sou · GUB314d3 · 2007-01-01 00:00:00 — Eftersom begreppen sedvana och tradition har en svag ställning i den moderna svenska rättskulturen saknar vi, med den internatio- nella jämförelsen som bakgrund, en djupare analys om olika former av rättigheter som skulle kunna uppstå genom utnyttjande av markområden, intensivt såväl som extensivt.2 En sådan analys skulle ha kunnat påverka slutsatserna rörande såväl det som i betänkandet benämnts den yttre som den inre gränsen, dock framförallt rätten till mark- och vattenområden innanför den inre gränsen. Vi menar således att ett resonemang om olika former av bruks- och ägande- rättsbegrepp borde ha utvecklats innan några slutsatser om ägande- och brukanderättsformer kunnat dras. Den internationella jäm- förelsen i kapitel 13 utgör därför en viktig och betydelsefull del för utredningsuppdraget i sin helhet som bättre hade kunnat tillvaratas inom ramen för uppdraget. Det hade bland annat varit önskvärt att tydligare ha uppmärksammats att det i andra rättskulturer finns andra former av bruksrättigheter, och även olika former av delad äganderätt3, än de i svensk rättstradition samt vilken betydelse detta skulle kunna ha för synen på rätten till vinterbeten och självbestämmandet över mark som traditionellt bebos och innehas av samerna. Som exempel kunde en ytterligare fördjupad belysning av det norska begreppet alder tids bruk med en diskussion om bevisbördans fördelning mellan samer och skogsägare i förhållande till den svenska rättsfiguren urminnes hävd i den nuvarande ren- näringslagen ha gjorts. Slutsatserna i avsnittet 12 Den inre gränsen rörande avgränsning av mark som bör avskiljas och tilläggas samerna som självständigt ägda fastigheter vilar således på för lös grund. Det gäller inte enbart frågan om vilken rätt som skall anses föreligga, om fastigheter i 1Även om det i sammanhanget endast sällan torde ha avgörande betydelse vill vi påpeka att vi inte delar uppfattningen att en etablerad rätt kan brytas genom passivitet i utnyttjandet. En sådan rätt kan enligt vår uppfattning endast brytas genom att en ny rätt har etablerats också den genom hävd, en rätt som alltså tagit över den tidigare etablerade. En förutsättning för ett sådant brytande är att det är fråga om urminnes hävd etablerad , eftersom det då inte är fråga om renbetesrätt. 2Det ligger förvisso inte inom ramen för utredarens uppgifter att framlägga rättspolitiskt grundade förslag men vi anser det vara viktigt att påvisa de rättsliga problem som döljer sig bakom den traditionella analys utredningen gjort. 3Även i finns en form av delad äganderätt genom att äganderätten till vatten och rätten till fiske inom samma vattenområde kan ingå olika fastigheter. dagens bemärkelse skall bildas eller inte, utan även frågan om hur de områden som anses innehas med en självständig brukande- eller äganderätt skall avgränsas. I betänkandet ges i avsnitt 14 ett förslag till medling vid konflikt om renskötselrätt. Att lämna ett sådant förslag ingick inte i kom- missionens uppgift. Vi delar dock uppfattningen att det finns ett behov av ett särskilt organ för att lösa uppkomna konflikter , även om kommissionens arbete förhoppningsvis kan leda till en minskning av antalet konflikter. Enligt vår mening bör dock ett tvistelösningsorgan utformas på ett annat sätt än som föreslagits. Vi menar att ett tvistelösningsorgan bör vara antingen en för- valtningsmyndighet eller en specialdomstol som har såväl en med- lande som beslutande, alternativt dömande, uppgift. Tvistelös- ningsorganet bör som föreslagits ha en självständig utredningsplikt, dvs. inte grunda sina slutsatser enbart på vad parterna anför. Detta för att inte parternas skicklighet i att föra sin talan eller ekono- miska förutsättningar att anlita sakkunnig hjälp skall ha avgörande betydelse för bedömningen. Det finns flera skäl till att tvistelös- ningsorganet bör ha en beslutanderätt. Ett skäl är att överenskom- melser som uppnås bör kunna direkt ges ett sakrättsligt skydd för att undvika nya tvister i samma fråga vid senare tillfällen. Ett annat skäl är att, när enighet inte uppnås, den förutsättningslösa utred- ning som gjorts till följd av utredningsplikten direkt kan tas tillvara tillsammans med parternas yrkande och läggas till grund för beslut. På så sätt effektiviseras förfarandet och kostnaderna minskas till nytta för såväl de inblandade parterna som för samhället. Tvistelös- ningsorganet skulle också kunna ges befogenhet att besluta om såväl utökning som minskning av renbetesrätten och i samband därmed besluta om ersättningar mellan de berörda parterna. Förfa- randet att vid förvaltningsmyndighet handlägga frågor, såväl vid samförstånd som när sådant inte föreligger, förekommer bland annat vid lantmäteriförrättningar. Det är således inte någon nyhet i svensk rättstradition. Att ge domstolar en självständig utrednings- plikt av denna karaktär innebär vissa förändringar i förhållande till ett traditionellt tvistelösningsförfarande, men det bör inte hindra att så bör kunna ske. Enligt vår mening är det inte en väsentlig fråga om tvistelösningsorganet är en förvaltningsmyndighet eller en domstol utan att såväl utredningsplikt föreligger som att sam- förståndslösningar eftersträvas och kan ges sakrättslig verkan samt att organet kan fatta beslut vid tvist. Arkiv på (RA): Direktionen för ecklesiastikverks arkiv, Kammar- kollegiets arkiv, Kanslistyrelsens arkiv, Nedre justitierevisionens arkiv, kopiesamling vol. 526, skrivelser till Kungl. Maj:t från konsistorier, landshövdingar i , sammansatta kollegier – 1840, statsrådsprotokoll, konseljakter och skrivelser 1841 – i , , Ecklesiastik- departementets, , , , och Utrikesdeparte- mentets arkiv. Kommittéarkiv (RA): Äldre kommittéer 641. Kommissionen ang. ekonomiska för- fattningar i –1756 inhemska lappfrågans behandling ÄK 39. av gällande lagbestämmelser angå- ende lapparnas rätt till renbete 1895 Skiljedomstolen (Voldgiftsretten) i renbetesfrågan 1909 YK 185b 1909 Utredning 1939 om överarbetning av lapp- utrednings (jfr. YK 1768) betänkande 1907 YK 1766. Sakkunnig för biträde åt i för avhjälpande av missförhållanden i (lapp- utredning) Svenska delegationens för förhandlingar ang. ny ren- beteskonvention 1967 Utredning 1971 med anledning av förslag till ny kon- vention med Utredningar ang. lappförhållanden –1916 (Häri bl.a. de särskilt omnämnda Utredningar angående lappförhållanden inom av C. , H. och E. Berg- ström och Utredningar om lappförhållanden inom och av och C. . Finns även i läns museums arkiv i arkivinstitutionen minne i och för läns del i lappfogdens i arkiv i HLA). Intervjuer och uppteckningar i Dialekt-, ortnamns- och folkminnes- arkivet i () Lappfogdarnas i (ÖLA) samt och Norr- bottens län arkiv (HLA) Lappfogden m.m. enskilda arkiv. Länsstyrelsernas i , (HLA) och Jämt- lands län arkiv (ÖLA), i arkiv 1972- på i arkiv, lapska avdelningen nr 1369, 1394, etno- logiska undersökningarna frågelista 100 Litteratur och tryckta källor G , De mörka bergen. En krönika om de lappländska malmfälten (1966) , Det norrländska avvittringsverket, Svenska lant- mäteriet, del I (1928) S.James och : The Case of Awas Tingni v.Nicaragua: A New Step in International of Indigenous Peoples, , Vol. 19, No. Per , i socken 1700–1850, Kulturkon- frontation i . Sex essäer om mötet mellan samer och svenskar (red. och ), Skrifter från forskningsprogrammet i norr 13 (1998) -Rennomadismen i . avh (1977) -Markanvändning i fem skogssamebyar. Markanvändning – norr. Rapport 3 (1981) Markanvändning, markanvändningsproblem och näringssituation. Ds U 1981: 10 (1981) , silververk (1983) , Revision of Convention No. 81, No. 3, 1987 , forntid – ett historiskt perspektiv, Kungliga Skytteanska samfundets handlingar nr 45 (1995) Beach, in transition (1981) -Allemansrätt och markägarskydd, 2 uppl. -Om fastighetsbesittning och besittningsrubbning. till Hans Thornstedt (1983) -Om kollektiv renskötselrätt. Uppsats i Fastighetsrättsliga Studier till minnet av (2002) -Renskötselrätten i rättssystemet. Uppsats i till (2002) -Samerätt: en översikt (2004) , Kyrkstaden i övre . Skytte- anska samfundets handlingar nr 3 (1964) , The Case of the of : The Awas Tingni Case, or Realizing that a Rights is No Guarantee of effective Imple- mentation, International and Indigenous Peoples (2005) Janric Bromé, (1923) , stifts herdaminne (1923) , Koloniseringen av . Skriftserien Geographica nr 30 (1956) , A in Lapland and with various observations relating to Finmark and its inhabitants (1827) , Om passivitet inom civilrätten (1960) och , Studier i renbeteslagstiftningen (1970). Det svenska samefolkets allmänna landsmöte i . Samer- nas vita bok (1971) , Vinterland – , Oviks- och Myssjöbygden , Om och lapparne, företrädesvis de svenske. studier (1873) , Agrara bebyggelseprocesser. Utvecklingen i Norr- bottens kustland . resa igenom til Åhsele . Anstäld uti månad 1741 (1743) , Legal and Normative Bases for Saami Claims to Land in the Nordic, on Minority and Group Rights 8, 2001 , Rättegång III, 6 uppl. , Tyska resenärer i , Oknytt 1991 , bil 5 Bygdestatistik (1910) , tids bruk: En analyse av teori og retts- praksis (1990) , Underdånig berättelse om en af Öfver- direktören vid landtmäteriet, genom Rikets norra län och verkstäld embetsresa (1851) I. Fellman, Handlingar och uppsatser angående finska och lapparne, del III (1912) , Lapskt silver. , Vägarna i . och , Folkerettslig vurdering av for- slaget till ny Finnmarkslov, Justis- og Politidepartementet (2003) , , (ut- given av ), nr 14 (Örn- sköldsvik 1979) , Om svenska kolonisation till omkring 1750. församlings husförhörslängder 1826–1898 utgivna av , Dovletje. til sörsamisk historie III (Snåsa 1996) , Allmän sakrätt: om det förmögenhetsrättsliga tredje- mansskyddets principer (1973) Jockmock 1749–1775. Ämbetsberättelser, visitations- protokoll och andra berättelser med anknytning till skolmästaren och kyrkoherden . Utgivna av i genom , Vägarna inom . Studier över den trafik- geografiska utvecklingen till våra dagar. Skrifter från universitets geografiska institution nr 16 (1945) , Övergång från nomadism till agrar bosättning i Jokk- mokks socken. Meddelanden från universi- tets geografiska institution, ser. A nr 230 (1968) , Utredning rörande renbetestrakter för lapparna i Jämt- lands och . Stencilerat kommittébetänkande från (1959) , öfwer en resa genom 1758. Med efterskrift och register av och (1978) Inter-American Commission on Human Rights, Third Report on the Human Rights Situation in , 26 Feb. , Record of Proceedings, 76th Session (1989) , Partial revision of the Indi- genous and Tribal Populations Convention 1957 (No. 107), Report VI (2), 75th Session (1988) , Partial revision of the Indi- genous and Tribal Populations Convention 1957 (No. 107), Report IV (2A), 76th Session (1989) for Indigenous Affairs (IWGIA), The Indigenous World 2002–2003 for Indigenous Affairs (IWGIA), The Indigenous World 2004 Jordbruksstatistisk årsbok; Statistiska meddelanden serie J och historia del 1–5 (1954–1990) femårsberättelser 1822–1890 (i serien Bidrag till Offentliga Statistik, BISOS, serie H) , Rennomadismens dilemma. Det rennomadiska samhäl- lets förändring i Tuorpon och Sirkas 1760–1860. , för första året af hans tjenstgöring som missionär i (1831, utgåva ) : Fortsättning af journalen öfver missionsresor i Lapp- marken innefattande åren 1828–1832 ( 1833) , Tiden börjar på nytt. En analys av samernas etnopo- litiska mobilisering i –1950. Kulturens frontlinjer nr 32 (2000) Erklaeringer som private personer har avgitt for lappekommissionen om forholdene i nordre del av Hedmark, i Sör-tröndelag og Nord-tröndelag sör for Stjördalselva- Tevla. Del 1.Transskiberet og bearbeidet av . til sörsamisk historie I (Snåsa 1991). Kommissionens 1889 forhandlingsprotokoller. Transkri- beret og bearbeidet av dens. (Snåsa 1998) , Vägarna inom . Kommunika- tionernas utveckling mot bakgrund av befolkning och näringsliv. , Allmänningsskogarna i – deras betydelse för det enskilda jord- och skogsbruket. , Om prescription enligt lag, 2 uppl. , Knektänkornas land, Den dolda historien (red. R ) (1984) Nicolaii Lundii Descriptio Lapponiae. Utgiven av K. B. i Bidrag till kännedom om de svenska landsmålen och svenskt folkliv XVIII: 5 (1905). Även utgiven i Kungl. Skytte- anska samfundets handlingar nr 27, Berättelser om samerna i (1983) -Uppbörd, utarmning, utveckling; det samiska fångstsamhällets över- gång till rennomadism i Lule . -Lappen är ombytlig, ostadig och obekväm,. Den svenska statens samepolitik i rasismens tidevarv (2002) -Samernas lappskatteland i Norr- och under 300 år , Om renarne och deras lefnadsvanor. Bilaga till Förhandlingare inför skiljedomstolen af 1909 i renbetesfrågan, afdelning 1, svensk inlaga n:r 3 (1909) -De svenska fjällapparna (1947), The nomadism of the Swedish mountain lapps. The siidas and their migratory routes. : Acta lapponica VII (1953) -Skogslapparna i . Nor- diska museet. Acta Lapponica XVIII (1968) , Tvångsförflyttning av samer. museums årsbok 1996 s. 66 ff. -Relationen skogsbruk – renskötsel. Om framväxten av en mark- användningskonflikt. Markanvändning i norr. Rapport 2 (1981) -Relationen skogsbruk – renskötsel. Om skogstillstånd och föränder- lighet i ett harmoniområde och ett konfliktområde. Mark- användning i norr. Rapport 7 (1983) , Urbefolkningsperpektivet i rätts- tvister om landrättigheter, Diedut nr 3 2003 De la Motrayes resor 1711–1725. Urval och översättning av . Anmärkningar av S. och . Wik- lund (1918) , Om lapparnes privilegier. Föreställningar om samiskhet i svensk samepolitik 1883–1997. , Befolkningens fördelning och flyttningar i , En gammal norrbottensbygd. Anteckningar till sockens historia 1–2 (1928) , Relationer i ett samiskt samhälle. En studie av skötes- systemet i socken . -Övre historia under och , Övre historia II (1965) -Samhälle och ekonomi i övre i Övre historia III (1974) O.P. , Nybyggares dagliga leverne (1999) -Odlingsgränsen, Samernas skattefjäll III (1967) Den norska tiden och de första svenska årtion- dena Samernas skattefjäll IV (1964) och , Studier i renbeteslagstiftningen af 1909 handlingar I–VI (1912) af 1913 handlingar I–XVIII ( 1914–1917) Rennäringen i kommunernas planering. Översikt utarbetad av Lant- bruksstyrelsen i samråd med . Statens planverks rapport nr 44:5 Report of the Special Rapporteur on the situation of human rights and fundamental freedoms of indigenous people, mission to 2004 Report of the Special Rapporteur on the situation of human rights and fundamental freedoms of indigenous people, mission to 2004 Resa genom och . En del av berättelse om sin resa genom några svenska landskap för att besöka samerna. Översatt och kommenterad av (1992) , Ett massmedium för folket; studier i de all- männa kungörelsernas funktion samhälle. Samerna i Edsåker, Tidsbilder från Ljustorp. Ljustorps hembygds- förening 2000 Samernas skattefjäll I–IV. Även utgivna i Samernas vita bok 1–4 (1966–1968) Samernas vita bok. utgiven i 30 vol. , Resa genom och eller Gestrikland, Helsingland, , Ångerman- land, Vesterbotten, Jemtland och Herjeådalen (1825) Short Guide to Native Title and Agreement-Making, National Native Title Tribunal, 2003 m.fl., Svensk rennäring (1999) och , stads historia 1621–1921. Del 1–2 (1921) , stads historia 1588–1888 (1922) , Renbetestaxeringar i för bestämning av biologiskt optimala renantal. Stencil från odling i . (Finns bl.a. i lantbruksnämndens i Jämt- lands län arkiv F 14 EA) -Avvittringen i läns lappmarker. (Upp- sala 1983). -Ströängar – ett svenskt exempel på rättssäkerhet (2004) Gränskommissarien relation till 1746– riksdag, utgiven av i Arkiv för norr- ländsk hembygdsforskning 1919 och i Kungl. Skytteanska sam- fundets handlingar nr 27, Berättelser om samerna i (1983) , -Sockenlappar (1981) -Hästslaktare och korgmakare (1999) Svenskt biografiskt lexikon. församlingar genom tiderna (1989) , -Iakttagelser angående renskötseln i Finska och an- gränsande socknar nedanför lappmarksgränsen: gjorda under en studieresa –1911 (1911) -Rapport från resor i amt i och för studier av lapp- och renskötselförhållanden (1912) -Om lapparna i och . Folkmängden och dess förändringar under ett århundrade. Acta Lapponica 12 (1956) -Samerna i och historia, femte delen (1990) -Ur jämtlandssamernas nutidshistoria (2002) och , A Guide to ILO-Convention No. 169 (1996) , Högsta tillåtna renantal, Förvaltningsrättslig tidskrift 2005 nr 3 Avdelningen för kul- turminnesvård och dokumentation. UD:s rapporter om de mänskliga rättigheterna 2004 , Svensk sakrätt II, Fast egendom, 3 uppl. (1951) Waitangi Tribunal Practice Note, Guide to the Practice and Pro- cedure of the Waitangi Tribunal, Waitangi Tribunal October (red.) Möten i gränsland (1997) -Resa genom och Norriges Lappmarker, förrättad -Resa genom Lappmarker i , förrättad 1832 , och renar, 1990. En historisk introduktion till samerna i Ånger- manland och (1986) -Färdmedel för Vattnens rike. Om båtar och transport i det inre av , mera specifikt vattensystem, Oknytt, 2005 , Underdånig berättelse innefattande Ekonomiska och Statistiska Upplysningar om , samlade under Embets- resor 1859 (1860) , , Att hävda sin rätt: synen på jordägandet , speglad i institutet urminnes hävd, Akad. - – lapparnas högkvarter, Tidsspår, Om samisk närvaro i och -Tvångsförflyttning eller dislokation, . museums årsbok 1976–1977 s. Lagar och författningar ingår i Svensk författnings- samling (SFS) och finns för tiden samlade i årsserier, benämnt årstrycket, vid de stora statliga arkiv- och biblioteks- institutionerna (främst KB, bibliotek, RA och lands- arkiven) samt i olika äldre lagsamlingar bland vilka här särskilt använts de av A.L. Bref och författningar (1872), G.R. , Svensk lag- samling (1875), R G Modée, Utdrag utur alleTom VI (1752), E. Poignant, Samlingar af författningar angående de s.k. Lappmarksfriheterna (1872), A A Stiernman, Bref (1753), Alla riksdagars (1733). Regionala författningar ingår, i den mån de är tryckta, i serier av länskungörelser som finns på landsarkiven. protokoll med register. Från ståndsriksdagens tid finns en tämligen obruten tryckt serie för perioden –1866 med register för åren 1809–1866. Tvåkammarriksdagens tid finns i tryckta protokoll och register . Propositioner, motioner, utskottshandlingar, skrivelser m.m. ingår som bilagor. Från tiden finns sentida utgåvor som hunnit olika långt för olika stånd. I denna utrednings notapparat refereras tryckta handlingar som . Följande propositioner och ut- skottsbetänkanden har varit av särskild betydelse för utredningen: Maj:ts proposition till med förslag angående de svenska Lapparnes rätt till renbete i och till lag angående renmärken 1887:36 angående förvärfvande af mark för utvidgning af ren- betesfjellen i 1898:56 med förslag till lag om de svenska lapparnas rätt till renbete i och till ny lag om renmärken 1917:242 angående ströängars utbytande mot annan mark prop. 1921:199 med förslag till lag om ströängars indragande till 1928: 43 med förslag till lag om de svenska lapparnas rätt till renbete i m.m. 1947:96 med förslag till ändrad lydelse av 56§ lagen (nr 309) om de svenska lapparnas rätt till renbete i m.m. 1958:46 med anhållan om yttrande angående vissa av Internationella arbetsorganisationen allmänna konferens 1970:20 del B 2 med förslag till jordabalk prop. 1971:51 med förslag till rennäringslag m.m. 1992/93:32 om samerna och samisk kultur m.m. utlåtande nr 11 angående åtgärder för betryg- gande af skogens framtida bestånd och bevarande af Lapparnes renbetesrätt inom Westerbottens och lappmarker Särskilda utskottets utlåtande nr 1 i anledning af Kongl. Maj:ts till utskottet remitterade nådiga proposition med förslag till lag angående de svenska lapparnes rätt till renbete i samt lag angående renmärken utlåtande nr 66 i anledning af Kongl. proposition med förslag till lag om de svenska lapparnes rätt till renbete i och till lag om renmärken samt i anledning af i ämnet väckta motioner Första kammarens tillfälliga utskotts utlåtande nr 9 i anled- ning af väckt motion om skrifvelse till Kungl. Maj:t angående den nomadiserande lappbefolkningens vidmakthållande m.m. Andra kammarens fjärde tillfälliga utskotts utlåtande nr 2 om dito 1991/92: UU 7. betänkande över : s konven- tion om ursprungsbefolkningar 1994/95: KU 37. utlåtande om m.m. (kapitel 9 behandlar konvention nr 169 om ursprungs- folk och stamfolk i självstyrande länder) Betänkande angående skogsförhållandena i (1870) Förslag till Förordning angående de svenska Lapparne och de bo- faste i samt till Förordning angående renmärken afgifna af den dertill utaf Kongl. Maj:t förordnade komité (1883). Bihang till protokoll 1886 2. saml. 2. avd. 1 band. Förslag till lag om de svenska lapparnes rätt till renbete i samt till lag om renmärken afgifna af den dertill utaf Kongl. Maj:t förordnade kommitté. (1896). Bihang till protokoll 1898. 2. saml. 2. avd. 1 band. Lagberedningens förslag till jordabalk 1909 del II SOU 1923:51 Förslag angående lapparnas renskötsel m.m. SOU 1924: 59 Fattigvården bland lapparna SOU 1927:25 Förslag angående de svenska lapparnas renbete i SOU 1936:23 Betänkande angående åtgärder för avhjälpande av de inom vissa delar av läns yppade miss- förhållanden samt rörande de kostnader som därav kunde föran- SOU 1960:25 II Lagberedningens förslag till jordabalk m.m. SOU 1966:12 Renbetesmarkerna. Betänkande avgivet av Renbetes- markutredningen. SOU 1968:16 Rennäringen i SOU: 1983:67 Rennäringens ekonomi SOU 1989:41 Samerätt och sameting SOU 1990:38 Översyn av naturvårdslagen m.m. Svensk-norska renbeteskommissionen av 1964. Betänkande avgivet 1967. Svensk-norska renbeteskommissionen 1997. NOU 1997:5 Urfolks landrettigheter etter folkerett og utenlandsk rett NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur nr 53 (2002–2003) Om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturresurser i Finnmark fylke (Finnmarksloven) nr 102 (1989–90) Om den internasjonale arbeidskonferanse i /countryrep/Colom99en På i hemsida, under avdelningen för rennäring, finns kartorna under . NJA 1923 s. 69 NJA 1952 s. 199 NJA 1955 s. 313 NJA 1979 s. 44 NJA 1981 s. 1 (Skattefjällsmålet) NJA 1993 s. 570 Hovrätten för nedre dom i mål T 58–96 (Renbetesmålet) , tredskodom , i mål T 352–95 Rt 1971 s. 171 Rt 1979 s. 1421 Hoyesterett dom , lnr. lB/2002, nr 365/1999 (Selbusaken) Delgamuukw v. , 3 SRC (1997) 1010 () Mabo and others v State of (No2) (1992) 175 CLR 1 v. (1996) 187 CLR 1() Western v (2002) 191 ALR 1 () Members of the Yorta Yorta Aboriginal Community v the State of (2002) 194 ALR 538 () Mayagna () Awas Tingni Community v. the Republic of Nica- ragua, Judgement of 31 2001, Inter-American Court of Human Rights, (Ser. C) No 79 (2001) (Inter-amerikanska dom- stolen för mänskliga rättigheter) Beslut vid regeringssammanträde . En tillsätts med uppgift att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. I uppdra- get ingår att fastställa vilken omfattning som samerna, så som det anges i () konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder, traditio- nellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra. Kommissionen skall i sitt arbete främst gå igenom det material som finns hos olika myndigheter. konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självsty- rande länder innehåller ett antal bestämmelser till skydd för ur- sprungsfolken. Utredningen om konvention nr 169 hade till uppgift att ta ställning till om kan ratificera konventionen och vilka åtgärder som i så fall krävs för att skall kunna ef- terleva bestämmelserna i konventionen. I betänkandet Samerna – ett ursprungsfolk i . Frågan om anslutning till konvention nr 169 (SOU 1999:25) tog utredningen upp frågan om samernas rätt till land och vatten. Utredningen konstaterade att artikel 14 punkt 1 i konventionen behandlar skydd för två huvudtyper av rättigheter till mark.