sou · GUB31 · 2007-01-01 00:00:00 — Motivet för samarbetet var från början att kommunernas skolväsende inte hade möjlighet följa med i den allt En utveckling mot nya arbetsformer Samarbetet innebär att lärare från data- företaget ingår i arbetslag tillsammans med kommunalt anställda lärare. Delar av undervisningen sker i företagets lokaler och med användande av dess utrustning. Härigenom får kommunerna till- gång till avancerad och modern och utrustning utan att, som tidigare, tvingas hyra in tillfällig personal med en bristande kontinuitet och en sämre utbildningskvalitet som följd. har inlett ett samarbete med Stads- teatern om utbildning på entreprenadbasis i teater, dans och musik. Skolan finns i och heter gymnasium för scenkonst. Det är dock ingen formell entreprenad eftersom Stads- teatern är . Regelrätta entreprenader finns däremot inom fordons- och transportutbildningarna. Kommunen samverkar med motorbranschen och köper in utbildning och tillgång till lokaler m.m. på entreprenad. Den praktiska utbildningen sker i särskilda lokaler som kommunen hyr in sig i. Det kan avslutningsvis nämnas att har planer på samarbete med kommunala och privata förskolor för utbildning inom barn- och fritidsprogrammet. Avsikten är att i högre grad förlägga utbildningen till förskolor. Även i det fallet är det aktuellt med entreprenadlösningar. Regeringen har beviljat dispens för några kom- muner att starta vissa utbildningar på entreprenad. I har utbildning inom individuella program lagts ut på entreprenad med start . Kommunen fick dispens för att anlita fem olika utbildningsanordnare, både branschföretag samt offentliga och privata utbildningsanordnare. Kommunen har slutit avtal med de olika utbildningsanordnarna om totalt 200 utbildningsplatser, varav de flesta är tillsatta. På går 10 elever på PRIV med inriktning mot Energiprogrammet, utbildningen integrerar yrkesämnen med studier i svenska, engelska och matematik på grundskolenivå. Utbildningen är ettårig och målet är att eleverna ska gå över till ett nationellt program så snart de har uppnått behörighet. bedriver ett ettårigt IV-program med heldagsverksamhet. Utbildningen är inte programinriktad utan är ut- formad som en preparandkurs där eleverna, förutom att läsa svenska, engelska och matematik på grundskolenivå, kan inrikta sig på an- tingen musik eller idrott. Skolan tar emot totalt 40 elever med lika En utveckling mot nya arbetsformer fördelning av platser till de båda inriktningarna. På Didaktus finns ett sammanhållet ettårigt PRIV-program med inriktning mot både Barn- och fritidsprogrammet och Naturvetenskapsprogrammet med 16 platser per inriktning. Studieförberedande ämnen integreras med svenska, engelska och matematik på grundskolenivå med målsätt- ning att eleverna ska övergå till ett nationellt program så snart de har uppnått behörighet. folkhögskola anordnar ett sam- manhållet IV-program med inriktning mot Omvårdnadsprogrammet med 14 platser och lika många platser på en mer preparandkurslik- nande verksamhet. Undervisning i kärnämnen, karaktärsämnen eller i svenska, engelska och matematik på grundskolenivå ges utifrån elevernas behov och förkunskaper. Undervisningen bedrivs enligt folkhögskolans pedagogik. Utbildningen är ettårig med möjlighet till förlängning för elever som inte bedöms klara ett nationellt pro- gram. Ett antal elever från kommunens treåriga har därför flyttat över till när kommunen omstruk- turerade de individuella programmen inför det pågående läsåret. har enligt avtalet med kommunen möjlighet att erbjuda 100 platser för lärlingsutbildning inom IV-program med inriktning mot hantverk. Utbildningen är treårig och utbildning i kärnämnen kommer att starta i årskurs 1 eller i årskurs 2. Även har elever i årskurs 2 och 3 från kommunens treåriga . På naturbrukssidan fick , , , och kommuner tillstånd att lägga ut kärnämnen på entre- prenad inom PRIV till naturbruksgymnasium i samband med att huvudmannaskapet för skolverksamheten flyttades från landstinget.3 Regeringen har beviljat dispens för och att sluta avtal med enskilda utbildningsföretag att be- driva undervisning i vissa grundskoleämnen samt i gymnasieskolans kärnämnen.4 Som skäl anges att undervisning i kärnämnen och karak- tärsämnen integreras och att undervisningsformerna anpassas till de aktuella elevgrupperna, som i båda fallen har behov av att även repetera vissa av ämnen. I kapitel 1.5.7 redogörs närmare för de fall då undantagsregeln i 2 § entreprenadlagen har tillämpats. Regeringens beslut i ärende U2003/2763/G, i ärende nr U2004/3165/G och i ärende U2004/3207/G Beslut U2004/5059/G och beslut U2005/3987/G En utveckling mot nya arbetsformer Utläggning av undervisningsinslag på entreprenad till enskilda ut- bildningsföretag förekommer på flera håll. Exempelvis har samt , och kommuner handlat upp yrkesutbildning på entreprenad från . Upphandlingarna avser karaktärsämnen på industri-, bygg- och for- donsprogrammen. Kommunerna har härigenom kunnat dra nytta av kontaktnät med företagen i de aktuella sektorerna och har kunnat använda sig av utrustning och kompetens i stället för att bygga upp en egen parallell ut- bildning. Begränsningen i möjligheterna att lägga ut kärnämnen på entreprenad har dock visat sig vara ett hinder för samarbetet, efter- som det har varit svårt att få ihop en tillräckligt stor grupp för att kunna bedriva undervisningen i kärnämnen med kommunens lärare i utbildningsföretagets lokaler. Detta utgör också en begränsning av möjligheten till lärarsamverkan i arbetslag. Långsiktighet i för- bindelserna med utbildningsföretagen, gemensamma arbetslag och bibehållet kommunalt huvudmannaskap framhålls vara viktiga faktorer för att entreprenaden ska fungera tillfredställande. samarbetar på entreprenadbasis med om en lokal inriktning inom teknikprogrammet. ligger huvuddelen av utbildningen på den kommunala gymnasie- skolan, medan förläggs till Mjärdevi, ett teknik- och utvecklingsområde i närheten av . Lärarna arbetar i arbetslag och har bildat en styrelse som består av representanter för , entreprenören, näringslivet samt personal och elever från den kommunala gymnasieskolan. Samarbetet har pågått och fungerar, efter en viss inkörningstid väl. Utbildning vid folkhögskolor kompletterar gymnasieskolan Många elever i gymnasieålder går på folkhögskola. Landets folkhög- skolor erbjuder allmän kurs, som ger behörighet till högskolestu- dier och skolorna anordnar härutöver särskilda kurser i t.ex. musik, mediekunskap, språk och en mängd korta kurser av olika slag. Folk- högskolornas kostnader täcks i första hand av generella statsbidrag för de olika utbildningarna. Härutöver får skolorna bidrag från landstingen. Det finns ingen övre åldersgräns på folkhögskolor, men det finns en nedre gräns för den allmänna kursen. En utveckling mot nya arbetsformer innebär att skolorna inte får några bidrag från stat eller landsting för yngre elever på denna kurs. Folkhögskolorna har ofta flera sökande än platser till sina all- männa kurser. Platsbristen och åldersgränsen för bidrag gör att folkhögskolorna ibland erbjuder kommunerna att i stället köpa upp- dragsutbildning för en grupp elever eller för en enskild elev. Det är inte heller ovanligt att kommuner tar kontakt med folkhögskolor för att köpa utbildningsplatser för gymnasieungdomar inskrivna på ett individuellt program. Det kan för vissa ungdomar vara en fördel att kunna erbjudas en folkhögskoleplats som alternativ till en ut- bildning i gymnasieskolan. Folkhögskolan kan erbjuda studieför- hållanden som omfattar elevens hela livssituation och kan därför vara ett bra alternativ för ungdomar som har svårt att finna sig tillrätta på ett gymnasieprogram. Folkhögskolestudier kan ge möj- lighet att både uppnå allmän högskolebehörighet och komplettera den behörighetsgivande utbildningen med andra kurser. Även andra utbildningsanordnare, exempelvis studieförbund, fri- stående skolor och olika typer av utbildningsföretag, specialiserar sig på undervisning av elever med särskilda behov. Ett vanligt exempel på internt kommunalt samarbete är att ungdoms- gymnasiet använder vuxenutbildningen som en resurs och köper utbildningsplatser av komvux för elever som inte har fyllt . Detta betraktas dock inte som ett entreprenadförfarande eftersom det är fråga om en intern transaktion i kommunen. Däremot före- kommer det att Komvux i sin tur, i de fall man själv inte har möjlig- het att tillgodose utbildningsbehoven, handlar upp utbildning av exempelvis en folkhögskola. Då uppstår ett entreprenadförhållande enligt de regler som gäller för vuxenutbildningen. 2.1.3Utbildningsaktiebolag med kommuner och näringsliv som delägare har det förekommit att kommuner och näringsliv valt att tillsammans bedriva gymnasieutbildning i ett gemensamt ägt bolag. De bolag utredningen har studerat har sökt och av förklarats berättigade till bidrag. En utveckling mot nya arbetsformer att betrakta som fristående skolor i skollagens mening. Här beskrivs kortfattat några av dessa skolor. Det finns vissa exempel på gymnasieutbildning som tillhandahålls av aktiebolag med huvudägare och med företag (och ibland även andra kommuner) som delägare. Grafiska Utbildningscentret i (GUC) är ett exempel på denna ägarform. Centret är ett aktiebolag som till ägs av kommunen. Övriga aktörer, kringliggande kommuner och flera branschföretag, äger resterande . Samarbetet kom till stånd därför att branschen inte ansåg att den kommunala utbild- ningen höll godtagbar kvalitet. Man ansåg sig dock inte kunna starta en helt egen utbildning utan ville ha kommunen som medfinansiär. Kärnämneslärarna i GUC är anställda av kommunen och en kom- munalt anställd rektor har arbetsledaransvar för kärnämnena och ansvar för myndighetsutövningen inom hela utbildningen. Program- ersättning förhandlas med beställarnämnden, på samma sätt som för övriga gymnasieskolor. Inom GUC finns också en fristående gym- nasieskola i form av ett dotterbolag med specialutformade program på design- och mediaområdet, men denna hålls formellt isär från övrig verksamhet. Dotterbolaget har samma ägarförhållanden som moderbolaget, dvs. kommunen är majoritetsägare medan kringliggan- de kommuner och det lokala näringslivet är minoritetsägare. GUC betraktar sig som ett utbildningsföretag i den grafiska branschen. Strävan är att etablera ett regionalt utbildningscentrum i sam- arbete med näringslivet och kommunerna i regionen. En annan och relativt vanlig utbildningsform är utbildningsföretag som har ett eller flera företag som majoritetsägare och kommunen som minoritetsägare. Sådana utbildningsföretag är, efter prövning och beslut av , fristående gymnasieskolor med en rektor anställd av bolaget och enbart företagsanställda lärare. I vissa fall köper man in kommunala kärnämneslärare. Bolagsstyrelsen har huvudansvaret, men utbildningsnämnden har ett inflytande som del- ägare. En utveckling mot nya arbetsformer Ett sådant exempel är Tekniska Gymnasium (GTG), som är ett aktiebolag som till ägs av och till av . GTG tillkom därför att ville ha en gemensam gymnasieskola med delat ägande mellan före- taget och kommunen. Härigenom ville man åstadkomma ett utökat gymnasieprogram kopplat till eftergymnasial utbildning för att täcka bilindustrins kompetensbehov. Kommunen och näringslivet ville tillsammans öppna en tredje väg mellan fristående skola och gymnasieskola i form av en non profit-organisation där all vinst återinvesteras och alltså ligger kvar i bolaget. Grundläggande principer för GTG är att alla typer av den aktuella branschens utbildningsbehov ska kunna täckas i ett utbildnings- centra och att det är branschen som hör ihop, inte utbildnings- formerna. GTG vänder sig till industrin, vilket kräver att ett eller helst flera företag i regionen måste ligga bakom centrat för att det ska kunna uppnå tillräckligt stora utbildningsvolymer. Man efter- strävar att åstadkomma en bred kunskapsbas i utbildningarna. Det förutsätter en integration mellan olika ämnen. Göranssonska skolan i uppvisar en ännu större ägarmajo- ritet för näringslivet: äger och kommunen . Skolan är en fristående gymnasieskola. Styrelsen innehåller både politiker och tjänstemän från kommunen, oberoen- de externa ledamöter och representanter för . Arbetslivet har majoritet i styrelsen enligt modell från den kvalificerade yrkesutbild- ningen. Det specialutformade industriprogrammet kompletteras med satsningar på språk, hälsa, IT och elevernas forskning. Utbild- ningen är projektorienterad med egna arbetsplatser för eleverna och portfolio avsedd att följa varje elevs arbete. Målsättningen är att öka teknikintresset och samverkan med all teknisk utveckling, inte bara inom . Avsikten är också att öka flickors intresse för teknik och av eleverna är också flickor. Utarbetade kvalitetssystem anses ha stor betydelse för skolans framgång, lik- som en tydlig och långsiktig ägarroll samt regelmässiga analyser av den framtida arbetsmarknaden. Utbildningsinnehållet prövas också genom att den interna företagsutbildningen samverkar med gym- nasieutbildningen. i var från början ett av ABB- gymnasierna, men såldes ut tillsammans med övrig verksamhet till Alstom, det bolag som tog över ABB:s produktion. Ett aktiebolag under namnet bildades majo- ritet för sammanlagt 13 stora och små företag. En utveckling mot nya arbetsformer samt bildat bolaget öst. Kommunen äger resterande 49 pro- cent av skolan. Samarbetet grundar sig på att industrin garanterar utrustning m.m., medan kommunen ger ersättning enligt skol- lagens bestämmelser om ersättningsnivåer. Rektor och all personal är anställd av bolaget. har förklarat skolan vara berättigad till bidrag och den är således en fristående skola. 2.1.4Övriga former för samarbete kommun – arbetsliv Ovanstående redogörelser har omfattat skolor med kommunen som huvudman, med eller utan entreprenadförfarande, samt aktiebolag med varierande inslag av kommunalt ägande. Ett flertal mellan- former finns dock varav nedanstående urval kan tjäna som översikt. Det finns skolor med huvudman där lokaler och ut- rustning är företagsägda. Rektorn vid dessa skolor är kommunalt anställd liksom kärnämneslärarna, medan karaktärsämneslärarna är företagsanställda. Ett exempel på denna samarbetsform är Forsmarks skola, som har kommunen som huvudman, men där lokaler och ut- rustning ägs av . Skolan var ursprungligen en filial till i i samarbete med kraftbolaget, men övertogs sedermera av kommun. Skolan har riksrekry- terande utbildning i energiteknik. Den har stor betydelse för kom- munen, genom att skapa utbildnings och arbetstillfällen på orten. Man arbetar ämnesintegrerat i projektform. Det kräver samarbete mellan de kommunalt anställda kärnämneslärarna och de karaktärs- ämneslärare som hyrs in från kraftverket. Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) definieras i 1 kap. 2 § gym- nasieförordningen som en kursplanestyrd utbildning på ett program som genomförs på en arbetsplats utanför skolan. Skolan svarar för kärnämnesundervisning och teoriundervisning i karaktärsämnen, medan praktiska delar av undervisningen sker på företag. Enligt gymnasiepropositionen ska alla elever ges möjlighet till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet som knyter an till den ut- En utveckling mot nya arbetsformer bildning eleven har valt.5 Arbetsplatsförlagt lärande (APL) ska kunna ske i olika former inom alla gymnasieprogram. APL kan också utvidgas till att omfatta olika former av kombi- nerad praktik och teoriundervisning i samarbete mellan skola och företag. Kommunalt anställda yrkeslärare svarar för mentorskap och pedagogisk handledning till övriga lärare, som i sin tur bidrar med aktuellt yrkeskunnande. Om ersättning till företagen utgår sker det oftast inom ramen för den sedvanliga kostnaden för programmet eller ibland efter förhandling i varje enskilt elevfall. Intagning sker enligt gällande regler (behörighet och betygsintag vid urval). Före- tagen måste garantera att alla som har tagits emot på utbildningen kan beredas plats i den företagsförlagda delen av utbildningen. Detta system kräver att tillräckligt stora eller många arbetsplatser finns inom den aktuella branschen. Ett exempel på ett sådant samarbete är det kommunala Kantzowska gymnasiet i , som har ett företagsförlagt industripro- gram där eleverna läser karaktärsämnena på företagen och kärnämne- na på skolan. Kärnämnena är även öppna för företagens anställda som vuxenutbildning, där kärnämneslärarnas kompetens ställs till arbetslivets förfogande. Företagen bidrar med handledare, lokaler och utrustning samt bidrar ekonomiskt med medlemsavgifter på per företag och år. Särskilda resurscentra för samverkan Ytterligare en samverkansform, som sannolikt kommer att få ökad betydelse , är en kombination av olika utbildningsformer inom en eller flera branscher i särskilda utbildningscentra. Denna form är intressant speciellt när branschföretagen är relativt små och inte kan ta emot många elever ute på arbetsplatserna eller annars när utbildningen är resurskrävande. Utbildningscentra arbetar oftast med lärarlag inom olika sektorer, där både karaktärs- och kärnämneslärare deltar. Ämnen och scheman integreras och samarbete sker med handledare ute på företagen, där eleverna får sin arbetsplatspraktik. Pedagogiken är praktiskt inrik- tad och orienterad mot problemlösning i arbetslivssituationer, även om det så kallade problembaserade lärandet inte tillämpas fullt ut inom alla områden. En utveckling mot nya arbetsformer Ett sådant resurscentra finns i där den kommunala Tullängsskolan har bildat ett centra för flera teknikområden. Bak- grunden är att kommunen hade svårt att tillhandahålla moderna tekniska utbildningar. Tillsammans med det lokala näringslivet ut- vecklades därför framtidsinriktade studievägar i form av specialut- formade tekniska program. Näringslivet tillhandahåller utrustning baserat på förmånliga leasingavtal och svarar för handledning av elever vid den arbetsplatsförlagda utbildningen. Andra exempel är Edströmska gymnasiet i , som är en skola, där den lokala fordons- och transportbranschen bidrar med utrustning, expertinsatser och handledning. Samma konstruktion finns i inom Motorbranschens Tekniska Gymnasium (MTG) och även på andra håll i landet, exempelvis i där flera kommuner har involverats, och i . Liknande exempel blir allt vanligare, speciellt när det gäller for- dons- och transportutbildning. Kommunen svarar för byggnation och standardutrustning samt för kärn- och karaktärsämneslärare samt rektorsfunktion. Branschföretagen svarar för bilmodeller, transport- fordon och viss annan specialutrustning i form av testbanor, liftar m.m. Företagen ställer också upp med handledare under praktik- perioder och expertmedverkan i skolförlagd utbildning. Utbildningarna i centra innehåller ofta, för att vara bärkraftiga, såväl gymnasial utbildning som vuxenutbildning, uppdragsutbild- ning för arbetsmarknadsmyndigheter, eftergymnasial yrkesutbild- ning, branschföretagens fortbildning samt seminarier m.m. I vissa fall finns också gymnasiesärskola med i resurscentra. Teknikcollege har vuxit fram som beteckning för ett samarbete mellan ett antal kommuner, företag och fackliga organisationer. De områden som är aktuella för samverkan är främst industri- och processtekniska utbildningar med inriktning mot teknikintensiv till- verkningsindustri. Målet är att trygga teknikföretagens framtida rekryteringsbehov. Ett college innehåller både gymnasiala och efter- gymnasiala yrkesutbildningar med många olika aktörer involverade. Utbildningarna är inte lokaliserade till en enskild skola utan college-begreppet står för samverkan mellan befintliga skolor och andra utbildningsanordnare. En utveckling mot nya arbetsformer Ett college styrs av regionala styrgrupper med näringslivet i majo- ritet. pågår arbete med att skapa samverkan med en rad företag i ett 30-tal kommuner i , i samt i . har ett kommunalt naturbruksgymnasium (Forslundaskolan) där representanter för LRF, och kommunen ingår i en direktion som har en rådgivande och utvecklande funk- tion. Däremot har direktionen inget direkt inflytande över skolans ekonomi utan i dessa frågor tar skolstyrelsen de avgörande besluten. Helt företagsägda skolor där karaktärsämneslärarna är företagsan- ställda och skollokaler och utrustning tillhör företaget förekommer också. Dessa skolor är inte offentligt finansierade. Skolorna är alltså inte att betrakta som fristående skolor, utan som helt enskilda skolor. En skola som inte står under statlig tillsyn kan inte utfärda betyg. En sådan organisation uppvisar Industrigymnasium. Elever- na vid gymnasiet tillsvidareanställs av företaget och har lön . Skolan har inga statliga eller kommunala bi- drag. Utbildningen omfattar 3 450 poäng och skolan tillämpar 37 timmars arbetsvecka. Intagning sker efter lämplighetstester och intervjuer. Industrigymnasium var ursprungligen en före- tagsägd industriskola. Skolan ägs fortfarande till av företaget och eleverna anställs med målsättningen att arbeta vidare på . Visst samarbete sker med kommunen, bl.a. köper in undervisning i kärnämnen. En ledningsgrupp inom företaget tjänstgör som styrelse för skolan. Lärlingsutbildning kan stå för många olika typer av utbildning. Här behandlas endast lärlingsutbildning inom gymnasieskolan, där den finns inom ramen för individuella program. En utveckling mot nya arbetsformer 100 elever i hela landet utnyttjat möjligheten till denna typ av ut- bildning. startade en försöksverksamhet med s.k. ny modern lärlingsutbildning som omfattade inledande studier på ett nationellt program och avslutande lärlingsutbildning. Försöksverksamhetens omfattning blev dock blygsam och den förlängdes inte i sin då- varande form vid försöksperiodens slut . Den ersattes i stället av Lärande i arbetslivet (), som är en försöksverksamhet inom nationella eller specialutformade program med sammanlagt minst 15 veckors arbetspraktik. har försöksverksamheten haft en begränsad omfattning, men har intresset ökat, framför allt inom byggsektorn. ligger till grund för förslagen om lärlings- utbildning i propositionen Kunskap och kvalitet (prop. 2003/04:140). har på grundval av förslagen i propositionen fått reger- ingens uppdrag att utforma en ny gymnasial lärlingsutbildning. Detta ska redovisas . Ett speciellt exempel på lärlingsutbildning finns inom plåtslageri- och golvläggaryrken i . Där tecknas ett kontrakt eller sam- arbetsavtal mellan eleven, gymnasieskolan och det aktuella före- taget. Skolans lärare har i uppdrag att svara för företagskontakter och följa upp elevernas utbildning samt sätta betyg i karaktärsämnena i samråd med företagen. Vissa kurser inom plåtslageriområdet köps också från branschens egen skola i , dit eleverna reser. I kapitel 1.5 beskrivs de möjligheter till interkommunal samverkan som finns och vilka bestämmelser som gäller för olika samverkansformer. Här nedan ges några konkreta exempel på de samverkansformer som förekommer. Informella samråd i olika former förekommer kommuner emellan utan att regleras i kommunal- eller skollagen. handlar det om projekt och i andra fall om ideella föreningar. Endast ett fåtal såda- na projekt eller föreningar finns registrerade, men sannolikt är denna form av samarbete relativt vanlig. Samverkansavtal om olika utbildningar förekommer i de flesta kommuner. handlar det om samarbete om program för att samverkanskommunerna ska kunna erbjuda gymnasieeleverna ett så allsidigt utbildningsutbud som möjligt. Kommunerna skriver så- ledes avtal med varandra om att gymnasieeleverna i de samverkande En utveckling mot nya arbetsformer kommunerna kan söka och bli antagna till berörda program på samma villkor, oberoende av bostadsort. Avtalen reglerar också den interkommunala ersättningen. diskuteras även ett utvidgat samarbete om gymnasieintagning på många håll i landet. Kommungemensamma nämnder finns på flera håll i landet. Ett exempel är gymnasienämnden –. Nämnden är gemen- sam för både gymnasium och särskola och tidigare även för vuxen- utbildning.