sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — har följt utvecklingen i de tre storstäderna och i sex medelstora svenska kommuner under pe- rioden därefter, åren 1997–2003 (219). Inga entydiga förändringar sker. I storstadskommunen har segregationen minskat medan situationen i och och i de sex mellanstora kommuner stort sett varit oförändrad. Betydelse för psykisk ohälsa Våld och hot om våld ökar risken för psykisk ohälsa (220). Dis- kriminering utgör också en påfrestning som ökar risken för psykisk ohälsa (25). Enligt SCB:s ULF-undersökning har andelen ungdomar i åldern 16–av båda könen, som anger att de utsatts för något våld med kroppsskada, inte väsentligt förändrats /1981–2004 (14). Andelen ungdomar av båda könen, som varit utsatta för gatu- våld eller hot, har inte heller väsentlig förändrats. Likaledes har an- delen i denna åldersgrupp, som anger att de utsatt någon annan för våld i stort varit oförändrad (14). Rädslan för våld har däremot ökat. Andelen ungdomar i åldern 16–som anger att de avstått från att gå ut av rädsla för att bli utsatta för våld har mer än fördubblats –1981 (14). Utvecklingen av diskriminering har inte analyserats i . Förekomsten av mobbning i skolan är det fenomen som närmast knyter an till diskriminering. Mobbning har inte ökat . Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Det framkommer inte stöd för att sämre säkerhet, alternativt ökad diskriminering, skulle förklara varför den psykiska hälsan har för- sämrats. Polis, skolpersonal, socialtjänst, kvinnojourer, mansjourer och brottsofferorganisationer anger dock att våld eller hot om våld blivit allt vanligare. De ser våld som en förklaring till de psykiska problemen. Deras iakttagelser avspeglar sannolikt den ökade rädslan för våld. Däremot är orsakssambanden oklara. En ökad rädsla kan vara en följd av de ökade psykiska problemen, snarare än dess orsak. En ökad rädsla för våld kan också förklaras av mindre tolerans för våld. i ett tidsperspektiv som sträcker sig har fysiskt våld blivit allt ovanligare (221). Utvecklingen kan för- av att bättre levnadsvillkor medför minskad tolerans för våld. Det innebär att samma våldshandlingar utlöser allt starkare reaktio- ner, exempelvis i form av rädsla. Rädsla för våld är självfallet i sig en påfrestning, oavsett om våld faktiskt förekommer. Det är dock svårt att försöka förhindra rädsla genom att förebygga våldshandlingar eftersom sambandet mellan faktiskt våld och rädsla för våld inte är tydligt. Under det senaste halvseklet har vårt sätt att förflytta oss för- ändrats väsentligt. Vid slut gick man, cyklade, eller åkte buss, spårvagn eller tåg. sker en stor del av alla transporter med bil. Det har blivit allt vanligare att flyga. Människor tenderar att använda ungefär lika åt transpor- ter oavsett färdmedel (222). Den som färdas med bil kommer själv- fallet längre än en person som använder allmänna transportmedel kombinerat med att gå. Tiden blir dock densamma eftersom vårt sätt att bygga samhällen utgår från de transportmedel som finns. Det ökade inslaget av transport med bil kan bidra till minskad fysisk aktivitet. Låg fysisk aktivitet medför ökad risk för psykiska problem, se kapitel 6. En amerikansk studie på vuxna visar också att resor med bil till och från arbetet är en av de dagliga aktiviteter som är förknippade med mest negativa känslor (223). I förflyttar sig fler ung- domar till fots eller med cykel jämfört med . En trend mot ökade transporter med bil har dock funnits även i . Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Det finns sannolikt ett allmänt samband mellan individers och gruppers inflytande i samhället och deras hälsa. Det kan dock vara svårt att särskilja inflytandets specifika betydelse eftersom det finns tydliga samband mellan inflytande och andra resurser. Experimen- tella studier gör det möjligt att klargöra inflytandets betydelse. Så- dana studier har gjorts på barn i skolan. De visar att ökat inflytande i skolan leder till bättre hälsa bland eleverna (175). En indikator på medborgerligt inflytande för de yngsta ungdo- marna är andel elever i som anger att de kan vara med om att bestämma arbetssätt på lektionerna. Jämförbara uppgifter föreligger endast för perioden –2003. sker inga förändringar (172). För ungdomar åldern 16–finns flera indikatorer som täcker perioden –2005. De ingår i SCB:s undersökningar om levnads- förhållanden () (14). Andelen ungdomar som anger att de oftast delar i politiska diskussioner har ökat något från . Däremot har andelen sjunkit som är medlem i en facklig organisa- tion och andelen som är fackligt aktiv. En tänkbart bidragande förklaring kan vara att färre ungdomar är förvärvsarbetande. Dock har även andelen som är medlem i ett politiskt parti sjunkit med en minskning från . Andelen som är aktiv i ett politiskt parti och andelen som varit på ett möte med ett politiskt parti har också sjunkit. Vidare har valdeltagandet –2002 sjunkit från . Det finns således en trend som tyder på minskat medborgerligt inflytande via de politiska partierna och deltagande i val. Det finns ett möjligt samband mellan denna utveckling och den individualise- ring som diskuteras i kapitel 9 (224). Individualiseringen innebär att individen i allt mindre omfattning definierar sig själv efter till- hörig till en etablerad grupp, exempelvis en socialklass eller ett po- litiskt parti. Ungdomars engagemang i samhällsfrågor kanaliseras därför i mindre omfattningen via de etablerade kanalerna. undersökning tyder dock på att det politiska intresset är tilltagande. Hur samhällets demokratiska system som möta denna förändring är en viktig fråga. Den lyfts fram i regeringens ungdomspolitiska proposition (225). Utredaren har dock uppfattat att en närmare analys ligger utanför ramen för denna utredning. Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa Ett översiktsarbete publicerat 1995 Ett översiktsarbete med den brittiska barnpsykiatern som huvudredaktör publicerades (94). Där diskuteras tio tänkbara förklaringar till den ökade förekomsten av psykiska pro- blem fram till omkring (94). Författarna finner inget eller obetydligt stöd för åtta av de potentiella förklaringarna, försämrade levnadsvillkor, ökad materiell välfärd, ökad arbetslöshet bland unga, försämrad fysisk hälsa, ökat antal skilsmässor, förlängning av perioden mellan skolans slut och inträde i yrkeslivet, inverkan från massmedier exempelvis i form av våld på film och i tv samt förändrade värderingar exempelvis i form av högre acceptans av antisocialt beteende. Två tänkbara förklaringar kvarstår. En är att det materiella välståndet har medfört ökade för- väntningar. Ungdomars förmåga att hantera dessa förväntningar har dock inte ökat lika snabbt som det materiella välståndet. Det har därför uppstått ett gap mellan förväntningar och faktiska för- hållanden. Den andra förklaringen är att den ökade tillgången till alkohol och droger har ökat risken för missbruk vilket i sin tur ökar risken för psykiska problem. Karvonen och medarbetare har analyserat tänkbara förklaringar till ökad förekomst av psykosomatiska symptom i åldern 14–i –2000 (101). De finner inte att för- ändrade förhållanden i familj eller skola kan förklara utvecklingen. West och medarbetare har analyserat tänkbara förklaringar till ökad förekomst av psykosomatiska symptom bland flickor i åldern 14–i –1999 (104). De finner att en möjlig förklaring kan vara ökade upplevda krav i skolan eftersom oro för skolprestationer ökat . 6Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden: betydelse för psykisk ohälsa, utveckling och möjliga åtgärder Flertalet faktorer knutna till det privata och till fritiden har varit oförändrad eller har utvecklats i gynnsam riktning. Familjen är viktig under uppväxten. Ett mått på familjestrukturen är antalet skilsmässor. har antalet skilsmässor varit relativt oförändrat. Relationen mellan föräldrar och barn har sannolikt förbättrats. Ungdomars umgänge med vänner har ökat och allt färre är en- samma. Den grupp som anger att de inte har något nära vän har sjunkit från . Nya lättillgängliga sätt att hålla kon- takt med varandra har tillkommit i form av mobiltelefoner, sms, e- post och chatt. Ungdomar möter vuxna och varandra inom före- ningslivet, exempelvis inom idrottsrörelsen och annan organiserad fritidsverksamhet. Det offentliga stödet till idrottsrörelsen och till fritidsgårdar har ökat . Socialt kapital är ett begrepp som använts för att beskriva män- niskors relationer till varandra i ett samhälle. I ett samhälle med stort socialt kapital litar människor på varandra och risken för psy- kisk ohälsa är mindre. hör till en liten grupp länder där tilliten är som mest utvecklad. Tilliten har i stort varit oförändrad . En del av fritiden ägnas åt att lyssna på musik. Det är troligt att ungdomar ägnar mer tid åt musik jämfört med eftersom det har blivit enklare tack vare kassettband- spelare, cd-skivor och mp3-spelare. Lyssnandet har dock troligen delvis ersatt eget musicerande. Det är troligt att ungdomar ser minst lika mycket på film som . De går visserligen mindre ofta på bio men ser i stället film på video eller dvd. Tv-spel, datorspel och internet har tillkommit . De studier som gjorts tyder på att sådana aktiviteter kan främja psykisk hälsa genom att den förbättra kognitiva förmågan. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Det finns också negativa tendenser. Alkoholkonsumtionen bland unga har ökat betydligt snabbare än konsumtionen bland vuxna. –2000 har den självrapporterade genomsnitt- liga årskonsumtionen bland ungdomar ökat i en takt motsvarande en fördubbling . Bruket av illegala droger har ökat i samma takt. Hög alkoholkonsumtion och drogbruk ökar markant risken för psykiska problem. Tv-tittande är en av de vanligaste fritids- aktiviteterna. Flera studier visar på negativa effekter av tv-tittande på psykisk hälsa. Därför är det tänkvärt att tv-tittandet har ökat. Utbudet av aktiviteter har ökat, exempelvis i form av tv och internet. I debatten framförs ibland uppfattningen att sådana aktiviteter bidrar till att ungdomar sover och därför mår psykiskt dåligt. Det har dock inte varit möjligt att finna stöd för denna hypotes. I detta kapitel behandlas välfärdskomponenter som främst är knutna till fritid och det privata livet i övrigt. Strukturen är densamma som i kapitel 5. Först behandlas belägg för att komponenten har betydelse för förekomst av psykisk ohälsa, direkt eller indirekt. I de redovi- sade studierna har författarna vanligen tagit hänsyn till andra faktorer som kan påverka resultatet, exempelvis kön, ålder, familjebakgrund, utbildning, medborgarskap etc. Därefter beskrivs utvecklingen i under . Därpå följer en bedömning av sannolikheten för att utvecklingen kan förklara den ökade före- komsten av psykiska problem. Avsnitten avslutas med presentationer av möjliga åtgärder. Förslagen till åtgärder behandlas samlat i kapitel 11. Organiserad fritidsverksamhet för barn och unga Det finns endast ett fåtal studier med hög vetenskaplig kvalité där effekten av organiserad fritidsverksamhet har studerats (226, 227). I de publicerade studierna påvisas i allmänhet gynnsamma hälso- effekter men effekterna är påfallande små. Effekterna av ostrukturerad öppen fritidsverksamhet, av den typ som bedrivs vid en del fritidsgårdar förefaller öka risken för be- teendestörningar (228). Mekanismer som kan förklara detta för- Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden hållande har analyserats i en svensk studie av tonårsflickor (229). Det är önskvärt att andra forskargrupper studerar frågan för att klargöra om fynden kan reproduceras. Det finns tre huvudformer av organiserad fritidsverksamhet; fri- tidshem, fritidsgårdar och verksamhet organiserad av frivilligorgani- sationer. erbjöds fritidshem för barn i åldern 7–. har sådan verksamhet för barn i åldern 10–till stor del avvecklats. var av barn i åldern 6–inskrivna på fritidshem (135). var i åldern 10–12 inskriven i sådan verksamhet. Däremot erbjuder ofta kommunen annan verksamhet i dessa åldrar. Statistik för sådan verksamhet saknas dock. , numera Kommuner och Landsting, redovisar utvecklingen av nettokostnader för fritidsgårdar i fasta priser –2002 (230). har kostnaderna stigit . För ungdomsgruppen är fritidsverksamhet organiserad av idrotts- rörelsen och andra frivilligorganisationer den i ekonomiska termer mest omfattande organiserade fritidsverksamheten (231). Ekono- miskt sett är dessa aktiviteter mer omfattande än hälso- och sjuk- vårdens insatser för samma åldersgrupp. Det saknas dock statistik som beskriver utvecklingen av den samlade volymen av dessa in- satser. Utvecklingen av det offentliga stödet till idrottsrörelsen kan dock ge vägledning. Detta stöd har ökat något (230). Konflikter mellan föräldrarna ökar risken för fysisk (46) och psykisk ohälsa (94). Det saknas tidsserier som beskriver förekomst av kon- flikter i familjer i . Förekomst av skilsmässor kan dock an- vändas som indikator. ökade antalet skilsmässor. Därefter stabiliserades nivån till omkring 20 000 skils- mässor (232). hade av alla äktenskap ingångna upplösts. Motsvarande siffror för äktenskap in- gångna 1985 och 1990 var . Andelen 17-åringar som bodde med båda sina biologiska föräldrar var 70 pro- cent och (232). Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden För att förebygga familjekonflikter är en möjlighet att erbjuda föräldrar ett strukturerat parprogram, Preventive Relationship En- hancement Program (PREP), som i fyra kontrollerade försök visat sig förbättra föräldrarnas relation till varandra (233). I an- vänder många programmet. Det har också börjat prövas i . Evidens för effekt av andra insatser har inte påvisats. En god relation till föräldrarna är avgörande för den psykiska hälsan (53). Det finns allt bättre förutsättningar för goda relationer mellan barn och föräldrar eftersom föräldrarna mer medvetet än tidigare går in för sitt föräldraskap. Möjligen finns risken för ett allt för stort beroende av föräldrarna (234, 235). De flesta barn upp- lever att relationen till föräldrarna är god (171). En del av de ungdomar som har intervjuats framhåller dock att stress kan bero på att man har det jobbigt hemma, se kapitel 4. Ele- verna vid en gymnasieskola anger att alla i klassen har någon slags svårighet hemma. Det är alltid bråk. Med pappa eller mamma eller syskon. Det saknas uppgifter som beskriver utvecklingen av relationen mellan föräldrar och barn . Ett uttryck för en dålig relation är då föräldrar agar eller misshandlar sina barn. Under det senaste halvseklet har detta blivit allt mindre vanligt (236). Detta talar för förbättrade relationer mellan barn och föräldrar. Det är därför osannolikt att utvecklingen av relationen mellan barn och föräldrar skulle förklara utvecklingen av psykisk ohälsa. har i en översikt visat att det finns ett flertal pedagogiska metoder för föräldrar som kan minska risken för psykisk ohälsa under uppväxtåren (237). Metoderna har starkt vetenskapligt stöd. Ett exempel utgörs av samspelsprogram som används i struktu- rerade föräldragrupper. De syftar till att stärka samspelet mellan barn och föräldrar genom att utveckla positiv uppmärksamhet, klar kommunikation och genomtänkt gränssättning. Föräldrarna disku- terar vardagliga situationer och övar sedan praktiska lösningar, vanligen med hjälp av rollspel. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Relationer till personer utanför familjen Betydelse för psykisk hälsa Alla människor behöver kontakt med andra personer för att tillgo- dose grundläggande behov. Intuitivt kan det verka självklart att sådana kontakter motverkar psykisk ohälsa. Kunskapsläget är dock oklart, sannolikt därför att våra begrepp inte förmår fånga det väsentliga. Inom sociologi och socialpsykologi har betydelsen av människors kontakter med varandra varit föremål för omfattande studier. Inom folkhälsområdet fick begreppet sitt genombrott då en avgörande studie publicerades. Den visade att kontakter med andra människor föreföll vara avgörande både för människors överlevnad och för hälsan i allmänhet (238). Denna undersökning blev upptakten till omfattande forskning där man försökte klargöra hur kontakter människor emellan kan påverka hälsa och välbefin- nande. De studier av det sociala stödets effekter som följde visade sig dock ofta ge motsägelsefulla resultat (239, 240). Vissa studier be- kräftade effekter av sociala kontakter medan andra visade på mot- satsen. Ett viktigt skäl var troligen att människor med goda kon- takter med andra ofta också har goda tillgångar till andra resurser. Det visade sig därför vara svårt att särskilja betydelsen av mänskliga kontakter från betydelsen av andra tillgångar. Vid en litteratursökning som gällde vänskapsrelationernas be- tydelse för utveckling av depression bland ungdomar påvisades fem studier. I en studie föreföll sådana relationer skydda mot depres- sion (241), i en annan studie påvisades effekt för pojkar men inte för flickor (242) medan samband helt saknades i de tre återstående studierna (243–245). Vid en litteratursökning som gällde vänskapsrelationernas be- tydelse för psykisk hälsa bland vuxna påvisades tre studier publice- rade eller . Ett översiktsarbete visade att sociala kon- takter i allmänhet skyddar mot psykiska problem (246). Författarna fann dock några studier som visade att sociala kontakter även kan öka risken för sådana problem. Detta gällde främst för kvinnor som levde under socialt utsatta förhållanden. Skälet kan vara att många andra kvinnor i deras omgivning hade problem. Det innebär att nära kontakter utgjorde en belastning. I det andra arbetet påvisades skyddande effekter men endast för kvinnor (247) och i det tredje Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden arbetet positiva effekter för båda könen men effekterna var små (248). Genomgången tyder således på att det inte finns några enkla samband mellan tillgång till andra människor och psykisk hälsa. In- teraktionen människor emellan är troligen alltför komplex för att kunna beskrivas med ett så allmänt begrepp som stöd. Det är därför befogat att försöka särskilja olika former av utbytet män- niskor emellan i en social relation. Fem aspekter beskrivs i litteratu- ren: att få tillgång till information, att få praktisk hjälp, att få känslomässigt stöd, att få stöd i att värdera en situation för att kunna fatta beslut (appraisal) samt att få tillgång till gemenskap (249–251). Innebörden av att få känslomässigt stöd förefaller vara sammansatt. Å ena sidan kan ett akut problem ge en så stor anspänning att individen har svårt att finna konstruktiva lösningar. Genom att få berätta om problemet, och få bekräftelse från andra på den egna upplevelsen, kan anspänningen minska. Å andra sidan kan denna tillfälliga hjälp leda till att individen inte tar itu med det problem som gör att hon mår dåligt. Att söka stöd hos andra behandlas i kapitel 7 som en form av coping. Där refereras studier som visar effekter av olika sätt att möta problem (coping). Att möta problem genom att söka stöd från andra förefaller vara sämre än att i första hand gå in för att själv aktivt lösa ett problem. Ett sådant påstående kan uppfattas strida mot vardaglig erfarenhet. Ett skäl till detta kan vara att vi särskilt uppmärksammar människor som söker hjälp. Det är självfallet inte rimligt att uppfatta känslomässigt stöd som något negativt. Om insatser ska utformas är det dock motiverat att pro- blematisera denna form av stöd. Det finns däremot gott stöd för att en god förmåga att värdera en situation skyddar mot psykisk ohälsa (250). Andelen individer i åldern 16–som anger att de inte har någon nära vän har sjunkit från till –81 (14). Umgänget med vänner har ökat medan motsvarade umgänge med nära anhörig har sjunkit i motsvarande grad. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Det finns inga enkla samband mellan tillgång till stöd och psykisk hälsa. Utvecklingen i av ungdomars sociala relationer har varit gynnsam. För att få stöd vänder sig ungdomar till vuxna i omgivningen, lärare, fritidsledare, skolvaktmästare, sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, arbetsförmedlare m.fl. Ett förslag som ibland förs fram är att ung- domar bör få tillgång till fler vuxna. Analysen ovan tyder dock inte på att antalet kontakter har avgörande betydelse. Däremot påverkas effekten av innehållet i kontakterna. Det finns gott stöd för att vuxna som hjälper ungdomar att värdera sin situation bidrar till en god psykisk hälsa. Däremot är effekten av emotionellt stöd inte entydig. Det är inte givet att alla vuxna är medvetna om värdet av olika former av stöd. Det är därför motiverat att ta upp frågan i olika ut- bildningssammanhang. Socialt kapital och tillit Socialt kapital är ett begrepp som ofta har använts för att beskriva människors relationer till varandra i ett samhälle. Begreppet kan utgå från den enskilda individen. Enligt en tradition blir det då liktydigt med de sociala relationer som har diskuterats ovan. En annan tradition använder begreppet för att beskriva hur individer socialt positionerar sig i ett samhälle genom att tillägna sig specifika sätt att förhålla sig (252). Begreppet socialt kapital kan också användas för att karakterisera ett samhälle (253). I ett samhälle med stort socialt kapital litar människor på varandra. Socialt kapital används således inte för att beskriva hur många kontakter människor har eller vad de utbyter i relation till varandra utan beskriver i stället människors sätt att för- hålla sig till varandra. Samhällen där människor litar på varandra har vanligen bättre ekonomisk utveckling och bättre folkhälsa (254). Därför har såväl ekonomer som folkhälsovetare intresserat sig för begreppet. Faktorer främst knutna till det privata och till fritiden Det finns samband mellan brist på tillit till andra människor i ett samhälle (socialt kapital) och förekomst av psykiska problem (255). Därför har begreppet betydelse för denna utredning. hör till en liten grupp av länder där tilliten är som mest utvecklad (256). Uppgifter om tillit för hela befolkningen föreligger för åren 1990 och . Mellan dessa år har ingen förändring skett. Ungdomar har ungefär samma tillit som andra åldersgrupper. Den stabila tilliten människor emellan i står i kontrast till utvecklingen i där tilliten förefaller att sjunka (257). Tilliten är vanligen större människor emellan med liknande bakgrund. Ut- vecklingen i har därför knutits till att många vuxit upp i andra länder. Andelen immigranter är dock ungefär lika stor i som i . En troligare förklaring till stabiliteten i tilltro i kan i stället vara de internationellt sett små sociala skillnaderna i levnadsvillkor. Att bibehålla relativt små sociala skillnader är därför viktigt för att bibehålla en god tilltro människor emellan. Samhällets samlade politik kan bidra till detta. En förutsättning är troligen också att människor med olika social bakgrund möts. För barn och ungdom sker det i förskola, skola, på arbetsplatser, i fritidsverksamhet, i kulturliv, i föreningsliv osv. Kommun, landsting och stat har avgö- rande inflytande på en stor del av dessa verksamheter och kan därigenom även på detta sätt bidra till utveckling av det sociala ka- pitalet. Synen på arbete har varierat. , en antik filosof, såg ner på det arbete som jordbrukare, hantverkare och handlare bedrev (258). Arbete uppfattade han som tarvligt och som hinder för människans utveckling. Människor behöver i stället rikligt med fri tid för att utveckla sina förmågor (259) och för att delta i det sociala livet. Under de senaste århundradena har synen på arbete i Nordväst- varit den motsatta. Arbetet har uppfattats som grunden för ett gott liv. Det är arbetet som ger människan en social roll och där- igenom hennes identitet. En positiv syn på arbete har också varit en förutsättning för det ökade välståndet under de senaste århundradena. Det finns också fri tid utöver arbetet. Fritidens funktion är att ge människor tid för återhämtning.