sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — FoU-investeringarnas konjunk- turberoende som helhet förefaller dock ha dämpats något bland många svenska storföretag . Frekvensen av strukturaffärer i industrin (t.ex. fusioner och för- värv) varierar också till del med konjunkturen. Oavsett styrkan i konjunkturberoendet så har ett antal stora utländska förvärv av och samgåenden med svenska storföretag resulterat i att flera koncer- ners huvudkontor och ofta också patentledningsfunktioner hamnat utanför . Exempel på utländska förvärv med denna effekt är AGA, och och exempel på samgåenden med utländska företag med denna effekt är Pharmaci- aUpjohn, AstraZeneca, ABB, AkzoNobel och StoraEnso. En mot- svarande inflyttning saknas i stort sett, vilket sammantaget och allt annat lika innebär en nedgång i benägenheten att lämna in priorite- ringsgrundande patentansökningar i . Riskkapitaltillgången i har också uppvisat ett konjunk- turberoende, både till mängd och till riskprofil. Senaste lågkon- junkturen åren 2000–2003 reducerade kraftigt högriskkapitalet för FoU, speciellt för FoU i tidiga faser och speciellt för SMF. FoU drogs härmed ner och fördröjdes liksom patentansökningar. Detta torde ha gällt också för enskilda uppfinnare. Även om en viss del av teknikbaserat nyföretagande är motcykliskt så tar det ändå tid att uppfinna, ansöka om och få patent. Godkända patent förbättrar finansieringsmöjligheterna, så bilden av konjunkturbero- endet är komplex. Slutligen bör nämnas att teorier finns om långsamma sväng- ningar i ekonomin (s.k. långa vågor eller Kondratieff-vågor), svängningar som är längre än konjunktursvängningar och är över- lagrade dessa. Inverkan av dessa långa vågor på fluktuationer i pa- tenteringsfrekvens på kort och medellång sikt (1–) torde dock vara marginell och knappast detekterbar i tillgänglig statistik.TPF3FPT 3TP PT För analyser av patentfrekvensfluktuationer på lång sikt bör inverkan av Kondratieff-vågor analyseras. Denna typ av vågor eller cykler analyseras också ofta med hjälp av patentstatistik. För närmare beskrivning av Kondratieff-vågor, se t.ex. et al. (1982) och (1994). Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 9.3Förändringar i antal ansökningar inlämnade till svenska PRV I detta avsnitt skall förändringar i antal prioritetsgrundande natio- nella patentansökningar inlämnade till svenska PRV beskrivas och analyseras. Dessa patentansökningar benämns 'svenska första- gångsansökningar' (Swedish first filings) och förkortas SFA. Man bör här komma ihåg att en patenträttighet gällande i (innan ett eventuellt gemenskapspatent införs) kan fås på endera av fyra sätt, nämligen via godkännande av en: 1.Nationell förstagångsansökan inlämnad till PRV. 2.En följdansökan inlämnad till PRV, dvs. en ansökan som base- ras på en nationell förstagångsansökan inlämnad till ett annat nationellt patentverk än PRV. (Varje förstagångsansökan ger internationell prioritet åt eventuella följdansökningar efter inlämnandet av förstagångsansökan till ett patentverk, det s.k. prioritetsåret, under vilket eventuella följdansökningar till olika andra patentverk måste inlämnas för att äga giltighet.) 3.PCT-ansökan inlämnad till ett patentverk som är auktoriserat av som , och i vilken ansökan finns med bland de länder som ansökan slutligen anger (desig- nerar), dvs. kommer att omfatta.TPF4FPT En PCT-ansökan kan, men behöver inte, inlämnas till svenska PRV och kan, men behöver inte, designeras i denna. gör en in- ternationell prövning som i sig inte automatiskt leder till en gällande patenträttighet i . Den senare fås genom att PCT-ansökan fullföljs i och då godkänns genom en na- tionell prövning av PRV med den internationella prövningen som underlag. 4.En EP-ansökan inlämnad till EPO, i vilken designeras. (Denna ansökan leder heller inte automatiskt till en fullt ut gällande patenträttighet i förrän en översättning inges till PRV och en avgift betalas.) Uttrycket inlämnade ansökningar är således mångtydigt, dels därför att inlämning kan ske på olika sätt och dels för att ansökan kan vara av olika slag enligt ovan. Uttrycket svenska ansökningar är 4TP PT (2005) finns 12 st. sådana PCT-myndigheter, nämligen i , , , , , , , , , och samt EPO. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? också mångtydligt och kan avse nationaliteten hos dels den som inlämnar ansökan, dels den som mottager ansökan, dvs. ett patent- verk. Patentverken har med undantag av EPO en klar nationalitet (fortfarande) medan inlämnande företag inte alltid har det, t.ex. i fallet med utländska dotterbolag i . Dessa mångtydligheter försvårar naturligtvis såväl debatt som analys. Att behandla inlämnade nationella förstagångsansökningar och följdansökningar är de nationella patentverkens traditionella hu- vuduppgift. I denna uppgift ingår att genomföra nyhetsgransk- ningar baserade på sökningar och sökrapporter samt granskning av patenterbarhet i övrigt. För vissa patentverk tillkommer sedan ar- betet med PCT-ansökningar. En växande (internationell) handel och utbyten av främst söktjänster mellan patentverkan förändrar dock denna traditionella bild. Inte desto mindre är utvecklingen av nationella förstagångsansökningar inlämnade till nationella patent- verk av stort överlevnadsintresse för dessa patentverk, speciellt i länder med små inhemska marknader för vilka följdansökningar är mindre viktiga för utländska företag och uppfinnare. Normalt har också inhemska företag och uppfinnare i ett land valt att lämna in förstagångsansökningar för nationella patent (dvs. inte PCT-an- sökningar eller EP-ansökningar) till landets patentverk. Även denna bild förändras , så att företag, speciellt stora tek- nikintensiva multinationella företag, internationaliserar patentar- betet och skapar strukturer för att lämna in förstagångsansökningar av olika slag, t.ex. för olika produkt- och teknikområden, till olika nationella och multinationella patentverk. (Se textruta 9.1 om .) Denna förändring kan snabbt ta fart på grund av att pa- tentverksamheten i storföretagen nu blivit både mer kostsam och mer värdefull i samband med pro-patent-eran, och därmed också blivit ett tydligare föremål för investerings- och rationaliserings- tänkande. En sådan förändring skapar i sin tur snabbt förändrade förutsättningar för speciellt små patentverk i små länder med många stora, multinationella företag, t.ex. , och . Textruta 9.1 Nokias nya vägval till patent – en trend? Nokias patentförvärv formligen exploderade i början av 1990- talet på grund av tvister med och . Patentstrategin i början av Nokias egen interna pro-patent-era var enkel. Pa- tent togs på i stort sett allt som gick och kvantitet sattes före kvalitet. Omkring gjordes en global IP-organisering Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? med rekrytering och utlokalisering av patentarbetare, funktio- nellt kopplade till en global , dock med en stor FoU-koncentration kvar i , speciellt inom Nokias lång- siktiga forskning. Totalt är (per 2005) av Nokias ca 50 000 anställda involverade i FoU. av all FoU är kvar i . Den långsiktiga forskningen bedrivs inom () med 1 200 personer, varav 900 i . NRC står för av Nokias drygt 1 200 förstagångsansökningar. söks patent mycket mer selektivt än förr och (eko- nomisk) patentkvalitet sätts före kvantitet. Mestadels väljs som växt kraftigt. Val av patentverk och patentby- råer (patentombud, patenttjänsteföretag) blir mycket en konse- kvens av lokalisering av patentarbetet vilket i sin tur blir en kon- sekvens av lokalisering av FoU. Någon övergripande koncern- strategi för förstagångsansökningar finns ännu inte, men några beteenden börjar etableras. För det första så är förstagångsan- sökningar till på finska döda. Att skriva patenttext på finska ter sig meningslöst. Detta beror också på patentverkets liberala inställning till patentansökningarnas språk, vilket också kan vara engelska, med krav på översättning . Första- gångsansökningar till finska patentverket på engelska blir där- med inte en helt död väg. Till exempel inlämnas spekulativa an- sökningar ganska ofta som nationella (=billiga) ansökningar och då prioritetstiden går ut, dödas den finska ansökningen utan att någonsin översättas, medan prioriteten utnyttjas utomlands eller via om inte projektet stoppas. Detta leder till att väldigt få finska patent meddelas numera. är inte heller störste patenterare i , utan topplatserna intas av företag med en traditionell modell för förstagångsansök- ningar, som t.ex. Metso (som ju också är stor i genom sin FoU i f.d. Mekaniska Verkstad för pappersmaski- ner). En struktur byggs vidare upp för rationell patentering. En al- lokeringsmatris görs upp för allokering av patentansökningar till olika patentbyråer runt om i världen, patentbyråer som utvärde- ras med avseende på ett antal kvalitetskriterier samt avseende risk för eventuella intressekonflikter. Av de cirka 50 stycken ombud som används globalt är finska. Ramkontrakt som stipulerar pris, kvantitet, kvalitet etc. skrivs med respektive utvalda patentbyråer. Vissa stora patentbyråer i och Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? är speciellt utvalda som specialister för Nokias räkning (dvs. ett slags out-house filing centers). Vid val av ombud lik- som val av patentverk är nationsgränser irrelevanta (däremot naturligtvis inte vid val av nationella marknader för följdansök- ningar). har sålunda numera visavi patentombud tagit en mer aggressiv och genomtänkt roll i ett hierarkiskt uppbyggt sy- stem för underleverantörer av patenttjänster. Slutligen har varje enhet i internt uppsatta mål och riktlinjer för patentarbetet. Olika ansökningsvägar graderas och viktas och vägvalet sker som regel av interna patentingenjörer. (liksom de flesta storföretag) har många olika affärer med många olika patenteringsmöjligheter och korskopplingar mellan affärer och patent. Man eftersträvar därför en kluster- bildning av ca 10 patentansökningar på närliggande saker som sedan får gå genom samma patentbyrå. Härigenom fås en enk- lare struktur av patentkluster (patent modules) och dessas kopplingar till affärsenheter (business modules). Alla patent- kluster ingår i någon av fyra portföljer. Portföljerna är förhål- landevis självständiga och har egna prioriteter och uppgifter inom sig. Beroende på teknologi och Nokias position används de patent och patentansökningar som ingår i en portfölj på olika sätt. Typiskt är att ett kluster erbjuds för licensiering (inom standard och bilateralt). Andra kluster/enskilda patent reserve- ras för produktdifferentiering. Ett tredje användningssätt är för defensiva ändamål, etc. Också open source-alternativet kommer alltmer in i bilden, men beslutsfattandet för detta ändamål är åtminstone inte tillsvidare portföljbaserat, utan beslutas högre upp i . bör kommas ihåg att mycket (2005) är under lupp i av olika skäl och bilden ovan kan förändras snabbt. Relevant statistik har inhämtats dels från svenska PRV samt i viss mån från och andra utländska organ, dels via enkätsvar från högfrekventa patenterare i Sverige.TPF5FPT Kvalitativa bedömningar av olika faktorers vikt bakom statistiska förändringar har inhämtats via enkäter, preparerade med hjälp av intervjuer och pilotstudier, 5TP PT Alla tjänstvilliga personer inom PRV och företag tackas härmed varmt. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? från en grupp högfrekventa patenterare, en grupp SMF och en grupp av patentbyråer (patenttjänsteföretag). Tyvärr har inte mot- svarande studier utförts i andra länder, varför någon internationell jämförande analys inte kan ges. Figur 9.1 visar först utvecklingen av antal nationella ansökningar till patentverken i några olika länder –2004. täcker i stort sett in pro-patent-eran och tillväxten i förstagångsansökningar till amerikanska och japanska patentverket är tydlig, liksom tillväxten i PCT-ansökningar. Till- växten av ansökningar till svenska PRV är också tydlig. bröt en tidigare starkt nedåtgående trend och trendbrottet sammanföll med IVA/åren 1992–1993. bröts tillväxttrenden och en nedgångspe- riod startade, vilken också möjligen kan ses som en fortsättning på den tidigare nedgångsperioden . Nedgångstakterna i dessa två perioder är nämligen förvånansvärt likartade. Figur 9.1 Antalet nationella ansökningar för patent i olika länder samt inlämnade till EPO och PCT åren 1985–2004 Utility Filings at the USPTO National Filings (right scale) Källa: Insamlade data och statistik från patentverk och . Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? har således antalet nationella ansökningar till PRV växt ganska kontinuerligt med en topp , från vilken en ned- gång med en dryg tredjedel skett , se tabell 9.1. Tabell 9.1 visar också antalet SFA –2004. Även antalet SFA har gått ner med en dryg tredjedel –2004. Antalet olika sökande med SFA har gått ned med . SFA-andelen av totala antalet inlämnade na- ansökningar har dock varit tämligen under perio- den –2004 och pendlat mellan 87–. Tabell 9.1 Antal SFA, dvs. nationella förstagångsansökningar, mottagna av PRV –20041P )PP P (2004–2000) 87,3%U Noter: 1) Lägsta årliga värden understryks, högsta skrivs med fetstil. Källa: Svenska PRV-data Tabell 9.2 visar en nedbrytning av SFA på sökandens nationalitet. Som väntat dominerar svenska sökanden stort. Deras andel är dock förvånansvärt –2004 och ligger runt 92– . SOU 2006:80 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? SFA fördelade på sökandens nationalitet åren 1998–2004 Källa: Svenska PRV-data Tabell 9.3 visar en nedbrytning på företag respektive individer som sökande. Dessa två grupper var ungefär lika stora . hade båda grupperna krympt, individgruppen dock snabbare och mer. Som väntat stod företag för betydligt fler SFA men båda gruppernas SFA gick ner åren 2000–2004 med närliggande andelar, resp. , dvs. grovt sett en tredjedel. Tabell 9.3 SFA fördelade på företag och individuella sökande åren 1998– 20041)P P (2004–2000) Årliga SFAs/antal -0,10 Årliga SFAs/antal -0,09 Noter: 1) Lägsta årliga värden understryks, högsta skrivs med fetstil. Källa: Svenska PRV-data Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.4 visar en ytterligare nedbrytning av företagsgruppen i ta- bell 9.3 i tre kategorier svarande mot en patenteringsfrekvens (egentligen patentansökningsfrekvens) av i genomsnitt en enda år- lig SFA, respektive 2–10 stycken, respektive fler än 10 stycken SFA . Tabellen visar att nedgången i procent är störst i yttergrupperna, dvs. den första och den tredje, och störst för högfrekventa patenterare. Tabell 9.4 SFA fördelade på företag med olika patenteringsfrekvens (2000–2004) (2000–2004) Källa: Svenska PRV-data Figur 9.2 visar sedan hur sporadiskt över tiden de flesta företag och individer lämnar in SFA. Detta ger en fingervisning om hur stor omsättningen av sökanden är . Detta förhållande för- svårar i sin tur en enkätstudie av sökanden om skälen bakom ned- gången i deras SFA. Figurer 9.3 och 9.4 ger tydligare bilder av denna omsättning. Figurerna visar t.ex. att klart mer än hälften av sökanden i toppgruppen med fler än 10 SFA hade försvun- nit ur toppgruppen , medan enbart 6 stycken () hade klättrat in i toppgruppen. Detta talar i viss mån trots allt för en en- kätstudie av förändringsfaktorer hos högfrekventa sökanden. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Fördelning av antal seriella sökanden med SFA – Occurencies of corporate applicants Beteckningar: x = antalet år som ansökningar lämnades in från en given sökande under den 7- åriga perioden –2004 y = antalet sökande som sökte x år –2004 Noter: 1) Smärre skillnader i totala antalet sökanden uppträder på grund av statistiska svårig- heter, bl.a. att korrigera för felstavningar av sökandens namn Källa: Svenska PRV-data Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Omsättning av SFA-sökanden till år 2004P Omsättning av sökanden med mer än 10 SFA Omsättning av sökanden med mer än en och högst 10 SFA Omsättning av sökanden med en SFA Beteckningar: Siffra i mörkgrått fält = antal sökanden som finns med både och . Siffra i ljusgrått fält = antal sökanden som finns med ifrågavarande år men inte jämförelseåret. Not: 1) Smärre skillnader i totala antalet sökanden uppträder på grund av statistiska svårigheter, bl.a. att korrigera för felstavningar av sökandens namn Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Figur 9.4 Detaljerad översikt av omsättning av SFA-sökanden till 2004 Källa: Svenska PRV-data Figur 9.5 visar vidare en nedbrytning på stora teknikområden så som dessa definieras i IPC-systemet på dess första hierarkiska nivå (dvs. Denna nedbrytning visar en stor spridning i nedgångsprocent med en stor och största nedgång inom elektricitetsområdet, följt av fysikområdet. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? SFA fördelade på olika IPC-sektioner åren 1998–2004 (nedgång i % )1)P P B – PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING (-) A – HUMAN NECESSITIES (-) H – ELECTRICITY (-) G – PHYSICS (-) F – MECHANICAL ; LIGHTING; HEATING; WEAPONS; BLASTING (-) C – CHEMISTRY; METALLURGY (+2.7%) E – FIXED CONSTRUCTIONS (-) D – TEXTILES; PAPER (-) 1) Enligt IPC klassifikation version 7, giltig till 31.12.2005. Tabell 9.5 visar slutligen en nedbrytning på de totalt största (mest frekventa) SFA-sökandena –2004 uppdelad i två stycken 3-årsperioder före och för att tydliggöra en eventuell flerårsförändring i samband med en konjunkturom- svängning. Återigen är det en stor spridning mellan företagen i des- sas nedgångsprocent eller snarare förändringsprocent . Det är också stor spridning mellan olika år för de flesta företag, en spridning som i flera fall inte är kopplad till en trend . uppvisar dock klara trender. Speciellt intressanta och dominanta är och vars nedgångar i absoluta tal svarar för av den totala nedgången på 633 stycken för de företag som uppvisar en nedgång (visas ej i tabell 9.5). Sammantaget visar elektroföretagen (E-företagen) , ABB, TeliaSonera, Siemens-Elema och Anoto som grupp en dominant stor nedgång, vilket också bekräftas av Tabell 9.5. Summan av SFA för gruppen som helhet visar slutligen en ganska nivå åren 1998–2000 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? med ett klart fall till lägre nivåer för åren 2002–2004. Detta indike- rar sammantaget att en stor nedgång bland högfrekventa sökande berodde på en konjunkturnedgång, speciellt för elektroföretagen. Mycket förenklat uttryckt så brast IT-bubblan och därmed också en patentbubbla. bör observeras att närmare en tredje- del (6 st.) av de 20 sökande ökade antalet SFA , och däribland till övervägande del konjunkturkänsliga verk- stadsföretag inom det maskintekniska området (M-företag), dvs. , , , och . Tabell 9.5 Totala patentansökningar från de 20 främsta svenska patentinne- havarna (1998–2004) Årliga SFA i snitt (1998–2000) period 2 (2002– (period 1– (period 1– period 2) som Källa: Svenska PRV-data Tabell 9.6 visar slutligen som en intressant jämförelse en motsva- rande 20-i-topp-lista , dvs. innan EPO- och PCT-vägarna öppnades. Stabiliteten i toppgruppen är trots allt på- fallande . Några helt nya stora svenska företag på senaste listan förekommer inte, medan flera gamla storföretag har försvunnit (t.ex. ). Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.6 20 främsta patenterare i –71 efter antal beviljade patent i Standard Radio och Telefon Källa: Papahristodoulou (1987). Siffrorna är påfallande höga i jämförelse med perioderna 1998– 2000 och 2002–2004. Det har dock inte varit möjligt att få dessa siffror bekräftade av PRV. I ett tidigt skede av utredningen formulerades hypotesen att den övervägande andelen av den observerade nedgången i SFA kunde förklaras av beteendet bland de högfrekventa patenterarna, i första hand storföretag med stora FoU-budgetar. Hypotesen grundade sig på då tillgänglig men ofullständig statistik, diskussioner med initierade inom PRV och industrin samt det vanligt observerade förhållandet att FoU och patenteringsfrekvens är starkt snedför- delad i ett land som . Hypotesen stöddes också av viss te- Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? ori.TPF6FPT Hypotesen äventyras dock av en stor omsättning i den under- liggande populationen. Tillgängliga uppgifter pekade på att små företag och uppfinnares patenteringsfrekvens sammantaget inte hade uppvisat en väsentlig nedgång. Mot denna bakgrund utformades en enkät som skickades ut till de största företagen . Företagen valdes ut så att de största företagen avseende patentfrekvensTPF7FPT eller FoU-investeringar i eller börsvärde täcktes in. Urvalet skulle dessutom inne- hålla motsvarande urval för den tidigare IVA/enkät- urval av 20 svenska . Urvalsprincipen för enkätutskicket var att kunna täcka in en tillräckligt stor del av den övre svansen i fördelningen av absoluta nedgångstal för att kunna förklara en huvuddel av nedgången. Syftet med enkäten var dels att inhämta företagens patentstatistik för att validera och komplettera PRVs statistik, dels att inhämta kvalitativa och kvantitativa bedöm- ningar av olika frågor av intresse för utredningen, inklusive för- klaringar av eventuell nedgång i patenteringsfrekvens. Enkätutskicket följdes sedan upp av påminnelser via e-mail och telefonsamtal och i flera fall telefonintervjuer. Svarsfrekvensen var dock fortfarande för liten varför enkäten också gjordes tillgänglig via nätet som en webb-enkät. Statistik över SFA blev efteråt tillgänglig från PRV och data visade då att den ursprungliga hypotesen inte hade tillräckligt stöd. Enbart maximalt av SFA-nedgången visade sig då förklaringsbart via det ursprungliga enkätutskicket. När detta stod klart gjordes en nedbantad version av enkäten som skickades ut till ett nytt urval av ca 50 SMF . Dessa företag valdes ut bland de företag som visat upp en stor nedgång i SFA-frekvens. 6TP PT En enkel tillväxtteori – eller allmännare teori för förändringar i variabler som försäljning, FoU m.m. – baseras på den s.k. Gibrats som i grova drag säger att storleken på en årlig förändring i en variabel är (statistiskt sett) proportionell mot variabelns storlek vid årets början (se också avsnitt 6.3.) 7TP PT då urvalet gjordes fanns inte SFA-statistik tillgänglig via PRV och urvalet fick grundas på totalt antal inlämnade ansökningar. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 9.4.2.1Frekvens förstagångsansökningar (FA)TPF8FPT Över hälften av de stora företagen och en tillräckligt stor grupp av SMF för att tjäna som kontrastgrupp svarade på respektive enkät. Det bör understrykas här att svaren här avser förstagångsansök- ningar oavsett var dessa inlämnats. Av de storföretag som svarat uppvisar drygt hälften en nedgång i förstagångsansökningar (FA) , en tredjedel en uppgång och resten ingendera. Tabell 9.7 visar en lista på de fö- retag som hade en FA-nedgång. Företagen är rankade efter ned- gångens absoluta storlek i antal, respektive relativa storlek i procent av företagets antal FA . Tabell 9.7 Rangordning av enkätsvarande efter absolut storlek på nedgång (rang 1) och relativ storlek på nedgång (rang 2) i FA 8TP PT Notera här att föregående avsnitt fokuserade på SFA medan detta avsnitt fokuserar på FA. Frekvens förstagångsansökningar (FA) är inte detsamma som frekvens svenska förstagångs- ansökningar, dvs. förstagångsansökningar inlämnade till svenska PRV, eftersom en första- gångsansökan kan lämnas till ett annat patentverk än PRV. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Tabell 9.8 a, b och c visar den vikt de svarande företagen har fäst vid de olika allmänna förklaringsfaktorerna i enkäten. En förhållan- devis konsistent bild framträder, även om försiktighet krävs vid jämförelser mellan företag av denna typ av bedömningar. Förändringar i FoU-resurser och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom förändringar i patenteringsfrekvens, såväl för stora som små företag.