sou · GUB3107 · 2007-01-01 00:00:00 — En global ekonomi och ökat omvärldsberoende som lett till ökad fokusering på ekonomiskt utfall av verksamheten – även i offentlig sektor. Allt mindre utrymme finns för inte fullt presterande personer. Avsaknad av reträttjobb. Produktion och enklare arbeten har flyttat utomlands. Snabb förändringstakt – omorganisationer avlöser varandra. Ökade krav på kompetens i många verksamheter. 18TP PT Hållbar hälsa i kommuner och landsting, . Sjukfrånvaron och dess orsaker Det finns ett tydligt samband mellan arbetsplatsens storlek och sjukfrånvaron. gjorde beräkningar av sjukfrån- varon relaterad till arbetsplatsens storlek inom enskild sektor och fann ett tydligt mönster: ju mindre arbetsplats, desto lägre sjuk- frånvaro. På arbetsplatser med färre än 5 anställda låg sjukfrånvaron , på arbetsplatser med 5–9 anställda på för att sedan stiga med arbetsplatsens storlek till på arbetsplatser med fler än 200 anställda. Faktorer som bidrar till de lägre sjuktalen är enligt HpH större personligt engagemang och tydligare samband mellan närvaro, produktion och anställnings- trygghet. När det gäller andra psykosociala arbetsmiljöfaktorer som t.ex. hur hårt arbetet är styrt är bilden mer varierad. Bland kvinnor upp- ges styrd arbetstakt särskilt ofta inom några vanliga kvinnodomine- rande yrken såsom vårdyrken, lärare, butikskassörskor och köks- och restaurangbiträden. Det är ofta arbetsuppgifter som styrs av kontakt med andra människor. Även bland män är denna bunden- het vanlig i arbeten inom trafik, vård och undervisning, men här finns också en bundenhet i vissa industriarbeten som processope- ratörer och fordonsmontörer. Bland de sjukskrivna finns en över- representation av arbetstagare som i arbetet lever med stress och litet handlingsutrymme.TPF19FPT En studie som gjorts av ArbetslivsinstitutetTPF20FPT visar att en tredje- del av de långtidssjukskrivna anser att sjukskrivningen helt orsakats av arbetet, och anser att arbetet delvis orsa- kat sjukdomen. Nästan alla med utbrändhetsdiagnos uppfattar att problemet helt eller delvis orsakats av arbetet. Enligt en annan undersökningTPF21FPT som gjordes av dåvarande RFV ansåg hälften av dem som varit sjukskrivna minst att sjuk- skrivningen var arbetsrelaterad. Personer som var sjukskrivna för psykiska besvär uppfattade i betydligt större utsträckning än de som var sjukskrivna för andra besvär att arbetet bidragit till sjuk- skrivningen. Trots diskussionerna om att den offentliga sektorn orsakar ohälsa i större utsträckning än den privata var inte de sjuk- skrivna männen och kvinnorna av den uppfattningen. Anställda sjukskrivna inom landstingen upplevde i lägre grad än sjukskrivna inom privata sektorn att arbetet bidragit till sjukskrivningen. 19TP PT Hållbar hälsa i kommuner och landsting, . 20TP PT och villkor – en studie om långtidssjukskrivnas situation, , , , . 21TP PT Analyserar 2003:10. Sjukfrånvaron och dess orsaker Denna undersökning utgick helt ifrån individens egen uppfattning om arbetet som orsak till sjukskrivningen. Att öka kunskapen om individens egen upplevelse av sin livs – och arbetssituation är vik- tigt eftersom det givetvis är svårt att motivera någon att gå tillbaka till ett arbete som individen själv, rätt eller orätt, tror har orsakat sjukdomen. Arbetskraften har blivit äldre i , inte minst inom den offent- liga sektorn och åldern har en kraftig inverkan på frånvaromönst- ret. gjorde en del beräkningar, som med använd- ning av Svenskt Näringslivs tidsanvändningsstatistik fångade in även frånvaro (som inte ingår i den offici- ella statistiken). Av beräkningen framgick att de medellånga (15–) och långa (>90 dagar) sjukfallen är proportionella mot ålder och alltså ökar med stigande ålder. Den korta frånvaron har där- emot ett direkt motsatt samband, det vill säga att yngre har mer korttidsfrånvaro på grund av sjukdom än äldre. Med tanke på den demografiska utvecklingen kommer ålders- faktorn att ha stor betydelse . finns i arbetskraften en stor och ökande grupp . En ökande andel äldre i arbetskraften kan i sig förväntas bidra till en ökning av ohälsan . Att en bransch har relativt hög sjukfrånvaro kan ha samband med att de anställda genomsnittligt är äldre än i andra branscher. Så är fallet inom primärkommuner och landsting. En betydande del av, men inte hela, sjukfrånvaron kan förklaras med att medelåldern är högre där än i andra branscher. Det bör anmärkas att det finns stora skillnader mellan olika kommuner och också mellan olika verksamheter inom kommunerna. Det är framför allt arbete inom omsorgssektorn som ligger högt i sjukfrånvaro. När man jämför sektorer och branscher bör dock viss försiktighet iakttas. Socialförsäkringens administration har en betydelsefull roll i sjuk- skrivningsprocessen. bedömer arbetsförmågan, har ett samordningsansvar för den enskildes rehabilitering och ett Sjukfrånvaron och dess orsaker ansvar för att rätt ersättning betalas ut. En del av den höga sjuk- frånvaron kan hänföras till administrativa till- kortakommanden. Handläggningstiderna har varit för långa och tiden från insjuknande till rehabiliteringsinsatser har ökat. För- säkringskassan har inte alltid haft tillräckliga resurser för att pröva om sjukskrivningen är motiverad och att kräva effektiva rehabili- teringsinsatser. En klar förbättring har dock skett . fick av regeringen ett resurstillskott för på för att bryta utvecklingen inom ohälso- området. Motsvarande tillskott för är . Enligt en rapport till regeringen har medlen använts till att anställa personal och försäkringsläkare samt till utbildnings- insatser riktade till såväl egen personal som läkare inom hälso- och sjukvården. Resurserna har enligt använts till att öka kvalitet och kapacitet inom handläggningen. Den allmänna sjukvårdens möjligheter att pröva förutsättning- arna för återgång i arbetet är också begränsade och detta har ofta lett till förlängd sjukskrivning. Sjukfallet har löpt vidare och slutat med en förtidspension. Även inom detta område pågår insatser för att förbättra situationen. Regeringen gav och FörsäkringskassanTPF22FPT i uppdrag att utforma och komma med förslag om en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess. 3.7.5Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare Den konstruktion som sjukförsäkringen hade fram till innebar att sjukförsäkringen efter sjuklöneperiodens slut gav arbetsgivaren svaga ekonomiska drivkrafter för att påsky- nda en rehabilitering. har en änd- ring skett genom att sjuklöneperioden förkortats och en särskild sjukförsäkringsavgift införts som arbetsgivaren ska betala så länge den anställde är helt sjukskrivenTPF23FPT. Den befrielse från sjukförsäkringsavgift som inträder bland annat vid deltidsjukskriv- ning och då individen får rehabiliteringspenning har också inne- burit ökade drivkrafter för arbetsgivaren. 22TP PT S 2005/9201/SF. 23TP PT Lag (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. Sjukfrånvaron och dess orsaker Regeringen beviljade och medel för att utvärdera effekten av den särskilda sjukförsäkringsavgiften, allmänt kallad medfinansieringen. Externa forskare ska belysa medfinansieringsreformen utifrån en rad olika frågeställningar. En sammanfattning av rapporterna återfinns i kapitel 4. 3.7.6Ekonomiska drivkrafter för individen För den enskilde saknas i många fall ekonomiska drivkrafter för att förkorta sjukskrivningstiden. En studie av och belyser detta. Studien omfattade 300 slumpvis utvalda kvinnor. Om man räknar samman sjukpenning med den kompletterande kollek- tivavtalade sjukersättningen (AGS) fick kvinnorna omkring 90 pro- cent av sin arbetsinkomst då de var sjukskrivna. Eftersom den som arbetar har kostnader för resor till och från arbetet, lunch med mera som uteblir eller minskar vid sjukskrivning förlorar nio av tio kvinnor i undersökningen ekonomiskt på att börja arbeta. Endast kvinnor med yrken med de högsta inkomsterna i undersökningen får en något högre nettobehållning vid yrkesarbete jämfört med sjukskrivning. Även i långtidsutredningenTPF25FPT slås fast att det är en stor grupp av de sjukskrivna som har svaga ekonomiska drivkrafter att ta sig till- baka till arbete efter en längre tids sjukskrivning. Skillnaden i disponibel inkomst är för var tredje individ. Väntetider inom sjukvården har ibland förts fram som en delför- till de ökade sjukskrivningarna. I en rapport av Försäkrings- kassanTPF26FPT redovisas skillnader i väntetider kopplat till diagnosgrup- per. Även om det finns väntetider inom sjukvården är det inte lik- ställt med att det förlänger sjukskrivningen. Det är endast i vart fjärde sjukfall där dokumenterat en väntetid inom sjukvården som det också finns en dokumentation om att detta förlänger sjukskrivningen. 24TP PT Kvinnors sjukskrivning och , 2005. 25TP PT Vem tjänar på att arbeta? 26TP PT Analyserar 2006:6, . Sjukfrånvaron och dess orsaker I den tidigare refererade studien av och kring kvinnors sjukskrivning framgår att hälften av de sjukskrivna kvin- norna i studien stod i någon form av vårdkö. Kötiden till att komma till någon form av specialist var eller längre och för nästan hälften av kvinnorna längre än . Enligt Landstingsförbundets väntetidsdatabas stod 77 000 per- soner i kö till ortopedmottagningar för utredningar . Hur många av dessa som var sjukskrivna är inte känt. Även ett antal andra studier visar att väntetider är ett problem. Från gäller en utvidgad vårdgaranti i hela landet vilken bör ha förbättrat situationen. Utvidgningen innebär att beslutad behandling ska inledas inom från det att beslutet om behandling fattades. Behandlingsgarantin gäller i hela landet och omfattar all behandling inom landstingens planerade vård. I och med utvidgningen omfattar vårdgarantin alla steg i vård- kedjan. gäller att primär-/när-/familjesjukvården ska kunna erbjuda kontakt och ett läkarbesök (om det behövs) inom . Efter beslutad remiss/vårdbegäran till den specialiserade vården ska ett besök där (om det behövs) kunna erbjudas inom . genomförde en enkätundersökning –2005 då man undersökte 1 000 personers inställning till sjukskrivningTPF27FPT. Den visade bland annat att av de tillfrågade tyckte att problem i familjen var en godtagbar anledning till sjukskrivning och att osämja med chefen eller arbetskamrater var ett godtagbart skäl. genomförde efter denna mät- ning en massiv informationskampanj som också ledde till en livlig debatt i media och gjorde därefter en förnyad mätning. Försäk- ringskassan genomförde därefter en omfattande nationell kun- skapskampanj riktad till allmänheten hösten/Hela – Halva sjukfrånvaron. Mätningar utförda efter kampanj visade att kunskaperna ökat om vad som berättigar till sjukpenning och inställningen till när det är godtagbart att vara sjukskriven. Inställningen hade ändrats signifikant () och blivit mer restriktiv både på 27TP PT Kunskaps – & attitydstudie avseende sjukförsäkringen, 2005. Sjukfrånvaron och dess orsaker nationell och lokal nivå. ambition har varit att ytterligare kampanjer med samma grundtema ska genomföras till 2008TPF28FPT. I konstateras att normer och norm- bildning förmodligen är betydelsefulla för utnyttjandet av social- försäkringen, men att det är svårt att empiriskt visa exakt hur vik- tiga de är. I en rapport från FörsäkringskassanTPF29FPT analyseras i vilken grad sjukskrivna personer anger att de kan arbeta om arbetssituationen anpassades efter deras förmåga, i vilken grad heltidssjukskrivna skulle vilja arbeta deltid samt i vilken utsträckning sjukskrivna anger att de skulle ha kunnat arbeta de väntat på behandling eller vård. De huvudsakliga resultaten av studien är: av de sjukskrivna uppger att de skulle ha kunnat arbeta åtminstone en del av sin normala arbetstid, om de själva kunde bestämma över arbetssituationen. Av de heltidssjukskrivna uppger att de skulle vilja arbeta deltid med tanke på sin arbetsförmåga. Ungefär var tredje sjukskriven anser att de behövt vänta på utredning eller behandling inom sjukvården . Bland dem som väntat på vård och behandling uppger att de skulle ha kunnat arbeta heltid eller deltid om arbetet anpassats efter deras förmåga. 3.8Varför minskar sjukfrånvaron nu? Lika svårt som det är att säkert veta varför sjukfrånvaron –ökade kraftigt lika svårt är det att med säkerhet veta vad minskningen i sjukfrånvaron beror på. Nedan följer några tänkbara orsaker. Konsekvenser av den höga sjukfrånvaron har uppmärksammats i mediadebatten och fler har börjat ifrågasätta rimligheten i den höga sjukfrånvaron, vilket gett en förändring i allmänhetens och läkares inställning till sjukskrivning. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare har införts i och med medfinansieringen. 28TP PT återrapportering till regeringen 2005:08. 29TP PT Analyserar 2005:5, . Sjukfrånvaron och dess orsaker har intensifierat sitt arbete med att bli mer försäkringsmässig i sin bedömning av rätt till ersättning. 3.8.1Försäkringskassans arbete med att minska sjukfrånvaron ökade försäkringsmässighet har lett till att fler får avslag på sin begäran om sjukpenning. Dessutom har antagligen vetskapen om den striktare tillämpningen av rätten till sjukpenning lett till att färre begär sjukpenning. För att öka likformigheten i försäkringstillämpningen har gemen- samma arbetsmetoder/tillämpningsstöd och processer tagits fram. Andra åtgärder som vidtagits för att öka försäkringsmässigheten och likformigheten är regelbunden resultatuppföljning på alla nivåer. En effektivare styrning i ny myndighet Försäkringskassorna och är en gemensam myndighet. Den nya sammanhållna organisationen ger bättre förutsättningar för styrning och uppföljning. Det pågår måldiskussioner inom med samtliga län, där huvud- kontoret respektive länen åtar sig att genomföra överenskomna åtgär- der inom givna tidsramar. informationssatsningar har som mål att minska antalet nya sjukfall och korta pågående sjukfall genom att öka allmänhetens kunskaper om sjukförsäkringen och dess syfte. Ett minskat inflöde av nya sjukfall och att fler kommer tillbaka snab- bare till arbetslivet efter en period av sjukpenning eller sjukersätt- ning är avgörande för den framtida utvecklingen av den totala sjuk- frånvaron. Sjukfrånvaron och dess orsaker samverkan med hälso- och sjukvården och arbetsmarknadens parter, olika informationsinsatser och tillhanda- hållande av faktaunderlag till massmedia och ökade deltagande i debatten har också bidragit till att öka medvetenheten om sjukför- säkringens syfte. De övriga faktorerna som tidigare anförts som en orsak till den höga frånvaron, såsom att befolkningen har blivit äldre, arbetslivets allt hårdare villkor, höga krav på förändringsvilja och kompetens och täta omorganisationer på många arbetsplatser har emellertid knappast förändrats i för sjukfrånvaron gynnsam riktning. Trots detta sjunker sjukfrånvaron nu i samma takt som den ökade och . 4Uppföljning av med särskild sjukförsäkringsavgift, den så kallade medfinansieringen Mot bakgrund av de ökande kostnaderna för sjukfrånvaron infördes lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift som föreskriver att arbetsgivare ska betala en särskild sjukförsäkringsavgift när hel sjukpenning enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) har utgetts till arbetstagare hos arbetsgivaren. För att kompensera för dessa ökade kostnader genomfördes två förändringar som sänkte arbetsgivarnas kostnader för sjukfrånvaron. Den tredje sjuklöneveckan slopades och den ordina- rie sjukförsäkringsavgiften sänktes . Underlaget för beräkningen av den särskilda sjukförsäkringsav- giften är summan av hel sjukpenning som har utgetts till arbetsta- gare hos arbetsgivaren under en kalendermånad. Den särskilda sjukförsäkringsavgiften utgör av underlaget. Försäk- ringskassan är ansvarig för att beräkna varje arbetsgivares avgifts- underlag och besluta om den särskilda sjukförsäkrings- avgiften. Arbetsgivarna betalar via sitt skattekonto avgifterna till Skatte- verket. Medfinansieringen är inte tidsbegränsad. Det finns ett fribelopp i försäkringen på per arbetsgi- vare och kalenderår och ett högkostnadsskydd som innebär att arbetsgivaren aldrig betalar av företagets sam- manlagda lönesumma i särskild sjukförsäkringsavgift för ett kalen- derår Ett huvudsyfte med reformen var att skapa drivkrafter för arbetsgivarna att mer aktivt medverka till att långtidssjukskrivna får en effektiv rehabilitering. Om den sjukskrivne får rehabiliterings- penning från upphör därför arbetsgivarens medfinansieringsansvar. Arbetsgivarna har således ekonomiska in- Uppföljning av med särskild sjukförsäkringsavgift, den så kallade. citament att arbetstagarens rehabiliteringsbehov snabbt blir utrett och att antalet individer som går in i rehabilitering ökar. Eftersom medfinansieringen även upphör vid deltidssjukskriv- ning kan reformen även förväntas påverka antalet deltidssjukskriv- ningar. Medfinansieringsansvaret upphör även om individen går från sjukpenning till att få sjuk- eller aktivitetsersättning (tidigare för- tidspension) alternativt lämnar sin anställning. I budgetpropositionen för aviserar regeringen att lagen om den särskilda sjukförsäkringsavgiften ska upphävas vid utgången av . Den förra regeringen uppdrog åt några olika institutioner att utvärdera effekterna av arbetsgivarnas medfinansieringsansvar. Detta kapitel är en sammanfattning av fyra olika delrapporter av effekten av den särskilda sjukförsäkringsavgiften. Den nuvarande regeringen har därefter beslutat att upphöra med finansieringen av dessa utvärderingar och någon slutrapport kommer således inte att lämnas till regeringen. Vi har, vilket framgår av kapitel 24, under en del av utrednings- tiden övervägt att föreslå att en utökad medfinansiering kunde vara en möjlig sanktion om arbetsgivaren inte kommer in med en plan för återgärder på arbetsplatsen. Mot bakgrund av det förslaget har vi gjort en sammanställning av nedanstående rapporter. De rapporter som ingår är: 1.Utvärdering av effekterna av arbetsgivarens medfinansiering av sjukpenningkostnader, , IFAU . 2.Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen, Försäk- ringskassans rapport till Regeringen . 3.Medfinansieringsreformen – piska, morot eller ingetdera? Erfa- renheter av effekter av arbetsgivarnas medfinansiering i tre nordliga och tre sydliga län, . 4.Medfinansieringen ur ett arbetsgivarperspektiv, delrapport , vid . Uppföljning av med särskild sjukförsäkringsavgift, den så kallade 4.2Utvärdering av effekterna av arbetsgivarens medfinansiering av sjukpenningkostnader, , IFAU Delrapporten är en redovisning av utvecklingstrender och deskrip- tiv statistik för sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjukersätt- ning före och efter införandet av medfinansieringen. Vidare beskrivs utformningen av en enkätundersökning kring arbetsgivares över- väganden vid anställning och avskedanden. Antalet dagar med sjukpenning har sjunkit för anställda men ännu mer för dem som är arbetslösa Studien visar att för anställda och egna företagare minskade antalet dagar med sjukpenning från av antalet möjliga dagar 2005, vilket är en minskning med 14,9 pro- cent mellan de båda åren. För kvinnor är minskningen något större (14,) än för männen (14,). Antalet utbetalda sjuk- penningdagar för anställda och egenföretagare har framförallt minskat för sjukskrivningar som varat längre än . Minskningen av antalet sjukpenningdagar är proportionellt större för gruppen arbetslösa – som inte omfattas av medfinansie- ringsansvaret – än för gruppen som är anställda och egna företagare vilket kan tyckas vara förvånande, men en orsak till detta mönster kan vara harmoniseringen av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna som trädde i kraft . minskades även antalet dagar med rehabi- literingspenning – oavsett rehabiliteringspenningens omfattning – för anställda och egna företagare, från av antalet möj- liga dagar till . Minskningen motsvarar och är något större för män (21,) än för kvinnor (21,) men skillnaderna är små. Det minskade utnyttjandet av rehabiliteringspenning i samband med att arbetsgivarnas medfinansieringsansvar infördes skulle kunna förklaras av en allmän trend med mindre sjukfrånvaro, vilket då skulle kunna leda till ett mindre behov – i absoluta tal – av reha- biliteringsinsatser. Något förvånande är att förekomsten av rehabi- literingspenning minskar proportionellt sett mer än vad sjukpen- ning gör. En möjlig förklaring till detta mönster kan vara att Uppföljning av med särskild sjukförsäkringsavgift, den så kallade. minskningen av rehabilitering sker genom att individer med omfat- tande rehabiliteringsbehov förs över till sjukersättning. Minskningen av antalet dagar i rehabiliteringspenning är ungefär lika för gruppen anställda och egna företagare (21,) som för dem som är arbetslösa och som inte omfattas av medfinansie- ringsansvaret (21,). För en bättre förståelse av de observe- rade utvecklingstendenserna krävs en djupare analys av hur flöden mellan de olika ersättningsformerna har påverkats. 4.3Arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningen, till Regeringen Statistik från visar att cirka 53 000 arbetsgivare januari–haft någon anställd som varit sjukskriven på heltid. Men det är endast cirka 16 500 arbetsgi- vare som har betalat medfinansieringsavgift. Detta beror på att många mindre arbetsgivare (färre än 100 anställda) hamnar under fribeloppet som är per arbetsgivare och år. Avsikten med fribeloppet, och högkostnadsskyddet, är framför allt att undvika att små arbetsgivare hamnar i svårigheter i och med reformen. Slutsatsen är att fribeloppet har fungerat som det var tänkt. Det var dock inte möjligt att i rapporten ta hänsyn till hög- kostnadsskyddet, eftersom avgiften i förhållande till skyddet korri- geras i efterhand. Ungefär hälften av arbetsgivarna med 10–19 anställda skulle ha betalat medfinansieringsavgift om inte fribeloppet funnits. I prak- tiken, dvs. när hänsyn tas till fribeloppet, är det av arbetsgivarna som har 10–19 anställda som betalat medfinansiering. Bland arbetsgivare med 200 anställda eller fler är det i princip som betalat medfinansieringsavgift. Sammantaget har arbetsgivarkollektivet betalat i medfinansieringsavgifter . Det innebär att arbets- givarkollektivet betalat mindre i medfinansieringsavgift än stor- leken på sänkningen av arbetsgivaravgiften som motsvarade (en sänkning av arbets- givaravgiften). Avsikten från regeringen var att den nya lagstift- ningen skulle bli kostnadsneutral för arbetsgivarkollektivet. En förutsättning för att medfinansieringen ska påverka arbetsgi- varnas beteende är att de känner till vad den innebär. Uppföljning av med särskild sjukförsäkringsavgift, den så kallade den genomförde Statistiska centralby- rån (SCB) en enkätundersökning på uppdrag av . Populationen var chefer/arbetsledare som leder den dagliga verk- samheten och har ansvar för miljö och sjukskrivna medarbetare på arbetsställen med anställda. Totalt var det 4 811 chefer/arbetsledare som besvarade frågeblanketten, vilket är av urvalet. Bak- grunden till undersökningen var att det finns stora skillnader i sjukfrånvaro mellan olika delar av landet. Hela undersökningen be- står av fyra enkäter som skickades ut till arbetsgivare, läkare, hand- läggare på och till ett urval av befolkningen. I den enkät som skickades till arbetsgivare ställdes ett antal frågor om medfinansieringen. Den hade varit i kraft i cirka 10–12 månader när respondenterna svarade på frågorna om medfinansieringen. Kunskap om medfinansieringen varierar med företagets storlek Enkäten studie visar att av arbetsgivarna har kännedom om vad medfinansieringen betyder för dem. Kunskapen samvarie- rar med storleken på arbetsplatsen. Det är framför allt de större arbetsgivarna som känner till den. Detta beror självfallet på att det i huvudsak är de stora arbetsgivarna som betalar medfinansierings- avgift. av arbetsgivarna med 1–4 anställda vet vad medfinansieringen innebär, medan bland arbetsgivare med 100 anställda eller fler känner till den. Bättre kartläggning av sjukfallen hos arbetsgivare