvinna . När bidragen från tv- kanalerna trappas ner ersätts de av regionala bidrag. Stödet riktas till papperstidningar på franska med minst 200 nummer . Tidningarna skall innehålla minst 16 redaktionella sidor med ny- heter, analyser och kommentarer på områdena politik, ekonomi, sociala frågor, sport, vetenskap och kultur samt spegla utvecklingen på nationell, internationell, gemenskaps- och regional nivå. Stödet skall användas till rekrytering av yrkesutbildade journalister till heltidstjänster (), tidningar med låga annonsintäkter (), nyetableringsbidrag (), utvecklande av program för att skapa incitament för tidningsläsande () samt anpassning till teknisk utveckling (). För att stimulera tidningsläsning finns dessutom ett årligt stöd på för skolor att abonnera på dagstidningar, att finan- siera journalistbesök och att på andra sätt uppmärksamma hög- stadie- och gymnasielever på dagspressens roll. Den tyskspråkiga gemenskapen lämnar ett direkt stöd på till den enda tyskspråkiga dagstidningen i . Det indirekta presstödet utgörs av befrielse av mervärdesskatt på tidningsförsäljning, förmånligt porto för distribution av dagstid- ningar samt förmånliga telefonabonnemang för tidningsföretagen. Den normala mervärdesskatten i är och den reducerade skattesatsen är . För försäljning av dags- tidningar utgår ingen mervärdesskatt. Enligt ett avtal mellan belgiska postverket och staten är postverket ensam distributör av dagstidningar och portot för tidningar och tidskrifter ligger under självkostnadspriset. Att det finns ett speciellt porto för dagstid- ningar motiveras av ett allmänintresse. Förutsättningen för att få förmånen av det lägre portot är att publikationen innehåller redaktionellt material. Det delprivatiserade statliga tele- fonbolaget har speciellt förmånliga tele- fontaxor för dagstidningar, politiska veckotidningar och nyhets- byråer. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder För att främja mångfald och utbredning av dagstidningar finns det flera statliga ekonomiska särordningar för dagspressen i . De statliga direkta och indirekta stöden uppgår till ett samlat värde på . Av beloppet uppgår befrielsen av mervärdesskatt till , portostödet till och förändringsstödet till cirka 15 mil- joner DKK.