sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Produktivitetshöjningarna i skogsbruket har lett till att skogsägarnas rånetto hållit sig stabilt eller till och med ökat, trots de sjunkande leveranspriserna till industrin (s. 324). 3 Förändringar i den globala skogsindustrin ökar konkurrenstrycket mot den svenska industrin Men det finns orosmoln för den svenska skogsindustrins konkurrenskraft. Det första kommer huvudsakligen från utanför gränser. Det är en alltmer global skogsindustri i förändring som håller på att öka konkurrenstrycket på svensk industri. I korthet kan skeendet beskrivas som (s. 326): Efterfrågan och produktionskapaciteten för papper och kartong flyttar alltmer österut, huvudsakligen till , dit har transportnackdelar Produktion av massa flyttas alltmer till den södra hemisfären, där länder med mycket låg fiberkostnad har stora konkurrensfördelar Efterfrågetillväxten för de sågade trävaror som är viktigaste skogsprodukt utöver, massa, papper, och kartong, är generellt sett låg. skapas en överkapacitet i som trycker ner priserna. 6 Notera att vi med den svenska industrin här menar massa- och pappersbruk i , oavsett om deras ägare är ett svenskt företag eller inte, men inte de delar av svenska företags produktion som befinner sig i utlandet. Bilaga 4 SOU 2006:81 272 3.1 Efterfrågan på papper flyttar österut Användningen av papper fortsätter att öka, det är ingen tvekan om det. Det finns i vår mening ingen som helst anledning att utmåla något slags katastrofscenario för den globala pappersindustrin. har efterfrågan på papper i ett land i stort sett följt tillväxten i landets bruttonationalprodukt. Somliga kvaliteter har legat något högre, andra något lägre, och konkurrensen mellan liknande kvaliteter har ibland vägt över till den enes fördel, ibland till den andres7. Den globala tillväxten för de fem papperskvaliteter som tillsammans utgör av den svenska skogsindustrins värde beräknas av industriobservatörer ligga mellan 1,7 och . Av dessa fem (kartong, tidningspapper, blekt barrsulfatmassa, wellpappråvara och obestruket träfritt8 papper) antas tidningspapper få den lägsta tillväxttakten. Detta är framför allt drivet av en framväxande Internet-kultur där såväl reklam som redaktionellt innehåll alltmer flyttas till den elektroniska distributionskanal som alltfler läsare använder sig av. Exakt hur stor tillväxten kommer att vara för dessa och andra papperskvaliteter är omöjligt att sia om, och heller inte nödvändigt i detta sammanhang. Vi nöjer oss med att konstatera att tillväxten även framgent kommer att finnas där. Exakt vilka produkter som kommer att vinna terräng på andras bekostnad är också mycket vanskligt att prata om för alla tidshorisonter utom de allra närmaste. tycks träfria papper växa snabbare än trähaltiga papper inom journalpapperssegmentet. Detta beror delvis (speciellt i där trenden är tydligast) på ett ökat utbud av träfria papper från till relativt låga priser. Men vilka produkter som kommer att vara intressantast låter sig inte förutsägas med någon som helst precision (s. 327). Vad som däremot är uppenbart är att tillväxten huvudsakligen sker i andra regioner än och (). Medan den årliga förändringen av efterfrågan i förväntas hålla sig mellan och +2% och i mellan +1 % och +2 % beräknas efterfrågan öka i och i . 7 I , som är den mest mogna marknaden, har dock denna koppling mot BNP inom vissa segment (tidningspapper och obestrukna träfria papper) börjat brytas ned. 8 Träfria papper är huvudsakligen baserade på en kemisk massaprocess medan papper huvudsakligen baserade på en mekanisk massaprocess benämns trähaltiga papper. SOU 2006:81 Bilaga 4 273 Att och förväntas växa snabbare är i sig inget oväntat. Vad som däremot överraskat många är magnituden på tillväxttakten. Inom exempelvis tidningspapper beräknas (exklusive ) komma att stå för av all efterfrågetillväxt – alltså även i total volym räknat (s. 328). Den ojämförligt starkaste drivkraften här är , där tidningsläsande av tradition är uppskattat och där en begynnande liberalisering och kommersialisering av tidningsförlagsindustrin driver tillväxt . Totalt sett, över alla papperskvaliteter, beräknas komma att stå för , eller drygt , av den globala efterfrågetillväxten det närmaste decenniet (s. 329). Denna kraftiga tillväxt gör att hela tyngdpunkten för papperskonsumtion kommer att förskjutas mot . Historisk har cirka en tredjedel av allt papper konsumerats i , en tredjedel i och den resterande tredjedelen i resten av världen. byter regionerna plats. beräknar vi, baserat på data från industriobservatörer, att av konsumtionen kommer att ske i , en fjärdedel i (öst och väst) och bara en femtedel i (s. 330). Det vore märkligt om inte denna förskjutning av konsumtionen också satte sina spår i produktionsmönstret. Det gör den. Återigen är det som är den huvudsakliga drivkraften. beräknas av nettoutbyggnaden av wellpappkapacitet att ske i , av kartongkapaciteten och av tidningspapperskapaciteten9 (s. 331). Bakom dessa kraftiga utbyggnadsplaner ligger, förutom en kraftig marknadstillväxt, en stark entreprenörsanda i det – ur kommersiell synpunkt – uppvaknande , kombinerat med en uttalad vilja från de kinesiska statsmakterna att göra landet självförsörjande på bland annat pappersprodukter. Majoriteten av produktionskapaciteten kommer att ligga kvar i och . Den förskjutning som sker mot innebär dock att de västerländska producenterna får allt svårare att förlita sig på de exportströmmar som har hjälpt till att avlasta det som ur ett regionalt perspektiv är en kraftig överkapacitet. Ett exempel på var dessa förändringar av exportströmmar redan gjort sig gällande är bestrukna träfria papper i . Till följd av en ökande grad av kinesisk självförsörjning har – som i sin tur byggde upp en 9 Egentligen av nettokapaciteten om man räknar med de stora nedläggningar eller konverteringar som skett och förväntas ske i . Bilaga 4 SOU 2006:81 274 betydande överkapacitet och export till bland annat för sedan – sett sig tvungen att hitta andra marknader. Närmast till hands har legat som importerar av sitt behov av bestrukna träfria papper från . Trots att produktion av papper i inte är billig fanns det alltför många amerikanska bruk med höga produktionskostnader som därmed kunde konkurreras ut av de Koreanska tillverkarna. För svenskt vidkommande innebär detta att vi kommer att behöva konkurrera med ny lokal kapacitet på avstånd där vi har transportnackdelar. Detta görs förvisso – är en stor exportör av pappersprodukter – men möjligheterna att göra detta blir mindre i takt med att den lokala kostnadseffektiva kapaciteten ökar. 3.2 Produktionen av massa flyttar söderut Ett kanske ännu större hot mot svensk skogsnäring är den accelererande förskjutningen söderut av massaproduktion. Massa har mer och mer blivit en global produkt som med fördel produceras nära billig fiber för att sedan transporteras till pappersbruk närmare stora konsumentmarknader. Utbyggnad av kapacitet för avsalumassa sker i ökande grad i lågkostnadsländer i södra hemisfären, speciellt i , där efter decenniers försiktiga framsteg nu verkligen fått igång en kostnadseffektiv produktion. Tre fjärdedelar, eller nästan , av den nettoförändring i produktionskapacitet för avsalumassa som beräknas ske härrör från (s. 332). Den viktigaste orsaken till att utbyggnaden sker i just är naturligtvis den billiga fibern. Klimatet gör att lövträd som Eucalyptus Grandis och Globulus växer upp till avverkningsbara dimensioner . Detta medför att kostnaden för att producera massa i länder som är mindre än hälften av kostnaden i (s. 333). I kombination med långt drivna och storskaliga logistiklösningar gör detta att brasilianska producenter utan problem kan leverera massa till europeiska hamnar till en kostnad som är cirka hälften av världsmarknadspriset. är mest känt för sin produktion av lövmassa, men man har även stora konkurrensfördelar på barrmassa. Här har det mesta av volymerna kommit från men produktionen ökar nu även i och . Tillsammans med, den mer SOU 2006:81 Bilaga 4 275 otillförlitliga, produktionen i hamnar produktion av barrmassa längst ner på kostnadskurvan (s. 334). Det finns även tankar hos Latinamerikanska producenter att integrera framåt till pappersproduktion i högre utsträckning än vad som görs . Den ekonomiska fördelen av att göra detta är dock i vår mening inte given. Den stora risken för svenskt vidkommande med tilltagande massaproduktion i den södra hemisfären är huruvida kapacitetsökningen håller jämna steg med behovet, eller om den utvecklas fortare. Så länge utbyggnaden av ny kapacitet inte sker snabbare än behovsökningen kommer mer kostsam produktion fortfarande att vara lönsam (om än högt upp på kostnadskurvan). I takt med att maskiner åldras och insatsvaror ökar i pris måste man fortfarande arbeta med att bibehålla eller förbättra sin konkurrenskraft men marknadspriset förändras inte. Om däremot utbyggnaden av massa sker för fort – vilket tycks vara fallet nu – kommer bruket längst upp på kostnadskurvan att falla av vilket leder till en prissänkning och lägre marginaler för de som är kvar. Kan industrin då, i till exempel , inte finna möjligheter att pressa sina fiberkostnader blir situationen mycket svår. Utvecklingen inom massaproduktion är inte fullt lika svartvit som vi utmålat den i denna enkla beskrivning. Allteftersom efterfrågan på fiber och mark för plantager växer i ökar kostnaderna för fiberproduktion även där. Och många är de användarsegment som fortfarande anser att fiberegenskaperna från exempelvis nordisk björk eller gran är bättre för deras produkter. Men till syvende och sist kommer massapriser att vara mycket konkurrenskraftiga för överskådlig tid. Detaljerna må förändras, men riktningen är tydlig. 3.3 Låg efterfrågetillväxt kombinerat med överkapacitet på sågade varor Inom sågade trävaror10 sker förändringarna mestadels inom vårt närområde. Globalt sett är efterfrågetillväxten på sågade varor generellt sett låg – för varor av barrträ och för lövträ (s. 335). I de flesta regioner drivs efterfrågan 10 Vi fokuserar här på sågade trävaror som inte inkluderar träskivor såsom plywood, spånskivor, MDF och OSB. Av den del av svenska skogsprodukter som inte är massa, papper, eller kartong är huvuddelen sågade varor och bara en liten del träskivor. Bilaga 4 SOU 2006:81 276 huvudsakligen av husbyggnation även om reparationer och underhållsåtgärder spelar en betydande roll i och . har viktigaste marknad, , ökat sin produktion och skapat en situation med signifikant överproduktion, med påföljande behov av export snarare än import (s. 336). I till exempel har produktionen ökat med och exporten ökat från 1 till 5 miljoner m³. Även och har ökad sin produktion och export till . ökade sin export av sågade trävaror med 7 miljoner m³, varav exporterades till . Denna överproduktion påverkar svenska exportströmmar negativt. tvingas fokusera mer på utomeuropeisk export. 1990 gick av svensk export utanför . var motsvarande siffra (s. 337). Överproduktionen leder naturligtvis också till långsiktigt sjunkande priser vilket försämrar lönsamheten för svenska producenter. Ännu så länge är dock priserna tillräckligt höga för att det ska vara attraktivt med fortsatt kapacitetsexpansion i (s. 338). En av svårigheterna för de svenska sågverken är att man fortfarande i hög utsträckning producerar bulkvaror där fiberkostnadsandelen är mycket hög. När andra länders fiberkostnader är lägre, som till exempel i , är det mycket svårt för svenska sågverk att kompensera för denna nackdel, trots hög produktivitet och effektiva sågverk. 4 Nuvarande utveckling i riskerar också leda till försämrad konkurrenskraft Det andra orosmolnet på den svenska skogsindustrins himmel har mer att göra med förändringar i den svenska omgivningen än med globala industriförändringar. Det finns indikationer på en utveckling som riskerar att leda till ett minskat intresse för investeringar och andra åtgärder med syfte att öka konkurrenskraften. Vi ser speciellt att: Produktivitetsförbättringarna inom skogsbruket tycks vara på väg att avta Kostnader för vissa insatsvaror och transporter visar tendenser att stiga kraftigare än tidigare SOU 2006:81 Bilaga 4 277 Fiberpriset riskerar att stiga till följd av en industriexpansion (inom massa, papper och sågverk) som tycks vara större än det möjliga framtida uttaget av virke, som möjligheterna att importera riskerar att försämras till följd av ökad konkurrens om fiber från andra länder i närområdet Tillkomsten av en inhemsk biobränslebaserad energiindustri kan öka efterfrågan på virke än mer, med ytterligare ökande fiberpriser och därmed försämrad konkurrenskraft för pappers och massaindustrin Det finns tecken på att investeringsviljan minskar i svensk pappersindustri, även om investeringarna följt en stigande trend. Ekonomiska beräkningar styrker tesen att skogsindustriinvesteringar i är mindre attraktiva för stora skogsbolag än motsvarande investeringar i andra länder. Man bör vara medveten om att de investeringar som är av intresse i detta sammanhang inte nödvändigtvis är de som ökar produktionsvolymen för svenska massa- och pappersprodukter utan snarare de som förbättrar kvalitet och kostnadsposition, och därmed konkurrenskraft. Att bygga ut den svenska pappersindustrin i stor utsträckning är inte säkert möjligt och kanske heller inte önskvärt. Men det måste finnas ett intresse för att modernisera och utveckla skogsnäringen, både i skogsbruket och i industrin. Uteblir detta intresse riskerar i värsta fall att följa samma väg som östra , i en spiral av ökande kostnader, försämrad konkurrenskraft, minskad investeringsvilja, och så vidare. 4.1 Produktivitetsförbättringar inom skogsnäringen på väg att sakta ner? Flera indikationer gör gällande att den så goda produktivitetsutvecklingen inom skogsbruket kan vara på väg att sakta ner. Exempelvis har drivningskostnaderna för gallring ökat , även om kostnaderna för föryngringsavverkning fortsatt att minska första år (s. 340). Ett flertal faktorer har och förväntas fortsätta påverka skogsbrukskostnaderna negativt framöver: Det finns inga nya tydliga tekniksprång som kan ta över efter den revolution som engreppsskördarens införande innebar. Visserligen sker en ständig teknikutveckling men den genomförs ofta av små företag som inte har ekonomiska resurser att Bilaga 4 SOU 2006:81 278 testa och marknadsföra sina produkter. Allteftersom de större skogsteknikföretagen blivit än mer internationella har deras intresse av att utveckla produkter för den typ av skogsbruk som bedrivs i (kortvirkesmetoden) minskat. En gradvis försämrad skogsvård med sämre röjning leder till minskande genomsnittsdiametrar på träden och därmed lägre effektivitet och högre kostnader för förstagallringar. Krav på en ökande naturvårdshänsyn leder till begränsningar i avverkningsmaskinernas utnyttjande. För industrins del har vi ingen uppfattning huruvida produktivitetstakten riskerar vara på väg att sakta ner. Det finns dock en naturlig effekt som har att göra med storleksökningen på pappers- och massabruk (s. 341). ökade medelkapaciteten på ett svensk pappersbruk när medelbruket gick upp från en produktion av papper till . Under det därpå följande decenniet ökade medelkapaciteten , och slutligen , då ett bruks produktion i medeltal gick upp från till 230 000, ökade storleken . Skalfördelar inom pappersindustrin finns huvudsakligen på maskin och bruksnivå. Det är därför naturligt att när storleken på pappersbruk kan öka i samma takt försvagas en av drivkrafterna bakom produktivitetshöjningar. Detta är dock endast en av många faktorer som styr produktivitetsutvecklingen. 4.2 Kostnader för insatsvaror och transporter stiger snabbare än tidigare Vi visade tidigare att prisutvecklingen på många insatsvaror för att producera massa och papper varit förhållandevis fördelaktig . tycks dock priserna i många fall börjat öka snabbare . Vi ser detta bland annat i transportkostnaderna för virke. Skogforsk har undersökt kostnaderna att transportera både massaved och sågtimmer från skogsbilväg till industri. Sedan ungefär uppvisar båda dessa kostnader en ökande tendens (s. 342). En av anledningarna till detta är ett ökat pris på drivmedel. SOU 2006:81 Bilaga 4 279 exempelvis dieselpriserna ökat kraftigt, till men för timmerbilarna11 (s. 343). Men även andra faktorer har höjt transportpriserna. Eftersom en större andel av svenska bruk och sågverk gått över till att bli trädslagsrena, det viss säga att använda sig av ett speciellt trädslag, ökar de transportavstånd som behövs för att hämta in virket. Vad vi kan se verkar det troligt att både drivmedelspriser och transportavstånd till industri kommer att öka även fortsättningsvis. Till detta kan komma effekter av en eventuell kilometerbeskattning för lastbilar som kan slå hårt mot virkestransporter. Bakom ökade drivmedelspriser ligger till viss del naturligtvis en substantiell höjning av oljepriset . Oljepriset får också genomslag på energipriser i allmänhet. I den avreglerade europeiska energimarknaden sätts ju energipriset på en marknad där produktionskostnaden för den dyraste produktionsmetoden i stort sett bestämmer priset. I är det huvudsakligen gas- och koleldade kraftverk som har denna prissättande funktion. Priset på gas är i sin tur ännu så länge starkt kopplat till oljepriset. En förändring av oljepriset får därför normalt sett motsvarande effekt på marknadens energipris. I har dessutom den påbörjade handeln med utsläppsrätter för koldioxid ytterligare ökat energipriset. Enligt Energimyndigheten har priset på elektricitet till den svenska industrin12 sjunkit realt sett till ca 2002. Därefter har priset ökat kraftigt för att ha haft en närmast explosionsartad utveckling. Detta kan få betydande konsekvenser för den svenska skogsindustrin, speciellt de delar som tillverkar mekaniska papper (tidningspapper, bestrukna trähaltiga papper som LWC och obestrukna varianter som SC) eftersom denna produktion är mycket energiintensiv13. Visserligen har pappersindustrins större aktörer möjlighet till långa kontrakt på energi och de prishöjningar som sker behöver inte påverka dem i det korta tidsperspektivet. Men de skapar en hög grad av oro och osäkerhet för den dag kontrakten behöver omförhandlas. 11 Avverkningsmaskiner får, sedan 30/1, 2005, en skattereduktion på /liter dieselbränsle. Denna reduktion finns dock inte för timmerbilar. 12 Generell industri, inte bara skogsindustrin. 13 Massaindustrin och den pappersproduktion som använder kemisk massa påverkas inte i lika hög grad eftersom den processen inte är lika energikrävande (och i fallet moderna massabruk snarare energiproducerande). Bilaga 4 SOU 2006:81 280 För att utröna energiprishöjningars påverkan på svensk konkurrenskraft måste de sättas i relation till utvecklingen i andra pappersproducerande länder. Vi tror att tre faktorer är viktiga att poängtera: Historiskt sett har åtnjutit lägre energipriser än många andra länder i . Även övriga länder i upplever ökade energipriser, men på grund av en gradvis förbättrad infrastruktur för energidistribution mellan de europeiska länderna sker, enligt vår bedömning, en utjämning av priserna och därför en minskad skillnad mellan energipriserna i och övriga . Detta är således till svensk industris nackdel På världsmarknaden konkurrerar svenska pappersprodukter ofta med produkter från länder som inte har samma energiprisdynamik som och , bland annat regioner som inte har infört handel med utsläppsrätter, såsom och En del svenska produkter, till exempel tidningspapper, konkurrerar på exportmarknaderna ofta med papper gjorda på returfiber. Eftersom returfiberbaserad tillverkning av tidningspapper är långt ifrån lika energikrävande som den färskfiberbaserade produktion som huvudsakligen sker i skapar ett ökat energipris en konkurrensnackdel för svenskt tidningspapper. För kemikalier kan vi inte se samma tydliga tendens till ökade priser, utifrån de data vi har tillgång till. Väteperoxid som är en av de största kemikalierna i svensk pappersindustri har inte ökat nämnvärt i pris , även om prisstegringstakten tycks ha ökat . Priset på väteperoxid har visserligen mer än fördubblats , men sett i ett längre perspektiv har prisökningen varit mycket måttlig. Natriumhydroxid, en annan stor kemikalie tycks inte heller ha ökat nämnvärt i pris (priset på natriumhydroxid uppvisar stora fluktuationer men ingen speciell uppåtgående trend). Det kan dock finnas en prisdynamik som ännu inte kommit till explicit uttryck för kemikalier. Många kemikalier – och kanske i ännu högre utsträckning mineraler – kräver energi för sin produktion eller utvinning. Det verkar därför rimligt att kostnaderna för att producera dessa kemikalier och mineraler ökar i takt SOU 2006:81 Bilaga 4 281 med ökade energipriser, även om industridynamiken inte gör att detta får genomslag. I den mån vi inte sett det än finns det därför en risk att vi kommer få se ökade priser även på dessa insatsvaror . 4.3 Risk för prishöjningar på virke när skogsindustrins behov ökar snabbare än tillgången Den tredje indikationen på framtida utmaningar för den svenska skogsindustrin har att göra med balansen mellan utbud och efterfrågan på fiber inom och vårt närområde, från både den svenska och den utländska skogindustrin. Över har bruttoavverkningen av svensk skog ökat med , som ett resultat av en växande skogsindustri. De beräkningar som utförts av myndigheter och industriorganisationer visar dock att ökningen av avverkning skulle behöva ligga en bra bit under dessa – kanske hälften – för att avverkningen ska vara långsiktigt uthållig. Olika experter kommer fram till lite olika slutsatser på hur fort avverkningstakten kan öka, bland annat beroende på hur man definierar möjlig avverkning. I vårt arbete har vi tittat på data från SKA03 och från Skogsindustrierna. SKA03 kommer i sin beräkning fram till lägre siffror för den möjliga avverkningen medan Skogindustriernas beräkning kommer ut något mer positivt för industrin. Skillnaden ligger delvis i olika antaganden om virkesförrådets tillväxt men det finns även andra skillnader i beräkningsmodell och antaganden mellan dessa beräkningar, exempelvis antaganden kring hur mycket skogsmark som avsätts för reservatsbildning. Oavsett skillnader i antaganden och beräkningsmodell leder båda prognoserna till slutsatsen att om utvecklingen på utbud och efterfrågan fortsätter på det sätt den gjort så skulle det finnas en virkesbrist på mellan 15 och 20 miljoner m³ fub (s. 344). En brist i egentlig mening uppstår dock inte. Antingen anpassas utbudsnivån eller efterfrågan. Men så länge fler aktörer vill ha mer virke än de kan få tag på kommer priset på virke att öka. Detta är ju till gagn för den enskilde skogsägarens ekonomi men med bakgrund av det vi sagt tidigare skulle det utgöra ett hot mot den svenska industrins konkurrenskraft. Bilaga 4 SOU 2006:81 282 Om efterfrågan på det inhemska virket blir för stor återstår import. Men även där finns det utmaningar. skogsindustri importerar , eller cirka 12 miljoner m³ fub, av sitt totala fiberbehov. har dock denna import stagnerat. Flera faktorer har bidragit till minskade importmöjligheter, bland andra (s. 345): Den lokala efterfrågan i exportländerna ökar. Det finns ett stigande intresse hos såväl de Baltiska staterna som att öka den inhemska förädlingen av skogsråvaran, snarare än att sälja den obearbetad till utlandet. Detta tar sig huvudsakligen uttryck i en ökad sågverks- och träskiveindustri Avverkningsnivåerna i är nära den årliga tillväxten. och avverkningsnivåer anses nu vara nära den högsta möjliga för att tillåta fortsatt tillväxt av skogsresursen (uppvisar viss potential för ökad avverkning) Spotvolymer i minskar. och regeringar har börjat sälja avverkningsrätter via auktionsförfarande, vilket driver upp priserna. Trots det ökande behovet av fiber har därför importen hållit sig i stort sett , och från till och med minskat (s. 346). Detta är att jämföra med då importen ökade med i snitt .