sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — 33 , Skogs- och träindustrin – En del av Innovativa , . 34 Kommissionen mot oljeberoende, På väg mot ett oljefritt , . SOU 2006:81 Virkesförsörjning 91 6.8 Något om den finska skogssektorns framtidssyn I finns ett nationellt skogsprogram som har arbetats fram i samverkan mellan olika skogliga intressenter. Ett av målen i det finska skogsprogrammet är att bevara konkurrenskraftiga verksamhetsförutsättningar för skogsindustrin och att industrins användning av inhemskt virkesråvara ökar med fram . Skogsprogrammet syftar också till att fördubbla exportvärdet av finska trävaruprodukter . Som en del i genomförandet av det finska skogsprogrammet har ett särskilt framtidsforum (on i , FFF) etablerats. Detta multisektoriella och multidisciplinära forum syftar bl.a. till att identifiera och analysera förändringar i skogssektorns omvärld . FFF:s verksamhet inleddes och avslutas . En grundläggande slutsats efter FFF:s första fas var att skogspolitiken mer bör betona virkesförsörjningsfrågor.35 Den försvagade finska virkesbalansen ansågs vara ett hot mot såväl den finska skogssektorn som mot hela landets ekonomi. De mest effektiva medlen för att öka tillgången på virke i ansågs vara olika typer av subventioner, skattelättnader och rådgivning riktad direkt till skogsägarna. Det betonades särskilt att rådgivningen bör riktas mot skogsägare boende i städer och andra tätorter. Vidare framfördes önskemål om avregleringar av det finska skogsbruket. genomfördes en analys av förändringar i omvärldsfaktorer som skulle kunna påverka den finska skogssektorn.36 Flera aktörer hade bl.a. fått ange vilka faktorer de trodde skulle påverka den finska skogssektorn framgent. De starkaste tecknen på viktiga förändringsfaktorer ansågs enhälligt ha att göra med den tilltagande användningen av virkesråvara för energiproduktion och behovet av att gå från bulkproduktion till mer högförädlade produkter. Färre tecken på förändringar återfanns när det gällde annat nyttjande av skog som exempelvis turism, energi och miljötjänster. presenterades en rapport om den finska pappersindustrins kommande utmaningar. I rapporten listas flera åtgärder som anses nödvändiga för att den finska pappersindustrins konkurrenskraft ska kunna bibehållas. Bland sådana åtgärder märks bl.a. ökad kompetens med kopplingar till marknadsaktiviteter, 35 on , Newsletter 4/2005 (). 36 on , Newsletter 2/2006 (). Virkesförsörjning SOU 2006:81 92 bibehållande av ett konkurrenskraftigt elpris och vikten av att utsläppshandel inte leder till att industriråvara används för energiproduktion. Vidare framhålls transportinfrastrukturens betydelse, att industrins virkesförsörjning måste bli bättre och att hinder i världshandeln måste undanröjas. genomför FFF en undersökning om nya sätt att använda skogar och om nya produkter baserade på virkesråvara. 93 7 Skog, energi och klimat 7.1 Direktiven I betonas det att skogsbruk kännetecknas av långa tidsperspektiv. Detta motiverar att framtida klimatförändringar och klimatpolitikens påverkan på svenskt skogsbruk ska beaktas i utredningsarbetet. Vidare ska de ökande och konkurrerande anspråken på råvaran belysas. Enligt direktiven ska utredaren beakta såväl rapporten trä i byggandet1 som resultatet av det uppdrag om användningen av bioenergi i som () rapporterade till regeringen . Även forskning om klimatförändringarnas betydelse för skogsnäringen ska beaktas. 7.2 Disposition I detta kapitel ges inledningsvis en orienterande beskrivning av den klimatproblematik som en ökad koncentration av s.k. växthusgaser i atmosfären ger upphov till. Den globala uppvärmning som denna förändring av atmosfärens sammansättning förväntas resultera i kommer i sin tur att påverka de svenska skogarna och bruket av dessa. Denna påverkan beskrivs översiktligt. För att bemästra klimatförändringarna och deras negativa effekter har det vidtagits flera åtgärder på både internationell nivå och i . Olika klimatpolitiska styrmedel beskrivs liksom deras effekter på den svenska skogssektorn. En sådan effekt som berörs närmare är den ökade användningen av biobränslen. Denna ökning skärper konkurrensen om virkesråvaran vilket i sin tur påverkar råvarupriserna. Förändrade priser kan få konsekvenser för skogsbruket och skogsindustrins lönsamhet respektive konkurrensförmåga. I kapitlet berörs dessa konsekvenser. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 94 Skogsindustriella produkter och den bioenergin som produceras ur skogsråvara kan sägas ha två funktioner när det gäller att komma till rätta med klimatproblemen. För det första handlar det om att koldioxidneutrala biobränslen från skogen ersätter fossila bränslen. För det andra att koldioxid binds i trä- och pappersprodukter. När trä ersätter material som stål, aluminium och betong minskar också koldioxidutsläppen ungefär lika mycket som om man hade eldat träet och ersatt olja. Den svenska skogen och brukandet av denna påverkar emellertid också sammansättningen av växthusgasbalansen i atmosfären. Ett växande kolförråd i den svenska skogen och skogsmarken kan binda koldioxid, dvs. fungera som en s.k. kolsänka. kan olika åtgärder i skogen leda till ökade utsläpp av växthusgaser. Frågan om skogens roll som s.k. kolsänka och som källa för utsläpp av växthusgaser behandlas därför också i kapitlet. Vidare beskrivs den forskning som bedrivs kring frågor om klimatets utveckling och skogens roll i de sammanhangen. 7.3 Vad händer med klimatet? har jordens medeltemperatur ökat på ett sätt som avviker från naturliga svängningar under de senaste seklerna. Huvudförklaringen till detta är människans utsläpp av gaser som ger upphov till den s.k. växthuseffekten. Utsläppsnivån av den mest betydelsefulla växthusgasen, koldioxid, har fortsatt att öka under det gångna decenniet.2 Förbränningen av fossila bränslen bidrar mest till utsläppen av växthusgaser. Omfattningen på användningen av sådana bränslen är därför avgörande för hur klimatet utvecklas. Det s.k. har undersökt hur förhöjda växthusgashalter i atmosfären påverkar det svenska klimatet.3 Sammanfattningsvis är följande att vänta: Det blir varmare i hela landet. Nederbörden ökar i hela landet, mest och vinter. 2 , Klimatpolicy för (), Cirkulär 2003:D2, . 3 Det svenska regionala klimatmodelleringsprogrammet, SWECLIM (Swedish Regional Climate Modelling Programme) startade och upphörde . SWECLIM var ett forskningsnätverk som arbetade för att öka kunskaperna och medvetenheten om klimatförändringar (/sweclim). SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 95 I ökar vattenunderskottet ; i centrala och norra ökar avrinningen, främst och vinter. Snötäckets utbredning minskar. Risken för stormvindar ändras inte eller ökar. 7.4 Klimatförändringarnas effekter på den svenska skogen och skogsbruket 7.4.1 Effekterna svåra att förutspå presenterade () en studie om klimatförändringar och hur de kan väntas påverka skogen och skogsbruket i Sverige.4 En sammanfattande slutsats var att klimatförändringarnas effekter i skogen och för skogsbruket inte är helt lätta att förutspå. Förbättrade tillväxtförutsättningar ställs mot klimat- och väderberoende skador som utvecklas via komplexa förlopp . pekade man på ett stort kunskapsunderskott när det gäller effekterna av väntade klimatförändringar. Några mer sannolika effekter kunde dock förutspås. Dessa redovisas i följande avsnitt. 7.4.2 Ökad tillväxt men fler väderberoende skador För den svenska skogen och skogsbruket blir den troliga följden att skogstillväxten i huvudsak påverkas i positiv riktning. Ett mildare klimat ger längre växtsäsong och ökar tillgängligheten av kväve vilket i sin tur gynnar produktionen. Även en högre koldioxidhalt i luften tros kunna inverka positivt på skogstillväxten. kan virkeskvaliteten påverkas negativt av snabbare tillväxt. Temperaturökningen innebär dessutom att tillväxten startar tidigare vilket kan öka risken för frostskador vid plötsliga temperaturfall. Risken för sommartorka i väntas öka och skogstillväxten kan som en följd av detta hämmas p.g.a. vattenbrist. KSLA:s bedömning var att nettoproduktionen för gran respektive tall ökar med beroende på växtplats och 4 Kungliga Skogs- och Lantbruksakademiens tidskrift, Climate change and forestry in – a literature review, Årg. 143, nr 18, 2004. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 96 beståndsålder och att andra trädarter sannolikt reagerar på liknande sätt. Varmare och torrare väder ökar risken för bränder. Blötare förhållanden i de norra delarna av landet kan öka arealen med höga grundvattennivåer. Konsekvenserna av en eventuell ökning av stormfrekvensen och att stormarna blir kraftigare kan bli mer omfattande på grund av att marken oftare är fri från tjäle. Trots stigande temperatur kan det bli mer tjäle förutsatt att snötäcket minskar. Blötare förutsättningar i norra i kombination med mildare vintrar och därmed sämre tjälförhållanden försämrar framkomligheten på skogsvägarna. Markskadorna kan även bli större vid avverkning. Samspelet mellan temperatur, tjäle och snöförhållanden är dock komplicerat och effekterna på skogen och skogsbruket är svårbedömda. 7.4.3 Svampar, bakterier och andra skadegörare som har skadats av kyla, torka, stormar eller höga vattennivåer utgör ofta en god grund för utvecklingen av patogener som bakterier, virus och svampar. Även vissa skadeinsekter väntas få gynnsammare levnadsförutsättningar. kan nya skadegörare finna goda livsbetingelser i och invandra söderifrån. Sannolikt balanseras detta dock något av att andra skadegörare finner de nya klimatbetingelserna mindre tilltalande och att skadegörarnas fiender också gynnas av förändrade förutsättningar. När det gäller större skadegörare i skogen visade studier som redovisades i KSLA:s litteraturgenomgång att om temperaturen ökar kraftigt kan rådjur, kron- och dovvilt expandera norrut i landet som älgstammen förväntas minska i sydligaste . Klövviltstammarnas numerär förväntas dock påverkas mer av rådande viltförvaltning samt av förekomsten av stora rovdjur än av klimatets förändringar. 7.4.4 Andra trädslag Klimatfaktorer har stor betydelse för den geografiska fördelningen av olika trädarter. kan artsammansättningen i den svenska skogen således förändras. Det gäller bl.a. förekomsten av olika SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 97 trädslag. Odling av gran i sydligaste kan exempelvis bli problematiskt. Ett mildare och fuktigare vinterklimat, som inte låter granen invintra normalt, sätter ned skogens vitalitet och öppnar för skadegörare som insekter och svampar. Granen är också känsligare för långvarig torka jämfört med andra träslag och betydligt mer utsatt för stormskador än tall och lövträd. bör man notera att det finns studier som visar att skogsbruksaktiviteter kommer att ha större inverkan på artsammansättningen än klimatförändringarna. Dessa faktorer kan dock även samverka på olika sätt. Ett skogsbruk som anpassas till klimatförändringarna kan exempelvis gynna andra arter än de som dominerar i dagens svenska skogsbruk. Enligt vad som framkom i KSLA:s litteraturgenomgång kan ett varmare klimat göra att fler inhemska lövträdsarter och exotiska barrträdsarter blir mer intressanta för det svenska skogsbruket. Detta skulle i sin tur kunna bidra till en större variation i arternas sammansättning än . 7.4.5 Mer skog i fjällen Stigande temperatur väntas också leda till att trädgränsen i fjällkedjan klättrar uppåt. Detta kan i sin tur innebära att det på tillkommer betydande arealer produktiv skogsmark. kommer en hel del av den fjällbarrskog som ej brukas att bli mer produktiv och lättföryngrad.5 7.4.6 Klimat- och sårbarhetsutredningen tillsatte en särskild utredare med uppgift att kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar. Utredaren ska också bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till.6 Den särskilde utredaren ska bl.a. föreslå åtgärder som minskar samhällets sårbarhet för både successiva klimatförändringar och enstaka extrema väderhändelser. Av särskilt intresse är bl.a. klimatförändringarnas påverkan på de areella näringarna och den biologiska mångfalden. I utredningsdirektiven konstateras det att de långsiktiga förutsätt5 I betänkandets kapitel 22 redovisas synpunkter på att denna möjliga utveckling kan påverka synen på skogsbruk i fjällnära och svårföryngrade områden. 6 Dir. 2005:80. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 98 ningarna för skogsbruket och svensk skogsindustri kan förändras väsentligt till följd av klimatförändringarna. Därför behöver bl.a. brukningsformerna inom skogsbruket analyseras och studeras. I direktiven konstateras det också att fortlöpande analyserar på vilka sätt skogsskötsel och naturvård kan behöva anpassas till följd av framtida klimatförändringar och ökad risk för extrema väderhändelser. noteras det att det inte har gjorts någon sammanhållen analys av de nya behov som uppstår och kostnader som en klimatförändring kan orsaka. Utredningen ska presentera sitt slutbetänkande . 7.5 Klimatpolitikens mål 7.5.1 Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet Ett av sexton miljökvalitetsmål är Begränsad klimatpåverkan. I målet anges att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras och att andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Målet bygger på Klimatkonventionen och den s.k. Kyotoöverenskommelsen vars syfte är att begränsa utsläppen av klimatstörande gaser från till 20082012. Överenskommelsen resulterade i att EU skulle sänka sina utsläpp av växthusgaser . Av EU tilldelades ett utrymme att öka sina utsläpp . satte dock upp ett mer ambitiöst nationellt mål genom att beslutade att ska minska sina s.k. normalårskorrigerade utsläpp , utan att använda de möjligheter till s.k. sänkkrediter som Kyotoprotokollet medger. beslutade regeringen att överlämna en rapport om tilldelade utsläppsmängd till Europeiska kommissionen. Beslutet innebar bl.a. att i sin redovisning valde att räkna in upptag av växthusgaser i kolsänkor i skog och skogsmark, men ej i åker- och betesmark samt ny vegetation (se vidare nedan). SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 99 7.6 Klimatpolitikens medel 7.6.1 Den svenska klimatstrategin Som medel för att nå målen beslutade om en svensk klimatstrategi.7 Strategin innehåller ett långsiktigt och ett kortsiktigt mål för begränsad klimatpåverkan samt ett åtgärds- och handlingsprogram för klimatpolitik fram . Strategin innefattar bl.a. grön skatteväxling med höjd koldioxidskatt och sänkt skatt på arbete samt åtgärder inom transportsektorn bl.a. i form av skattelättnader för miljöbilar och biodrivmedel. Vidare ska informationssatsningar genomföras för att öka kunskapen om klimatförändringar. Särskilda s.k. klimatinvesteringsprogram gör det möjligt för kommuner och företag att söka bidrag för åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Utöver detta ska elproduktion från förnybara energikällor främjas genom införande av ett system med elcertifikat. överlämnade regeringen en proposition till där den bl.a. föreslog att klimatmålet enligt klimatpolitiska beslut ska ligga fast.8 Vidare föreslog regeringen att det ska utvecklas sektorsvisa inriktningsmål . Regeringens överväganden om s.k. kolsänkor refereras längre fram i detta kapitel. Flera klimat- och energipolitiska styrmedel främjar produktion och användning av biobränslen. Enligt den konsultstudie som har låtit genomföra kan framväxten av en inhemsk biobränslebaserad energiindustri komma att ställa mycket stora krav på uttagsvolymerna i den svenska skogen vilket i sin tur väntas leda till ökade priser och därmed försämrad konkurrenskraft för den övriga industrin.9 7.6.2 Koldioxidskatten Det klimatpolitiska styrmedel som sannolikt har haft störst inverkan på den svenska skogsnäringen är koldioxidskatten. Koldioxidskatten infördes och betalas per kilo utsläppt koldioxid för alla bränslen utom biobränslen.10 I har koldioxid7 Prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10. 2005/06:172. 9 , Omvärldsfaktorers påverkan på svensk skogspolitik ur ett industriellt perspektiv, . Studien återfinns i sin helhet i bilaga 4. 10 Grunden för detta är att nettoutsläppen av koldioxid från biobränslen i de flesta fallen ligger nära noll. Det handlar alltså egentligen inte om något undantag från koldioxid Skog, energi och klimat SOU 2006:81 100 skatten bidragit till att framtagning och användning av biobränslen blivit allt mer kostnadseffektiv, samt till en reduktion av koldioxidutsläppen. Biobränslenas ökade konkurrenskraft för värmeproduktion har varit särskilt påtaglig. har tillgången på anpassade bilmodeller och utbyggda distributionssystem medfört att biobaserade fordonsbränslen också har börjat kunna konkurrera. 7.6.3 Elcertifikat antog en ny lag om elcertifikat. Systemet trädde i kraft och syftar till att uppnå det uppställda målet för förnybar el som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere.11 Handel med s.k. elcertifikat bygger på idén om att möjliggöra handel med den förnybara elens miljövärde. Med elcertifikatsystemet antogs även ett nationellt mål att öka den förnybara elen med till 2010. Systemet ersatte dessutom huvuddelen av de tidigare stöden till förnybar elproduktion. Elcertifikatsystemet utvärderades av . 12 För att förbättra systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse föreslogs sedermera ett antal förändringar i en departementspromemoria.13 överlämnade regeringen en proposition till med förslag på ändringarna i elcertifikatsystemet med syfte att effektivisera och renodla systemet, så att dess ändamål förstärks och konsumenternas ställning förbättras. Vissa förslag om justeringar fanns även i den ekonomiska vårpropositionen. beslutade i enlighet med regeringens förslag.14 beskattning för biobränslen, utan snarare om att förbränning av biobränslen inte innebär något nettoutsläpp av koldioxid. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6. 12 , Översyn av elcertifikatsystemet Delrapport etapp 1 och Delrapport etapp 2, 2004. 2005/06:154 och 2005/06:100, bet. 2005/06:NU17. SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 101 7.6.4 Handel med utsläppsrätter Utöver nämnda styrmedel så deltar i EU:s system för handel med utsläppsrätter som inleddes . Handeln ska göra det möjligt att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen av koldioxid från delar av industri. Systemet gynnar biobränsleanvändning genom att en ökad användning av biobränslen i industrin möjliggör handel med outnyttjade utsläppsrätter. 7.6.5 Andra styrmedel I budgetpropositionen för aviserades införandet av s.k. lokala klimatinvesteringsprogram (Klimp). Beslut om detta togs sedan i samband med behandling av propositionen om klimatstrategi.15 har avsatt till dessa program. Ett investeringsprogram består av åtgärder som till största delen utgörs av fysiska investeringar.16 Vissa stöd för omställning från direktverkande el och oljeuppvärmning i bostadshus kan ha effekter på användningen av biobränslen. finns ett särskilt stöd för att främja investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler med offentlig verksamhet.17 finns möjlighet att söka bidrag för konverteringar från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning. som påbörjats och slutförts till och med . 18 7.6.6 Bidrag i I används inte bidrag som medel för att öka uttaget av energivirke. har däremot stöd för uttag av skogsbränsle i form av bidrag till uttag av klena träd i ungskog och till stubbrytning. 19 Utöver att öka uttaget av energivirke är syftet med det förstnämnda bidraget också att stimulera skötseln av den yngre 15 Prop. 2001/02:55. 16 17 Sammantaget har avsatts för detta ändamål . 18 19 Skogforsk, Jämförelse av finskt och svenskt skogsbruk Rapport, 2006. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 102 skogen. Bidraget till stubbrytning motiveras även av man därigenom vill förhindra spridning av rotröta.20 7.7 Styrmedlens effekter på skogssektorn 7.7.1 Ökad konkurrens om råvaran Forskare vid har undersökt de energi och klimatpolitiska styrmedlens effekter på skogssektorn.21 De konstaterade att beskattning av fossila bränslen leder till högre konsumentpriser på energi. Då biomassa är ett substitut för fossilbränslen i energisektorn kan även biomassan ges ett högre pris. För skogsägare kan det då vara attraktivt att leverera biomassa till energisektorn i stället för till massa- och sågverksindustrin. I är detta, enligt forskningsrapporten, tydligast när det gäller efterfrågan på bl.a. sågspån där träskiveindustrin upplever en stark konkurrens från kommunala fjärrvärmeverk. För sågverken har den ökande efterfrågan på deras biprodukter varit positiv med förbättrade marginaler och utvecklingsmöjligheter. Ett högre pris på olja, som en följd av exempelvis höjd koldioxidskatt gör också att priserna stiger på samtliga sortiment. Enligt forskarna skulle detta gynna skogsägarna på kort sikt. Sammantaget var dock forskarnas bedömning att energipolitiska styrmedel som gynnar bioenergianvändning riskerar att snedvrida konkurrensförutsättningarna för skogsråvaror och för den internationellt konkurrensutsatta massa-, pappers- och träskiveindustrins slutprodukter. Enligt de beräkningar som konsultföretaget har gjort åt (se bilaga 4) har energiindustrin en betalningsförmåga för massaved som är i nivå med vad pappers- och massaindustrin kan betala.22 Samma slutsats drar representanter för energi- och pappersindustrin som har intervjuat. Bränsle- och pappersindustrins gemensamma behov av fiber skapar, enligt studie, lokala utbudssvårigheter. 20 Bidraget för avverkning av klena träd i ungskog uppgår till /m³f för avverkning och terrängtransport samt /m³f för flisning. Utöver detta betalas ett arealstöd för röjning av ungskog som uppgår till /ha. Stubbrytningsstödet uppgår till /m³f. 21 , och , , Brännhett om svensk skog – En studie om råvarukonkurrensens ekonomi (SNS förslag, 2004). 22 , Omvärldsfaktorers påverkan på svensk skogspolitik ur ett industriellt perspektiv, . SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 103 Enligt konsultrapporten har bränsleindustrin ännu inte börjat använda massaved som råvara i någon större utsträckning, men alltmer samstämmiga uppgifter gör gällande att så sker lokalt. I den rapport om användningen av bioenergi i som () överlämnade till regeringen drogs liknande slutsatser när det gäller energi- och klimatpolitikens inverkan på skogsbruket. Bedömningen var bl.a. att den aktuella politiken gör att biobränsleanvändningen ökar som priserna på olika skogsråvaror förmodligen kommer att stiga. Utredningens analys ledde bl.a. fram till slutsatsen att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kommer att driva på en strukturomvandling inom skogssektorn och att energisektorn expanderar på bekostnad av skogsindustrin.23 7.7.2 Branschsamtalen och styrmedlens effekter I de branschsamtal som genomfördes mellan regeringen och företrädare för skogs- och träindustrin slogs det fast att en dialog om klimatpolitikens styrmedel är viktig.24 Det konstaterades att energiskatter, koldioxidskatt, elcertifikat och utsläppshandel leder till ökad betalningsförmåga för biobränslen och att konkurrensen om skogsråvaran ökar mellan biobränslesektorn och skogs- och träindustrin. Det konstaterades också att betalningsförmågan för biobränslen för etablerade värme- och kraftvärmeverk är hög, vilket skapar förutsättningar att tillvarata mer biomassa ur skogen. flaggades för risken att den fiberanvändande industrin (massa-, pappers- och träskiveindustrin), påverkas negativt med avseende på tillgång till och kostnad för råvaran. Vidare slogs det fast att centrala frågor för skogs- och träindustrin och den bioenergianvändande sektorn är hur ökningen i efterfrågan på biobränsle ska kunna mötas genom ökad inhemsk produktion och utveckling av nya sortiment, som stubbar och röjningsved. 23 , fakulteten för Skogsvetenskap, Uppdrag rörande den framtida användningen av bioenergi i , .