sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — 47TP PT Aarsaether (ed)(2004), Innovations in the Nordic Periphery, Nordregio och Aradóttir E., et al (2005): and the Periphery. Nordic innovations Centre. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Forsknings- och utbildningsinstitutionernas roll i innovations- processen är i de flesta fall obefintlig, vilket förmodligen har att göra med att de enskilda företagens formella utbildningsnivåer är tämligen låga och att det finns tydliga kommunikationsproblem mellan företagare och FoU – institutionerna. Några undantag i det avseendet bekräftar snarare regeln. Den viktigaste slutsatsen är att det inte är antalet relationer som är avgörande för framgångsrika innovativa processer, utan snarare hur etablerade och välfungerande företagets kontakter är. ger följande förslag: Tillämpa och utveckla rurala livsstilar för att skapa innovativa produkter Synliggör och tydliggör politiken och det offentliga stödpro- grammet Bygg ut kunskapsbasen och kompetensen Utnyttja befintliga nätverk bättre Uppmärksamma systemvillkoren och perifera regioners pro- blem 5.3.5Skapa bättre tillväxtmiljöer för unga landsbygdsföretagare Till högskolor/universitet finns ofta så kallade incubatorer eller företagskuvöser kopplade, där unga entreprenörer och företagare kan börja utveckla en affärsverksamhet. Genom den nära kopp- lingen till såväl kompetensen vid högskolor/universitet och före- tagsmentorer kan den unga entreprenören dels erbjudas kompe- tensstöd dels få tillgång till en arbetsmiljö som genom sin utform- ning är ekonomiskt acceptabel. anser att dessa typer av insatser tydligare ska kopplas samman med lands- bygdsföretagande. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad När de små företagen växer behövs nya marknader på regional, na- tionell och global nivå. behövs en god infrastruktur, ut- ökad samverkan mellan små och stora företag, stöd till nätverks- byggande och en efterfrågestyrd rådgivningshjälp. Exempel på det är insatser som och redan genomfört i några re- gioner för att främja företagens exportmarknader. Ett väl utvecklat nordiskt samarbete och EU-samarbete är andra faktorer för att underlätta byggandet av vidgade marknader. Detta blir desto viktigare med tanke på storföretagens konkurrenskraft och dominans samt utländska företags ökade marknadsandelar i till följd av den globala ekonomin. Med en bra infrastruktur på hemmamarknaden ökar landsbygdsföretagens chanser att ut- veckla de gröna näringarna och bli framgångsrika inter- nationellt. 5.4Uppmärksamma de platsbundna företagens strategiska potential Kännetecknande för landsbygden är att många av företagen är mycket starkt bundna till en speciell geografisk plats. Det kan bero på specifika natur- eller kulturresurser. För att platsbundna företag ska kunna utvecklas krävs särskilda villkor inom lagstiftning, stödsystem och den breda infrastruktu- ren. - Tydliggör de platsbundna företagens särskilda förutsättningar som strategisk tillväxtpotential. Strategiska områden är produk- tion och förädling av livsmedel och skogsråvara, produktion av förnybar energi, turism och rekreation samt landskap och natur- vård. Ge tilläggsdirektiv till (Ju 2004:11) att ge förslag till klarläggande av 2:18 RF (egendomsrätten), där en utgångspunkt är att särskilt beakta de platsbundna näringarnas utvecklingsförutsättningar. Säkra en långsiktig hållbar balans mellan bevarande av åker- mark för produktion av livsmedel och energi å ena sidan och an- Landsbygdens företagande och arbetsmarknad vändande av sådan mark för samhällsutbyggnad och andra all- männa ändamål å andra sidan. Tydliggör att vid val av lokalisering av samhällsutbyggnad hänsyn tas till åkermarken som produktionsresurs genom såväl fysisk planering som genom tillämpning av all- männa hänsynsregler om hushållning med mark- och vattenom- råden. Vad är platsbunden eller platsanknuten näring? Att lig- ger där den ligger eller att mineralfyndigheter finns i och Malmfälten är otvetydigt. Jordbruken är som regel även de platsbundna även om en diversifiering av produktionen medför att jordbrukens arena utvidgas och förändras. Många jordbruk är platsbundna därför att de personer som driver företagen av olika skäl är bundna till platsen. Det kan också bero på att natur- och kulturmiljön ger speciella betingelser för odling av vissa grödor el- ler djurhållning men framför allt kan det vara av sociala skäl, genom till exempel tradition och arv. De platsbundna företagen behöver större garantier för långsik- tiga produktionsvillkor än genomsnittliga företag. Det gäller främst regler kopplade till , plan- och bygglagstiftningen samt egendomsrätten. Här kommer bondens dubbla uppdrag in i bilden som såväl producent och förädlare av råvaror som producent av samhällsin- tressen, vilket samhället också betalar ersättning för. Jag betraktar dessa stöd och ersättningar som baserade i ett samhällsfördrag mellan jordbrukare och befolkning som helhet. Men detta samhällsfördrag är underförstått – befolkningen vill ha värden som inte har tydligt identifierats, definierats och synlig- gjorts. Den nya produktionen med beroendet till kunder som inte längre enbart köper jordbrukets råvaror, utan även det öppna land- skapet, är kanske en av de största särskiljande förutsättningarna för de arealbundna företagen. 48TP PT Ds 2001:68 Den nya produktionen – det nya uppdraget – Jordbrukets framtid i ett historiskt perspektiv 49TP PT Ds 2001:68 Den nya produktionen – det nya uppdraget – Jordbrukets framtid i ett historiskt perspektiv s. 91 Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Flera av de platsbundna företagen har vuxit fram och format det landskap som givit den aktuella platsen, orten eller området dess identitet, till exempel rennäringen i norra , jordbruksland- skapen i och och turismen i Åre, och . Hur dessa näringar utvecklas präglar ofta hela lokal- samhället, är betydelsefulla för platsers attraktivitet och påverkar även annat företagande. Exempel på platsbunden småskalig verk- samhet inom livsmedelsproduktionen är Skärvångens mejeri i med flera andra företag i (se lokala exempel- samlingen). 5.4.2De areella näringarnas betydelse för landsbygden anser att de gröna näringarna i har unika möjligheter att även fortsättningsvis starkt bidra till utveck- lingen på landsbygden. Hög kompetens, god djuromsorg och ett starkt miljömedvetande gör att man står väl att möta de nya utmaningar som väntar när det gäller att producera produkter och tjänster inom livsmedel, skog, energi, turism och rekreation samt landskaps- och naturvård. Även om antalet som är primärt sysselsatta i de areella näring- arna har minskat utgör företag inom dessa näringsgrenar oftast en mycket viktig bas för landsbygdens näringsliv som helhet. De are- ella näringarna är ofta beställare av tjänster från andra småföretag, de producerar ett landskap som är basen för flera turistföretag, och utgör ofta ryggraden i viktiga samhällsfunktioner som upprätthål- lande av enskilda vägar mm. Lönsamhet för dessa näringar är alltså inte bara av vikt för det enskilda företaget utan också för lands- bygdsutvecklingen som helhet. Fiske- och rennäringsfrågor kräver en djupare genomgång än vad vi haft möjlighet att göra i detta betänkande. Dessa näringar har givetvis en mycket stor betydelse, vilket också beskrivs i bland annat de utredningar som avlämnatsTPF50FPT samt i strategi. Alla företag oavsett bransch bygger på att tillgodose kundernas behov och därigenom skapa lönsamhet som gör ägarna långsiktigt nöjda. Det svenska jordbruket har tillgodosett två marknader, livsmedelproduktion och kollektiva nyttigheter t.ex. öppet varierat 50TP PT Läs bland annat delbetänkande från jakt och fiskeutredningen (SOU 2005:17) samt samernas sedvanemarker (SOU 2006:14) Landsbygdens företagande och arbetsmarknad utvidgas jordbrukets marknad med energiproduktion. Lönsamheten inom livsmedelproduktionen kommer att ha en avgö- rande betydelse för både landskapet och hur företagandet på lands- bygden utvecklas. Eftersom många jordbrukare arbetar i egen skog bör jord- och skogsbruket betraktas som en näringsgren. Studerar man officiella nationalräkenskaper ser man att sammantaget svarar jord- och skogsbruket och deras förädlings-företag för av BNP enligt följande sammanställning: Ser man på de olika produktionsgrenarna specifikt omsätter mjölk- produktionen ca , spannmålsproduktionen om- kring 5 miljarder och kött (gris och nöt) ungefär 6,5 miljarder. Totalproduktionen inklusive EU-ersättningar omfattar . Förutom att näringens samlade aktörer har ett stort ansvar för en positiv utveckling av det svenska jordbrukets konkurrenskraft har politiken ett särskilt ansvar för att skapa goda villkor för svensk livsmedelsproduktion. Enligt sektoranalys av lön- samheten inom jordbruket minskade överskottet till brukarnas eget arbete och kapital . De nya verksamheter som jordbrukarna ofta kompletterar och breddar sitt företagande med beräknas omsättningsmässigt uppgå till ca . Nettoinkomsten av denna verksamhet kan beräknas till /år. Den potential till ytterli- gare bredd och omsättningsökning som finns får inte hindra en noggrann uppföljning av den ekonomiska utvecklingen inom det traditionella jordbruket. 5.4.3Utvecklad livsmedelsproduktion och förädling Livsmedelsindustrin sysselsatte cirka 60 000 personer, vilket motsvarade av den totala industrisyssel- sättningen. Den allt hårdare internationella konkurrensen har dock tvingat fram en strukturomvandling och effektiviseringar och an- talet sysselsatta inom den storskaliga industrin har därför minskat. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Det är viktigt att den storskaliga basproduktionen inom livsme- delsindustrin finns kvar. En stor potential bedöms även finnas i ut- vecklingen av småskalig eller lokal/regional livsmedelsförädling, där antalet företag har ökat. En utredning från Livsme- delsverketTPF51FPT visar emellertid att hinder för en ökad etablering eller utveckling inom den småskaliga livsmedelsproduktionen ofta är brist på kunskap om produktutveckling och marknadsföring. De mindre livsmedelsföretagen, med mindre än 50 anställda, upplever också problem med att nå ut med sina produkter i dagligvaruhan- av det svenska jordbrukets primärprodukter förädlas av livsmedelsindustrin i . Många företag använder det svenska ursprunget som försäljningsargument och för dessa företag är tillgången på svensk råvara viktig. Likaså är en svensk livsmedelsindustri en förutsättning för delar av pri- märproduktionen. Utan en inhemsk livsmedelsindustri riskerar ef- terfrågan på svenska råvaror att minska drastiskt. Dessutom är jordbrukets lönsamhet direkt kopplad till förädlingsindustrins lön- samhet, då förädlingsindustrin till stor del ägs kooperativt av jord- brukarna.TPF53FPT Livsmedelsföretagen konstaterar att medlemskapet i EU innebar stora förändringar för livsmedelsindustrin. som den svenska industrin fick tillgång till en stor ny marknad hårdnade konkurrensen inom . Sedan medlemskapet trädde i kraft har livsmedelsexporten ökat snabbare än varuexporten från övrig indu- Livsmedelsexporten bedöms ha ytterligare utvecklingspotential. har dock ett handelsunderskott för livsmedel, framförallt för kött och mjölkprodukter. Marknaden för ekolo- giska produkter har vuxit kraftigt i , vilket även gäller mer- parten av övriga . Livsmedelsexporten är ett viktigt komplement till en hemmamarknad med hård prispress. Föränd- ringar på andra marknader kan snabbt förändra bilden för de svenska företagen. De konsekvenser som det kan medföra för sär- skilt landsbygdens företag är många och innebär både hot och möj- ligheter. 51TP PT , (2001). Lokal och regional livsmedelsproduktion, rapport nr17. 52TP PT (2006) Förslag till landsbygdsprogram för 2007–2013 53TP PT se ovan 54TP PT jfr. (2004) LIVSMEDELSEXPORT – förutsättningar och möjligheter Rapport 2004:9, samt (2005) Marknadsöversikt, bearbetade jordbruks- produkter (icke bilaga 1) Rapport 2005:12 Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 5.4.4Växande marknad för förnybar energi Marknadstillväxten för biobränsle har varit störst inom fjärrvärmesektorn, men sker tillväxten även inom andra användningsområden.TPF55FPT anger att det genom bristande statistik inte går att bedöma potentialen för bioenergi- produktionen. Flera andra myndigheter, LRF, Skogsindustrierna och andra har tagit fram olika underlag. Den tidi- gare regeringen tillsatte en utredning för att belysa Jord- brukets roll som bioenergiproducentTPF56FPT. Enligt direktivet till nämnda utredning ska en analys ske av det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi. Samhällets syn på jordbrukets roll som producent av bioenergi ska också utvecklas. Det är framför allt jord- och skogsbruket, som förvaltar resur- serna för bioenergi. Även delar av industrin har genom sin föräd- ling förutsättningar att utgöra en del av bioenergipotentialen, till exempel inom träindustri, slakt och biogasanläggningar. I denna typ av företag liksom inom de areella näringarna kan produktionen skapa utrymme för egen försörjning och försäljning av energi, ex- empelvis till lokala fjärrvärmenät så att även överskottsel kan tas tillvara från mindre biogasanläggningar. I det svenska landsbygdsprogrammet –2013 görs be- dömningen att produktion av förnybar energi i takt med stigande energipriser kan utgöra en konkurrenskraftig verksamhet för till- växt på landsbygden. Den övervägande bioenergiproduktionen kommer från skogssektorn. Vi förutsätter att efterfrågan på förnybara bränslen väsentligt förbättras. Om den platsbundna när- ingen lyckas möta behoven, kan landsbygden få nya utvecklings- förutsättningar. Det finns behov av och marknader för utveckling av även andra förnybara energiformer, inte enbart biomassa och fordonsbränsle. Centrala frågor för näringarna inom skogs- och träindustrin och för bioenergikonsumenterna är hur ökningen i efterfrågan på bio- bränsle ska kunna mötas genom inhemsk produktion och genom en utveckling av nya produkter samt ett anpassat regelverk. Initialt behövs kunskap om nya tekniklösningar och kapital för utveckling inom bioenergisidan. 55TP PT Statsrådsberedningen, (2006) På väg mot ett OLJEFRITT , Kommissionen mot oljeberoendets slutrapport 56TP PT Jfr Jo Dir. 2005:85 Landsbygdens företagande och arbetsmarknad och konsumtionen av biobränsle sker inom massa- och pap- persindustrin. Utöver råvaruproduktionen kan lantbruket utveckla förädlingen av biobränslen genom att tillverka färdig värme, el och drivmedel. Många lantbrukare producerar biobränsle/energi. I det svenska förslaget till landsbygdsprogram nämns produktion av så kallade farmarenergianläggningar med närvärme för uppvärmning av exempelvis bostäder. Verksamheten har ofta startat i relativt li- ten skala och i samverkan mellan flera aktörer. Samverkan mellan lantbrukare och kommunala bolag och/eller energileverantörer om biogasanläggningar är också relativt vanligtTPF57FPT. Det är svårt att bedöma hur stor utvecklingspotentialen i en storskalig satsning på bioenergi från jord- och skogsbruk. Det finns dock skäl att tro på en fortsatt positiv utveckling av småskaliga bio- energisystem, dels som ett sätt att minska sårbarheten i energiför- sörjningen på landsbygden, dels som en metod att diversifiera jord- bruksföretaget. Detta bör underlättas genom en politik som skapar förutsättningar genom att tillhandahålla projekt- och företagsstöd för de entreprenörer som ser möjligheter både för produktionen av råvaran och utvecklingen av de tjänster och den infrastruktur som krävs. För många regioner i utgör turismen en tillväxtmotor med en stor potential. Det övergripande målet för turistpolitiken är att ska ha hög attraktionskraft som turistland och en långsik- tigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet.TPF58FPT Att kunna erbjuda upplevelser och aktiviteter i form av kultur-, eko- och landsbygdsturism har blivit allt viktigare för att turistfö- retagen ska kunna vara konkurrenskraftiga på marknaden. ökade turistnäringen i sin totala omsättning med till nästan . Sysselsätt- ningen inom turistnäringen har ökat och bidrog med drygt 138 000 helårsarbeten 2005. I vissa landsbygdskommuner har turismen stor effekt på den lo- kala ekonomin och sysselsättningen. 57TP PT se ovan 58TP PT jfr. 2004/05:56, betänkande 2004/05: NU 13, rskr. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad bedrivs i kombination med jordbruk beräknas omsätta ca per år.TPF59FPT Turistföretagen är som regel personalintensiva även om de bara är verksamma under delar av året. När turistvolymerna ökar leder det till ökad sysselsättning inte bara i turistföretagen utan också i andra branscher som är viktiga för bygden. Till skillnad från andra produkter kan turisttjänster normalt inte visas fysiskt eller i någon omfattning inspekteras av potentiella kö- pare innan upplevelsen tar sin början. På marknaden är därför pro- dukterna beroende av beskrivningar för att locka köpare. Genom utveckling av IT-baserade tjänster förändras rollerna för företag, andra aktörer och kunder. Nya möjligheter öppnas för marknads- föring, distribution, kontakt och bokningar. Ett ökat samarbete med andra aktörer inom turistnäringen, både inom landet och i om- världen, behöver främjas och utvecklas. Det kan vara svårt för mikro- och småföretag i turistnäringen att på egen hand genomföra större satsningar inom till exempel pro- duktutveckling, marknadsföring och logistiklösningar. En ökad samverkan mellan företag i samma bygd eller mellan bygderna inom en region är oftast en förutsättning för att ett områdes ut- vecklingspotential ska kunna tas till vara. Utöver behovet av sam- ordning mellan turistföretagen har den tidigare Turistdelegationen även identifierat ett behov av ökad professionalism och kompetens inom turistnäringen.TPF60FPT 5.4.6De platsbundna näringarna och äganderätten För de platsbundna näringarna är tillgång till och därigenom rådig- het över mark- och vattenområden ofta en förutsättning för att det över huvud taget ska vara möjligt att driva verksamheten. Intresse- konflikter kan lätt uppstå om markanvändning, slitage eller kon- kurrensförhållanden mellan olika näringsutövare. Därmed aktuali- seras frågor och avvägningar mellan enskilda kontra allmänna in- tressen. Lagen om egendomsskydd och olika former av intrångs- och expropriationsersättning ställs i förhållande till andra lagar som , , fastighetsbildningslagen, vägla- gen och skogsvårdslagen. 59TP PT , förslag till Landsbygdsprogram 2007–2013 60TP PT Se ovan Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Frågor om äganderätt och olika typer av ersättning för intrång och expropriation är mycket omstridda såväl ur juridisk som poli- tisk synvinkel och rättsläget är i många fall oklartTPF61FPT. En översyn av ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen pågår för närvarandeTPF62FPT. Delbetänkandet som avser en kartläggning av läget ska lämnas . Regeringen kommer därefter att besluta om tilläggsdirektiv. Utredningen förväntas sedan slutredo- visas . Egendomsrätten samt dess koppling till vissa andra lagar Nedan ges en mycket översiktlig beskrivning av äganderätten och dess koppling till några av de andra lagar som har betydelse för de platsbundna näringarnas villkor: Egendomsrätten tillerkänns skydd genom den svenska grundla- gen(2 kap. 18 § RF). I sammanhanget bör också beaktas bestäm- melsen i om de mänskliga rättigheterna (art. 1 i tilläggsprotokollet till konventionen), som gäller som svensk lag (se 2 kap. 23 § RF)TPF63FPT. Enligt lagrummets första stycke sägs Varje medborgares egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller annat sådant förfarande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnader utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. En första fråga med anledning av ovan nämnda paragraf är vad som avses med egendom, eftersom det inte definieras av lagrum- met. Vi kan konstatera att det är frågan om ägande till både fast och lös egendom. Även nyttjanderätter av olika slag innefattas. Att märka är dock att inskränkningen av användningen av lös egendom inte berörs i paragrafen; rätten till lös egendom är skyddad endast mot expropriation och annat sådant förfogande.TPF64FPT Den andra frågan är vad som avses med angelägna allmänna in- tressen. Bl.a. har satts ifråga om vår nya MBTPF65FPT verkligen står i överensstämmelse med RF 2:18. Att avgöra vad som är ett tillräck- ligt angeläget allmänt intresse är självfallet vanskligt och bedöm- 61TP PT , KSLA (2005), Äganderätt under avveckling? – äganderättens betydelse för de areella näringarna tidskrift nr 5 62TP PT Dir. Ju 2005:147, Översyn av expropriationslagens ersättningsregler 63TP PT SOU 1997:47, Den kyrkliga egendomen 64TP PT se ovan 65TP PT MB = Miljöbalk Landsbygdens företagande och arbetsmarknad ningen kan ibland bli mer politisk än rättslig. TPF66FPT Bestämmelsen i 2 kap. 18 § 1 st. har ansetts innebära, att man får jämföra skälen för lagstiftningen om tvångsingrepp mot enskilda med det intresse som står på spel för den enskilde; ju lindrigare ingreppet är för hans del, desto mindre krav skulle man ställa på angeläget allmänintresse, och härvid skulle man också ta hänsyn till den enskildes möjlighet till ersättning för ingreppet.TPF67FPT Andra stycket i samma lagrum säger följande: Den som genom expropriation eller annat sådant förfarande tvingas avstå sin egen- dom skall vara tillförsäkrad ersättning för förlusten. Sådan ersätt- ning skall också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna in- skränker användningen av mark och byggnad på sådant sätt att på- gående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen skall bestäm- mas enligt grunder som bestäms i lag. Även denna del har vållat stora bekymmer vid tolkningen. Det är bland annat av den anledningen som expropriationsutredningen kommit till. När lagen antogs var det huvudsakligen samhället som expropri- erade för infrastrukturbyggande och med syfte att ge en god sam- hällsservice. På det sätt som samhället därefter kommit att utvecklas, med bland annat avregleringar och privatiseringar, har fler privata rätts- subjekt kommit in i bilden. Även för privata rättssubjekt kan, när de svarar mot lagens regler om angeläget allmänt intresse, expro- priationslagens regler bli tillämpbara. Som affärsdrivande företag har de motiv att göra en vinst på affären. En av de frågor som man då kan ställa är, om kommersiella aktö- rer ska betala högre ersättning än enligt nuvarande ersättningsreg- ler? Det kan nämnas att tillämpas olika beräknings- grunder för ersättning inom olika nyttjanderättsområden. 66TP PT Juridik, Statsrättens grunder (2005) Warnling-Nerep W, 67TP PT SOU 1997:47 Den kyrkliga egendomen Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Ofta omdebatterade frågor är konflikter mellan äganderätten och , till exempel hänsynsregler (MB, kapitel 2), grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområden (MB, kapitel 3–4) eller regler för skydd av områden (MB, kapitel 7). Exempel som varit aktuella i flera olika fall gäller huruvida er- sättning ska utgå eller ej vid inrättandet av vattenskyddsområden. (7: 21–22) säger att eller kommunen får inrätta så kallade vattenskyddsområden för att skydda grundvat- tentäkter. Dessa områden finns i ett flertal fall belägna inom jord- bruksmarker med pågående markanvändning. Frågan som i det lä- get uppkommer är huruvida ersättning ska utgå till markägaren el- ler ej. Frågan har bland annat debatterats i tidskriften nr 2005. Den fråga som där ställs på sin spets är avväg- ningen mellan äganderätten (RF, 2:18), hänsynsreglerna (MB, ka- pitel 2) och ersättningsreglerna (MB, kapitel 31). Kopplingen till plan- och bygglagstiftningen