sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Således har behovet av ekonomisk kompetens bland patent- specialister inte beaktats i tillräcklig omfattning, t.ex. vid utformning av utbildningsplaner och utbildningsmaterial. Vilken typ av ekonomisk kompetens som speciellt behövs måste specificeras närmare eftersom traditionella ekonomiämnen inte heller beaktat patent- och IP-frågor. Yrkestraditioner är naturligt- vis långlivade också bland ekonomer, även om insikten om fram- växten av en ny typ av kunskapsbaserad ekonomi lett till en insikt om behovet av nya kunskaper i ekonomi under etiketter som inno- vationsekonomi, teknisk ekonomi, kunskapsekonomi m.m. Certi- fiering av ekonomisk kompetens hos patentspecialister tjänar även syftet att utveckla ekonomiämnets inslag av patent- och IP-eko- nomi. Certifieringen får inte vara konkurrenshindrande, och inte rent producentstyrd utan med betydande inslag av myndighetsstyrning, samt i möjligaste mån kompatibel med certifieringssystem i andra, viktiga länder (t.ex. och ). Olika krav på yrkeserfa- renhet och uppdatering måste också beaktas. Slutligen bör certifie- ringen kopplas till ett lämpligt avgränsat undantag från vittnesplikt, kompatibelt med det s.k. client-attorney privilege i som medger ett sådant undantag. 11.3Hur kan företagens möjligheter och vilja att patentera stimuleras/ökas? Patentering är inget självändamål och det är inte givet att alla före- tag behöver öka sin patenteringsfrekvens och sin patenteringsbenä- genhet. Dock finns anledning att utforma rekommendationer för att stimulera svenska kunskapsintensiva företag att i ökad utsträck- ning patentera sina innovationer, dels på grund av att den patent- ekonomiska medvetenheten och förståelsen är bristfällig, vilket be- handlats ovan, dels att en underpatentering i många fall förmodli- gen kan antas föreligga. Därutöver kan en temporär överbetoning av patentering motiveras i ett företag som snabbt vill implementera en aktiv patentpolitik från att ha varit mer eller mindre patentpas- siva eller haft en låg aktivitetsnivå. Detta motiv kan förefalla kon- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 troversiellt men grundar sig på managementerfarenheten att en snabb implementering av en radikalt aktiverad patentpolitik under ett första skede kräver enkla, tydliga budskap av typen: Tag patent på allt som går. Därefter kan i ett nästa skede en mer nyanserad policy utformas. Delvis ligger en sådan skedesindelad policy i svenska storföretag bakom uppgången i patenteringsfrekvens med en efterföljande nedgång för svenska ansökningar. Som redan beskrivits i kapitel 9 påverkas patenteringsbenägen- heten av ett antal faktorer inom och utom företagets kontroll. Dessa har sammanfattats i tabell 11.1. Rekommendationerna nedan baseras på en genomgång av dessa olika faktorers betydelse för pa- tenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens och dessa faktorers påverkbarhet. Vissa av faktorerna ligger väsentligen utanför en- skilda myndigheters och enskilda staters kontroll. är kontrollmöjligheterna en gradfråga, varför klassificeringarna inte får uppfattas som alltför kategoriska. Sålunda finns t.ex. möjlighe- ter till viss begränsning av konjunkturberoende inom såväl enskilda företag som enskilda stater. Tabell 11.1 Faktorer som påverkar patenteringsbenägenhet och patenterings- frekvens Patentresurser, speciellt antal för företagets kontroll (vilka varierar mellan tek- nologier och över tiden) Andra företags patenteringsbenägenhet och pa- Uppfinningarnas patenterbarhet såsom denna definieras av lagar och kriterier tillämpade av pa- tentverk och domstolar, avseende t.ex. uppfin- ningshöjd och vad som är patenterbara uppfin- ningsområden (patentable subject matter) Företagsexternt bestämda kostnader och intäkter SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 11.3.2Rekommendationer för att stimulera företagens patentering 11.3.2.1Åtgärder för att skapa ökad patentmedvetenhet och patentekonomisk förståelse Ökad patentmedvetenhet och patentekonomisk förståelse är na- turligtvis av grundläggande betydelse för patenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet och de är också i högsta grad påverkbara faktorer. Dessa faktorer är behandlade i föregående avsnitt och på- pekas här för fullständighetens skull i detta avsnitt. 11.3.2.2Åtgärder för att öka företagens tillgång på patent- och IP-kompetens och anställning av interna patent- och IP-specialister Tillgången på interna patentingenjörer och patent- och IP-specia- lister är tillsammans med FoU-resurser de viktigaste faktorerna bakom hög patenteringsfrekvens och uppgångar i patenteringsbe- nägenhet hos företagen enligt ett flertal studier.TPF11FPT Tillgången på patentingenjörer, patentspecialister och IP-specia- lister bör ökas genom utbildningsinsatser vid universitet och hög- skolor och genom stimulans av företagens egna internutbildningar enligt tidigare avsnitt. Härutöver har utredningen ett antal kom- pletterande rekommendationer vilka redovisas i det följande. a.Inför ett särskilt statligt patentstöd för investeringar i patent och patentutbildningar kopplat till statliga FoU-stöd i övrigt Stimulans bör ske genom att investeringar, inklusive utbildningsin- vesteringar, av ovanstående slag får ingå i den modell som kommer att ligga till grund för det av regeringen föreslagna FoU-stödet.TPF12FPT Ett särskilt FoU-skatteavdragssystem fanns i åren 1973- 1983, och har sedan prövats i olika länder med varierande men i stort sett marginella resultat.TPF13FPT Vad ett dylikt skatteavdrag emeller- tid åstadkom var en klar höjning av medvetenheten om FoU i fö- 11TP PT Det finns också studier (främst av Griliches och hans medarbetare) som pekar på ett lik- artat förhållande hos patentverk, dvs. att tillgång på patentgranskare påverkar beviljnings- frekvensen (se Griliches 1984, 1990). 12TP PT Se Forskningspropositionen (2005). 13TP PT Se bakgrundsrapport nr B7, R&D Tax Credits – Why they mostly do not work and how they perhaps could be designed to work. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 retagen och en noggrannare FoU-redovisning. Alla kostnader för patent och patentutbildning ingick dock inte i avdragsbasen i det gamla systemet. Däremot ingick licenskostnader med avdrag för licensintäkter, vilket är naturligt. Om ett FoU-stöd av något slag baserat på ett skatteavdragssystem införs så är det viktigt att pa- tentkostnader, inklusive kostnader för patentutbildning, inklusive patent-trainee-program, ges extra avdragsmöjlighet. Om ett mer anslagsliknande system för FoU-stöd införs så kan principerna i detta stycke också tillämpas. Om inget FoU-stöd införs bör ett särskilt statligt stöd för patentinvesteringar införas. Som nämnts är ett statligt stöd i någon form av stor betydelse för medvetandehöj- ning, speciellt om det är kopplat till skatteavdragsmöjligheter. En schablonkostnad per prioritetsgrundande patentansökan bör också anges så att kostnadsmedvetenhet bibehålls. Detta stimulerar såväl medvetenhet om patentekonomi (i första hand kostnadsmed- vetenhet) och investeringsbenägenheten i patent. Den senare ef- fekten kommer dock troligen att bli marginell varför extra stimu- lansåtgärder behövs, speciellt för anställning av interna patentspeci- i SMF. b.Ge särskild stimulans åt anställning av interna patent- och IP- specialister I detta sammanhang är det viktigt att betona skillnaden mellan tra- ditionella patentspecialister och patentchefer och den breddade specialistkompetens som avses här med en hög grad av kompetens för utveckling och kommersialisering av patent och IP-baserade affärer. Detta innebär en bred kompetens inom såväl ekonomi, teknik, juridik och management (inklusive strategifrågor) som se- dan kan kompletteras med mer traditionell kompetens inom pa- tentteknik och patentjuridik. Det är också viktigt att bredda denna specialistkompetens från operativa patentfrågor till affärsstrate- giska IP-frågor. Tillgången på denna typ av specialister som nedan benämns patent- och IP-specialister (med tonvikt på IP-specialist) är f.n. begränsad i , vilket motiverar de stora utbildningsin- satser som rekommenderas i utredningen.TPF14FPT En patent- och IP-specialist i ett företag arbetar huvuddelen av sin tid med patent- och IP-frågor och är företrädesvis ingenjör, 14TP PT En viss parallell till nuvarande situation inom patentområdet finns i form av situationen på kvalitetsstyrningsområdet och den nationella satsning som då igångsattes på det området. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera ekonom eller jurist med högskoleexamen. För den mindre grupp av SMF för vilka patentering och IP-skydd är relevant innebär anställ- ning av en patent- och IP-specialist en stor och riskfylld invester- ing. För små företag kan dessutom en heltidsanställd person vara för mycket. Betydelsen av en första anknytning av en intern patent- och IP- specialist är dock stor, även för ett stort företag, och kan komplet- teras men inte ersättas av tillfälliga externa konsultationer och råd- givning. Även en anknytning i någon form på deltid kan ha bety- delse som ett första steg. Patent- och IP-chefer kan arbeta på lö- pande konsultbasis för flera icke-konkurrerande företag. Interna patent- och IP-specialister har möjlighet att påverka FoU-verk- samhetens uppfinnings- och patenteringsmöjligheter positivt ge- nom interna åtgärder för höjning av den företagsinterna medveten- heten om, förståelsen av och insikten i patent- och IP-frågor, samt utformning av effektiva patent- och IP-strategier. De ansvarar för åtgärder för ett effektivare IP-arbete, bl.a. genom effektivare ut- nyttjande av externa patentkonsulter och genom bättre utnyttjande av patentinformation, vilket i sin tur bidrar till ökad FoU-produk- tivitet. Ett antal tjänster som patent- och IP-specialister bör inom ra- men för statliga FoU-satsningar i övrigt inrättas vid regionala ut- vecklingscentra och via och hyras ut till främst små och medelstora företag till reducerat pris , för att be- reda väg till en anställning av patentspecialister. Dessa tjänster bör inrättas inom ramen för den öronmärkning av FoU-satsningar för patent- och IPR-relaterade satsningar som denna utredning re- kommenderar, dvs. att av FoU-investeringar öronmärks för patent- och IPR-investeringar (se avsnitt 11.3.2.3 nedan). Närmare precisering av detta 4±1 %-mål för patent- och IPR-invester- ingar får baseras på situationsspecifika bedömningar. En första anställning av en patent- och IP-specialist i ett företag bör efter ansökan hos lokala skattemyndigheten vara befriad från arbetsgivaravgift . Denna stimulans har större påverkansgrad på företagens beslutsprocesser än FoU-skatteav- drag.TPF15FPT Stimulansåtgärden är i linje med tankegångarna i systemet med skattereduktion för kvalificerad utländsk experthjälp, som er- 15TP PT En klart belagd svaghet i traditionella FoU-skatteavdragssystem har varit deras svaga koppling till företagens interna beslutsprocesser. Avdraget har mera blivit en bonus i efter- hand till finansavdelningarna (se bakgrundsrapport nr B7, R&D Tax Credits – Why they mostly do not work and how they perhaps could be designed to work). Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 Detta system har liksom skatteavdragssystemet också brister, men har dock för- tjänsten att det mer direkt kan påverka ett anställningsbeslut än ett FoU-skatteavdrag. (Graden av påverkan beror dock på både typ och storlek av respektive stimulansåtgärder.) c.Komplettera företagens interna stimulansåtgärder och belöningssystem Olika belöningsformer och belöningssystem i företagen för an- ställdas uppfinningar och patent har haft mycket stor betydelse för den höga patenteringsbenägenheten och patenteringsfrekvensen i japansk industri, och har varit en viktig del i den patentkultur som där växt fram. Till stor del ligger det i företagens egenintresse att vidta olika interna stimulansåtgärder. Belöningsformerna för fors- kare och uppfinnare är dock ofta mindre väl utvecklade i svensk industri, delvis medvetet och med förhållandevis låga belöningsni- våer. Till stor del bör företagens egna stimulansåtgärder kunna stärkas genom ökad IP-medvetenhet hos företag och anställda samt förbättrade beräkningsgrunder för skälighetsbedömning vid ersätt- ningar. Att direkt införa speciella skattesubventioner för företagens interna belöningar och ersättningar i detta sammanhang är en möj- lighet men rekommenderas inte här, på grund av denna skattefrågas samband med andra skattefrågor och behovet av en samlad översyn av dessa. En sådan översyn bör då också inklu- dera beskattning av royaltyinkomster på uppfinningar, inklusive företagsinterna belöningar i form av royalties, och beskattning av royalties på företagsinterna licenser.TPF16FPT Däremot bör ett antal stats- stödda patent- och uppfinningspriser inrättas på såväl regional som nationell nivå. Relaterade priser och tävlingar finns redan men är inte utpräglat patentinriktade. Sådana patentpriser och tävlings- former kan utformas och administreras i likhet med de kvalitetspri- ser som inrättades i samband med den nationella satsningen på kvalitetsfrågor . 16TP PT Här kan nämnas att har ett synnerligen privatekonomiskt förmånligt skattesystem i form av skattebefrielse av royaltyinkomster från licenser på patent, inklusive en speciell irländsk form av patent på smärre uppfinningar. Dessa småpatent (kallade short term patents) har kortare skyddstid och lägre granskningskrav än vanliga patent i likhet med IP- skydd i form av s.k. utility models i och Gebrauchsmuster i . Ett krav är dock att bakomliggande FoU-arbete ska vara utfört på , ett krav som dock kan möta motstånd inom EU. SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera d.Stöd framtagandet av riktlinjer för företagsstyrelsers och affärsledningars patent- och IP-hantering Ett arbete med att utforma icke bindande riktlinjer och rekom- mendationer för styrelsearbete med patent- och IP-frågor bör upp- handlas med statliga medel och genomföras i samarbete med ex- perter och berörda myndigheter och intresseorganisationer. Styrel- sernas möjligheter till bolagsstyrning via patent- och IP-frågor (t.ex. genom IP audits) bör utvecklas i såväl stora som små före- tag, men speciellt i kunskapsintensiva företag. Möjligheterna och behoven varierar dock mellan företag. Stora företag, inklusive in- vestmentbolag, har möjligheter att bättre säkerställa ett tillräckligt fokus på innovationsfrågor i en kanske stor och utspridd organisa- tion eller intresseportfölj, medan små företag kan bättre säkerställa t.ex. en tydlighet i värdetillväxten och därmed förbättra sina finan- sieringsmöjligheter. Styrelsernas ansvar i patent- och IP-frågor har ökat genom nya redovisningsregler från IFRS vilka beskrivits i tidigare avsnitt. Detta ansvarstagande är stort och krävande och medför i sin tur behov av utbildning och rådgivning och riktlinjer. Slutligen är allmän förståelse och stöd från toppledning, dvs. sty- relse och företagsledning, i patent- och IP-frågor av avgörande be- tydelse för arbetet med dessa frågor i företagsorganisationen, vilket beskrivits tidigare. Detta arbete är betjänt av riktlinjer och utbild- ningsmaterial, t.ex. avseende utformning av IP-strategier för att uppnå företagets tillväxt- och lönsamhetsmål. Genomför särskilt riktade insatser Vissa sektorer och företagstyper har en förmodad underpatentering av speciella skäl som kräver särskilda riktade insatser. Hit hör främst flera teknikbaserade och kunskapsintensiva tjänstesektorer och statliga företag och myndigheter med väsentligt beroende av en FoU-verksamhet. Försvaret med FoI och FMV hör hit som beskrivits i kapitel 10. Den militära tjänste- och industrisektorn är under snabb omvand- ling varvid patent- och IP-frågor fått och får snabbt ökad bety- delse, bl.a. på grund av tätare ihopkoppling av civil och militär tek- Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 nik, internationalisering och ökad militär teknikhandel.TPF17FPT För denna sektor bör en IP- och affärsutvecklingsenhet inrättas och regelverk och dylikt anpassas. Patent- och licensieringsmöjligheter i denna sektor har i intervjuer bedömts som ganska stora utan att militär sekretess utgör ett hinder. Dessa frågor kräver en särskild utredning vilket härmed rekommenderas. Företag med betydande statligt ägande såsom TeliaSonera och har en mycket blygsam patentering och låga värden på kvoten antal patent per FoU-krona (se statistikbilaga 16). Här bör via statens styrelseinflytande särskilda genomlysningar av patent- verksamheten och patenteringsmöjligheterna genomföras i form av s.k. IP audits. Universitetssektorn är föremål för tillräcklig uppmärksamhet i olika utredningssammanhang vad gäller IP-frågor, varför inga sär- skilt riktade insatser behöver specificeras inom ramen för denna utredning.TPF18FPT Finanssektorns, inklusive försäkringsbranschens, patenterings- möjligheter är begränsade vad gäller svenska och europeiska patent, men möjligheterna är ändå förmodligen underutnyttjade. Framför- allt är patent- och IP-medvetenheten låg, såväl absolut som relativt ledande aktuella och framtida konkurrenter i främst . Även här bör IP-genomlysningar (IP audits) beställas av styrelser med statligt inflytande, också med sikte på att stimulera icke stat- liga aktörer i sektorn till liknande åtgärder. Möjligheterna att gene- rera patent, licensaffärer och därtill relaterad tillväxt finns i denna sektor som i ökad grad kan förväntas bli innovationsberoende, men möjligheterna får inte överskattas. Den medicinska sektorn (inkl. bio- och hälsoområdet) är ytterli- gare ett exempel på en alltmer teknikintensiv statlig tjänstesektor. Man kan t.o.m. hävda att denna sektor kommer att vara teknikdrivande på många områden i likhet med vad den militära sektorn har varit på många områden som tidigare nämnts. Sektorn utgörs till stor del av statliga aktörer som inte varit utsatta för marknadskonkurrens som gett anledning att i väsentlig omfattning utnyttja patent i konkurrens- eller kommersialiseringssyfte. Till en del överlappar sektorn med universitetssektorn. I likhet med den militära sektorn kan den medicinska förväntas genomgå en stor 17TP PT Se t.ex. rapporten and Adaptation of in Information and Communications Research. Report, European Commission, 2003 (EN). 18TP PT Se t.ex. SOU (2005:95). SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera omvandling , vilket svarar mot den pla- neringshorisont som gäller för en inlämnad patentansökan. Det finns således anledning att anta att även denna sektor un- derinvesterar i patent. Sektorn är emellertid alltför heterogen och särpräglad för generella rekommendationer och särskilt riktade in- satser behövs. Inte heller här har det varit möjligt att inom denna utrednings ram närmare specificera dylika särskilda insatser, varför sektorns innovations- och tillväxtmöjligheter och behov av patent- och innovationsstimulerande åtgärder bör utredas ytterligare. Här- vid bör bl.a. beaktas hur: teknikupphandling och patenthantering i samband därmed kan utformas; medvetenhet och kunnande om patent och innovationer hos läkare och sjukhuspersonal i allmänhet kan förbättras; IP-strategier kan utvecklas för olika FoU-investeringar och fi- nansieringsformer i sektorn, inklusive finansiering via privata fonder och finansiärer. Särskilda riktade insatser bör slutligen genomföras för förstagångs- ansökare av patent, speciellt då SMF och enskilda forskare, uppfin- nare och entreprenörer. Denna kategori är speciellt viktig att intro- ducera i patentsystemet via medvetandehöjning och avgiftsreduce- rad rådgivning och patentansökan. Härvid kan en tysk modell an- vändas (se textruta 11.2 nedan). Möjligheterna för PRV att bistå och subventionera förstagångsansökare på detta sätt behandlas i kapitel 10.TPF19FPT Ett program som introducerar patentsystemet för nykomlingar med fokus på icke-högteknologiska SMF och entreprenörer – ett fram- gångsrikt exempel från Det tyska ministeriet för utbildning och forskning (BMBF) startade ett program för att stödja nykom- lingar från industrin (SMF och enskilda uppfinnare och entre- prenörer) i arbetet med att skydda och utnyttja sina uppfin- ningar när de söker sitt första patent (eller när förflutit sedan senaste patentansökan). 19TP PT Se också bakgrundsrapport nr B10, Licensberedskap, patenträttsliga utlåtanden från PRV och avgiftsreducering för små företag och organisationer. Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 Programmets mål är: att minska befintliga svårigheter i användningen av patentsy- stemet och förbättra hanteringen av innovationer i SMF att höja antalet kvalificerade patentansökningar att öka medvetenheten om kommersiella aspekter på upp- finningar och kunnandet om dessas kommersialisering att förbättra utnyttjandet av patentinformation i SMF att öka förutsättningarna för bättre kommersialisering av pa- tent i SMF Ministeriet stödjer följande fem huvuduppgifter med vardera av kostnaderna (maximum totalt 8.000): 1.En föregående undersökning av nyhetsvärde med hög kvali- tet med hjälp av patentagenter för att skapa den bästa möj- liga grunden för en patentansökning (max. 2.En lönsamhetsanalys och patentvärdering (max. 3.Patentansökan hos det tyska verket för patent och varumär- ken (DPMA) med stöd av kvalificerade patentagenter (max. 4.Professionellt stöd för uppfinningens kommersialisering (max. 5.Professionellt stöd av kvalificerade patentagenter för att få patentskydd utomlands (max. En utvärdering av programmet visade på dess framgång. Andelen av patent sökta genom programmet vilka beviljades av DPMA var , vilket var högre än verkets ge- nomsnitt på . konstaterade att de be- viljade egendomsrättigheterna har ökat deras konkurrenskraft, stimulerat försäljning, gett motivation åt FoU-anställda och förbättrat deras vinster. hade 3.598 SMF och entreprenörer deltagit i detta program. Källa och ytterligare information: 11.3.2.3 Åtgärder för att öka FoU-resurserna Patenteringsfrekvensen påverkas som nämnts i hög grad av interna FoU-resurser. En ökning av dessa inom vissa sektorer och före- tagstyper är sannolikt motiverad, inte minst för att patentsystemet ofta inte räcker till för att motverka en allmän tendens till underin- SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera vesteringar i FoU. Statliga åtgärder av olika slag finns och planeras, varför ytterligare förslag inte behöver framföras inom ramen för denna utredning.TPF20FPT Dock rekommenderar denna utredning, som ovan nämnts, en öronmärkning inom ramen för avsatta FoU-me- del, nya såväl som gamla, i form av ett 4 %-igt mål i genomsnitt för andelen patent- och IPR- relaterade investeringar av FoU-medlen med variationer inom beroende på sektor och företagstyp. Metoden med öronmärkning kan diskuteras men fördelarna överväger nackdelarna i fallet med patent- och IPR-arbete. Meto- den ligger i linje med EUs målsättning för FoU-investeringar och har också rekommenderats för patent- och IPR-arbete.TPF21FPT Uppfölj- ning av arbetet med måluppfyllelse bör administreras av respektive FoU-ansvarig myndighet (, , , etc.) samt av ansvariga departement.TPF22FPT 11.3.2.4Åtgärder för stimulans av patenteringsbenägenheten genom faktorer väsentligen utanför enskilda företags kontroll Ovanstående rekommendationer grundas på de faktorer som på- verkar patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens och kan påverkas direkt av företagen själva och indirekt av företagsexterna aktörer såsom statliga myndigheter.