sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Om lektionerna var effektivare tror de flesta att man skulle kunna göra det som blir till läxor under lektionstid. Tydligare och enhetliga instruktioner om hur man ska göra för att nå mål och uppgifter skulle också minska stressen. Likaså anser många att håltimmarna inte borde förekomma. Studie- rummen är få, om de överhuvudtaget finns, och det är för stökigt och bullrigt i korridorerna för att kunna göra skolarbetet. Ytterli- gare en orsak till stress är lärare som inte tar sitt jobb på allvar. En del lärare kommer undan från planering och överför det egna an- svaret på eleverna genom att fråga dem vad de vill göra. De flesta menar att lärare måste ställa krav på eleverna. Att det är bättre med auktoritär lärarestil än låt gå mentalitet, men att kraven måste vara rimliga. Det är jätteviktigt att lärarna ger stöd och motivation, annars är risken stor att man stannar hemma. Att ha roligt är bra för hälsan. Alla vet väl att det är nyttigt att skratta. Men det är också bra för kunskapsinlärningen. Både roligare och lättare är det att lära sig saker om de relateras till det verkliga livet. Många önskar att Skolan måste bli roligare, lite mer praktisk, och mer problemlösning i stället för uppgifter i böcker. Då tror jag det är bättre att få en uppgift att lösa istället som är relaterad till verkliga livet. Som man kan ha nytta av, och som man förstår på vilket sätt. Inte bara sitta och titta på sinusformade kurvor, för det vet jag inte när man ska ha nytta av. Att lära sig oväsentligheter är varken ändamålsenligt eller kul. Man lär sig mycket onyttigt, som t.ex. i svenskan, det är inte viktigt med litteraturhistoria. Vi sitter bara och snackar, om epoker och sånt men det är väl inte så många som ska bli filosofer så det är väl bättre att läsa sånt på högskolan. I stället bör man få reda på hur man skriver ett PM och sånt där viktigt som man måste veta. Jag menar hur ofta sitter man och talar om . Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Flertalet av ungdomarna menar att skolans upplägg gör att kunskaps- inlärningen blir lidande. Det är inte bra att läsa många vitt skilda ämnen . Eftersom flera ämnen läses simultant får man också prov i olika ämnen under en och samma vecka. Det får till följd att den kunskap man inhämtar endast stannar i närminnet. Man printar in inför proven, och har man glömt allt. Istället borde man läsa ett fåtal kurser under terminen och att läsa dem klart innan man påbörjar nästa kurs. Några önskar en jämn fördelning av kurserna över alla tre åren. Som det är nu läser man merparten av kurserna i årskurs 2 och har nästan inga lektioner i årskurs 3. Den nuvarande studiebördan är för tung och påverkar betygen negativt. Många föreslår att för att få kunskapen att fastna i långtidsminnet bör läraren någon vecka efter ett prov gå igenom och repetera de kunskaper som provet omfattade. Flertalet framhåller att elevinflytandet är viktigt för den psykiska hälsan. Lärarna samarbetar inte i tillräckligt hög utsträckning med eleverna när det gäller planering av skolarbetet. Som det är nu så tar man inte tillräckligt med hänsyn till individerna utan man arbetar statiskt efter en mall. Vem vet vad man ska bli när man är stor? Att tvingas välja inriktningar på gymnasieskolan redan i är en stressfaktor. Många tror att de är få som i den åldern vet vad man ska bli när man är stor. Därför bör det beslutet göras i gym- nasieskolan. När är man är lite äldre och hunnit tänka ett varv till, till exempel så skulle man läsa A-kurserna tillsammans för att sedan välja inriktning i årskurs 2. Åtminstone på de teoretiska program- men. Och har man inte bestämt sig då så är det lätt att ta ett sabbatsår för att tänka efter ordentligt för att slippa oroa sig över att man valt fel. Många tycker också att man skall få information om utbildningar och studieval i årskurs 1, och inte som fallet är i årskurs 2. För att informationstillfällena skall bli så rika och omfattande som möjligt bör de byggas ut och gästas av föreläsare från olika företag och universitet. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Färre hemläxor, merparten av skolarbetet skall göras inom ramen för skolschemat. Bättre samordning och planering av lärare av prov och läxor så att arbetsbelastningen är blir jämt fördelad över terminen. Belastningsmöten under vilket lärare och två elevrepresentan- ter från varje klass tillsammans samordnar läxor, inlämningsupp- gifter och prov. Beslut skall undertecknas av såväl elever som lärare. Databas för lärares samordning av prov och inlämningsuppgifter samt läxor. Lärare skall ha enhetliga instruktioner till elever i samband med läxor, redovisningar och prov. Schemalagda prov vid terminens början. Veckobrev med information om prov och läxor. Minst en veckas framförhållning när det gäller prov. Endast ett prov per dag. Inga prov veckan före och efter lov. Aldrig prov oftare än . En fastställd restskrivningsdag . Mer blockstudier och koncentrerad ämnesundervisning om 2–. Tydliggör mål och kriterier. Ta bort kurssystemet. Ta bort betygsystemet och inför antingen IG och G eller betyg- skala 1–5 eller 1–6. Säkerställ att grundskolekunskapsnivån är oberoende av skola. Jämn fördelning av antalet kurspoäng under alla tre studieåren. Fastställ längd på återhämtningsperiod mellan prov. Nationella prov bör spridas jämnt över skolåret. Inför närhetsprincipen på gymnasieskolan. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Fler praktiska utbildningar på gymnasieskolan. Höj lärares status genom högre löner. Socioemotionellt bemötande som obligatoriskt ämne på lärar- högskolan. Skolan informerar om framtida val Utförlig information om gymnasieutbildningar i åk 9. Information i årskurs 1 i gymnasieskolan om högskolor och deras utbildningsalternativ samt i vilka yrken man kan få jobb. Skolans psykosociala och emotionella arbetsmiljö Fler skolassistenter vars uppgift är att hålla ordning på lektioner. Fler elevassistenter relativt jämnåriga med eleverna vars uppgift är att stödja och hjälpa dem socialt och emotionellt. Skoluniform i för att motverka mobbning. Maximalt 10 elever per . Mentorer måste ha sina elever i något av de egna ämnena. Varje klass har sitt egna fasta klassrum. Fler lärare per antalet elever. Färre antal elever per klass. Färre antal elever per skola. Fika på eftermiddagarna. Meditationstekniker på skolschemat. Information om stress på skolschemat. Stresshanteringsmetoder på skolschemat. Tillgång till massagestol. Legitimerad massör kopplad till skolan. Lärare och eleverna sitter tillsammans och äter under lunchen. Mysigt samlings- och uppehållsrum med sköna möbler för lugn och tyst samvaro. Väggar i varma färger och gardiner i fönstren. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Konst på väggarna som eleverna själva antingen skapat eller själva tagit med hemifrån. Studierum – trivsamt och tyst funktionellt rum för att kunna göra läxor under skoldagen. Ett vilorum för återhämtning och avslappning. Lugna studierum med datorer. Större och ljudisolerad matsal. Skolans kost och fysiska aktiviteter Utöka lunchen till . Mer råvaror i skolmaten. Fika på eftermiddagarna. Fler gymnastiklektioner på skolschemat. Fler friluftsdagar på skolschemat för ungdomar i städer. Höj studiebidraget till 1 500:-. Höj studiebidraget till 2 000:-. Total inkomstskattebefrielse vid studier på gymnasie- och hög- skolenivå. Ungdomsbidrag istället för studiebidrag, det vill säga bidrag under årets alla månader. Bidragsdelen på studiemedelslånet bör utgå från och med ålder. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Bättre allmänna kommunikationer. Kontinuerlig information i förskola, grundskola och på ungdoms- gårdar om antimobbningmetoder. Mer pedagoger och psykologer och utbildad personal till för- skolan. Terapi för hela familjer. Fler fritidsaktiviteter för ungdomar. Ungdomsgård för unga mellan 16–, med specifika tjejaktivi- teter som baka, makeup och mode. Kommunalt arrangerade fester för 16+-are. Några av studenterna likställer stress med tidsbrist eller att ha bråttom. Det är så många saker man ska hinna med, och så många krav att leva upp till. Alla anser att samhället genomsyras av höga krav, att man alltid måste vara bäst. Om jag inte fyller min kvot av braighet, om jag inte känner mig bra på ett tag, då känner jag att då kanske jag inte är så bra så då måste jag göra något bra. Stressad blir man endast om man börja tänka på hur mycket man har att göra, för om man låter bli, och bara gör det man ska göra, blir man inte stressad. Stress är därför i mångt och mycket ett självförvållat tillstånd. Man vill ha något som inte alla andra vill ha, man vill ut- märka sig så att man är bäst så man har några extragrejor att skriva i CV:n. Men allt för ofta leder de myckna åtagandena till ett cirkel- tänkande som i förlängningen kan leda till handlingsförlamning. Ofta kan jag känna att när man inte gör någonting sitter man lik- som bara och tänker på, oj vad mycket jag borde ha gjort, och då gör man ingenting utan tänker bara på allt man borde göra. För några av studenterna handlar stress endast om emotioner. Den allt överskuggande känslan är oro, oro över i princip livets alla ingående ingredienser; tentor, ekonomi, relationer och att inte ha kontroll över framtiden. Men handlar även stressen om brist på kontroll i . Man vet inte exakt vad man ska göra man vet bara att man ska göra så jävla mycket och vara så jävla bra. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Samhället som präglas av globaliseringen och teknikens framfart skapar och upprätthåller stress. Man kan nå varandra direkt. Det är liksom en sådan snabbhet att det fordrar att man svarar på en gång. Har du inte svarat på ett mail så det liksom varför har du inte svarat för. Alla anser att nåbarhetskravet och det inre tvånget att alltid vara på i rädsla att missa något är stres- sande. Och det är svårt att göra motstånd. Privata företag liksom den offentliga sektorn främjar teknikutvecklingen genom att dato- risera tjänster. får det inte ta någon tid. Det är hårdare tider . tog saker och ting sin tid, allting går mycket snabbare. Jag kan inte riktigt sätta fingret på, men allting går snabbare. Det går att göra annat samtidig. Och så är man alltid nåbar. Det går att sitta och prata i telefon som man sitter framför datorn och pratar med en tredje person som man har läxböckerna framför sig och tittar på tv. Stress är när man har för mycket att göra. Att ha mycket att göra är pressande och mestadels bara roligt. Det ger en känsla av välbehag att vara aktiv och få saker och ting gjorda. Man känner sig nöjd över att vara effektiv. Det är först när när pressen går överstyr som man blir stressad. Alla studenterna anser att ekonomin är den främsta källan till stress. Hade man tillräckligt med pengar skulle man inte oroa sig. Studielånet räcker inte till hyra, mat och räkningar och man tvingas till att arbeta vid sidan om studierna. Det finns ingen tid till åter- hämtning. Man har inget jullov eller andra lov då man kan vila upp sig. Enda gången man är egentligen är ledig är men då är man inte ledig heller för man måste jobba, så det blir ingen återhämtning då heller. En annan stressfaktor är oron över att studieskulderna växer och växer och man förstår inte hur man ska kunna betala tillbaka lånen. Man undrar om det verkligen är värt det och om man har valt rätt utbildning/kurs. Vidare anser man att fribeloppsgränsen bör höjas för att minska förekomsten av svartjobb. Studenter har inte råd att jobba vitt. Flera av studenterna är stressade över att inte säkert veta vad ut- bildningen egentligen ger, dvs. om de kunskaper som lärs ut är re- levanta och adekvata. Om kunskap motsvarar vad som krävs för att klara ett riktigt jobb. Man tror att det kan ta några månader att Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder hitta ett jobb man vill ha och anser därför att CSN:s återbetalnings- regler utgör ett stressmoment. Hälften av studenterna anser att sättet som högskolestudierna bedrivs på är ett stressmoment. Skolsystemet har tagit död på del- aktigheten. Det finns ingen uppmuntran till diskussion och ingen vägvisare som förklarar och motiverar och entusiasmerar. Föreläs- ningarna liksom antalet lärarledda lektioner är för få. Lärarrollen verkar ha försvunnit vilket man upplever som konstigt eftersom läsa innantill kan vi, det är inte därför man går på . Utan man går här för att bli undervisad. Men man får ingen vägled- ning utan ska klara sig själv. Som läget är så krävs det för mycket eget ansvar av studenterna, ibland har man inga lärarledda sammankomster på . Alltså, som det är nu behöver man inte gå på . Man skulle kunna läsa på distans över Internet lika gärna. Regelbundna föreläsningar och/eller lektioner anser man vara viktigt för den psykosociala hälsan. Om föreläs- ningarna var vägvisande och roliga skulle studenterna känna sig glada och entusiastiska samt motiverade att studera och varken vara stressade eller deppiga. Om man inte har föreläsning/lektioner tappar man kontakten med klasskamrater och blir isole- rad. Och social isolering tror man är en av orsakerna till varför så många studenter är deprimerade. De allra flesta som börjar på uni- versitet känner ju ingen av de andra studenterna eftersom man kommer från annan ort. känner man inte heller någon utanför . Ett naturligt fora att lära känna andra är ju på föreläsningar och lektioner, men om de är få och utspridda försvå- rar det möjligheter till att upprätta ett socialt nätverk. Inte under- lättar det heller att universiteten ensidigt fokusera på hur man presterar på tentorna. Eftersom vaken sociabilitet eller deltagande, att man är aktiv och med på föreläsningar räknas finns inte något incitament att närvara för de som har mycket kompisar. Tentafo- kuset är också stressande på ett annat sätt. Man anser att tentorna är för svåra och att har högre krav än vad som är giltigt. Enligt reglementet skall varje poäng motsvara 1 veckas studier, men vi får tentor som är på 5 poäng, men kursen pågick bara . Det vore bättre om man spred kurspoängen, t.ex. grupp- arbete 1 poäng, inlämningsuppgift 1 poäng och tenta 3 poäng. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Majoriteten av studenterna anser att den mest stressande faktorn är ekonomisk otrygghet, och . Oron beror främst på alla rapporter om akademikerarbetslöshet, och att man skall starta sitt nya liv med lån. Många känner sig stressad över att man redan under studierna måste skaffa sig arbetslivserfa- renhet för att öka sannolikheten att ta sig in på arbetsmarknaden. Många är stressade över att man inte är säker på att man valt rätt, och menar att det maximala antalet poäng (240) som berättigar till stöd från CSN, kanske inte är tillräckligt för alla. Det förutsätter att man redan från början måste veta vad man vill, och det rimmar illa med tanken om det livslånga lärandet. Oron har främst med studiemedelsnivån att göra, och osäkerhet över vad som händer med ekonomin om man blir sjuk, att man inte har tillgång till trygghetssystemen samt att pengarna försvinner . Man anser att studielånet och bidrags- delen är för snålt tilltagna, att återbetalningsreglerna är oklara samt att systemet är oflexibelt i sina dispensregler. En dålig ekonomi får negativa konsekvenser för studierna. Många har svårt att koncent- rera sig på studierna och man är ständigt stressad över att få ihop poäng för fortsatt CSN-stöd. Man oroar sig över att bli sjuk efter- som man inte har någon buffert för oförutsedda utgifter. Pengarna räcker inte till någonting känns det som, hyrorna är skyhöga i för- hållande till inkomsten. Ett extrajobb är ett måste och man måste vara frisk och kry jämt för att få ekonomin att gå ihop. Man är aldrig ledig för man måste jobba. När man jobbar tänker man på att man egentligen borde vara hemma och plugga för att klara tentan, och när man pluggar tänker man på att man egentligen borde jobba för få ihop pengar till räkningarna. Prestationsångest är en annan faktor som tas upp i samman- hanget. Påtryckningar hemifrån om att alltid prestera det högsta resultatet i kombination med egna måsten kan vara en orsak till stress. Tidsbrist är en annan orsak till stress. Det är svårt att få tiden att räcka till att göra allt man borde och vill. Förutom studierna ska man hinna med kåren och det sociala livet samt sportaktiviteter etc. Har man dessutom ett extraknäck blir tillvaron väldigt stressig. Stressen kan också bero på höga och ospecificerade krav och lite kontroll. Miljön är ny liksom kraven som informationen är bristfällig. Att flytta hemifrån och det miljöombyte som det innebär kan vara svårt. Det tar tid och engagemang att finna nya Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder vänner, att greppa och anpassa sig till en ny kontext. Om man dessutom är tvungen att arbeta vid sidan om studierna är det än svårare. Flera tror att stress och psykisk ohälsa bland studenter i många fall är förknippat med social isolering. Många studenter är ensamma och blir deprimerade. Ytterligare en orsak till stress är lärarnas bristande förståelse och dålig kunskap om den enskilda studentens hela livssituation. Flera studenter anser alltså att otydligheten i informationen på lärosätena är en bidragande orsak till stress. Man har svårt att pla- nera sitt liv eftersom man inte har någon klar bild vart utbildningen tar vägen. Strukturerna kring examen är alldeles för svåra att förstå. Som det är stämmer inte lärarens förväntningar med kurs- innehållet. Lärosätena lägger inte ned tillräckligt med resurser och tid på tentamen och scheman. Studenterna anser att kraven måste bli tydligare och förutsägbarheten i utbildningen förbättras. Man menar också att många faktorer inte i sig är särskilt stres- sande, men alla tillsammans ger en stressad situation. I detta sam- manhang för man bland annat fram behov, krav och förväntningar som att vara nåbar, att lyckas inom alla områden både privat och studiemässigt, usla lärare och/eller överambitiösa lärare, högst studietempo, lärare som skönsmässigt sätter betyg, omställ- ningsproblem och svårigheter att hinna med både det gamla och det nya livet samt oro över att inte lyckas leva upp till förvänt- ningar och krav hemifrån. Parallella kurser över terminerna. Tydlig och utförlig information om inlämningsuppgifter, semi- narier och tentamen i början av terminen. Fler alternativa examinationsformer. Inga tentor innan helg. Tydligare lokala och centrala regler för handledning. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Introduktionskurs för alla studenter med studieteknik, grupp- dynamik, vetenskapsfilosofi, genusteori etc. (en verktygslåda). Bättre kontakt mellan universitet och arbetsliv. Mer reellt inflytande. Större möjlighet till delaktighet. Mer pengar åt humaniora och samhällsvetenskap. Öka värderingen av pedagogisk meritering och utbildning vid anställning av lektorer. Högskolans information inför framtida val Tydligare/bättre yrkesvägledning. Tydligare/bättre studievägledning. Högskolans psykosociala och emotionella arbetsmiljö Mer psykologer till studenthälsan. Stöd och satsning på studenthälsorna. Mer handledning och psykosocialt stöd. Mer vägledning och struktur. Bättre mottagning av studenterna. Mentorer eller mentorsprogram till alla studenter inklusive de på fristående kurser. Faddrar till och uppföljning av enskilda studenter. Äldre studenter ger studie- och yrkesvägledning till yngre stu- denter. Informera studenter om stressproblemet. Metoder i stresshantering. Samtal om existentiella frågor och stress. Ta bort fribeloppsregeln. Avskrivning av viss del av studielånet efter examen. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Förändra Centrala återbetalningsregler, fler betalningsfria månader än de gällande 6 månaderna. Förändra Centrala dispensregler, det gällande antalet poäng är för högt. Tillgång till sociala trygghetssystemet som försäkringar och sänkt tandläkarkostnad. Samordna kommun, stat och lärosäte. 5Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa: utveckling och möjliga åtgärder Generellt har ungdomars levnadsvillkor varit oförändrade eller för- bättrats . Det finns dock ett stort och be- tydelsefullt undantag. Möjligheterna att få förvärvsarbete har dras- tiskt försämrats. I samband med 1990-talskrisen försvann omkring 300 000 arbetstillfällen som sedan inte har kommit tillbaka. För- lusten av arbetstillfällen har nästan enbart drabbat ungdomar me- dan andra åldersgrupper påverkats endast i begränsad omfattning. En jämförelse mellan 11 europiska länder visar att ökningen av psykiska symptom bland ungdomar går parallellt med utvecklingen av arbetsmarknaden för ungdomar. Utvecklingen –2002 har varit som sämst för ungdomarna i i båda dessa avseenden. De minskade möjligheterna till förvärvsinkomster har påverkat ungdomarnas ekonomi. Andelen fattiga bland ungdomar i åldern 16–, som ej bor kvar i föräldrahemmet, har nästan fördubblats –2003. Hela ökningen inträffar –1991. av alla personer som lever på bistånd (socialbidrag) är i åldern 18–. Den försämrade ekonomin medför att ung- domar bor kvar längre hos föräldrarna. I stället för att arbeta studerar ungdomar i ökad omfattning. Praktiskt taget alla går i gymnasieskolan och har på- börjat en högskoleutbildning. Skolan har därför fått ökad betydelse. Det finns dock tecken på att skolan inte kunnat motsvara de nya kraven. Av alla 20-åringar saknar slutbetyg från gymnasie- skolan, trots att de varit inskrivna i denna skolform. Det kan delvis vara en följd av problem i där andelen som slutar årskurs 9 utan godkända betyg har ökat sedan starten av nuvarande betygssystem och är uppe i . Det är svårt att isolera effekten av dessa olika aspekter från varandra. Grunden till problemen förefaller vara de ökade svårig- Faktorer främst knutna till det offentliga: betydelse för psykisk ohälsa heterna att få förvärvsarbete och brister i skolans anpassning till den situation som har uppstått. I den allmänna debatten har framförts andra tänkbara för- klaringar till den försämrade psykiska hälsan som är knutna till det offentliga. Personaltätheten inom förskolan har minskat och lärartätheten i har fluktuerat . Ingendera kan förklara den ökade psykiska ohälsan bland unga. Det har också funnits förmodanden om en negativ utveckling av andra aspekter, exempelvis att mobbning skulle ha blivit vanligare i skolan, att antalet tidsbegränsade anställningar skulle ha ökat, att ungdomar skulle vara mer trångbodda och att risken för fysiskt våld och hot om våld skulle ha ökat. Stöd för dessa antaganden har inte kunnat påvisas. Föregående kapitel beskriver ungdomars syn på stress och dess orsaker. Ungdomarnas beskrivningar går att använda i lokala diskussioner om ungdomars villkor på skolor, i fritidsverksamhet och inom arbetslivet. Det är dock i allmänhet svårt att använda denna information för att besvara utredningens huvudfrågor. Det främsta skälet är att ungdomarna ger en beskrivning av läget vid ett enda tillfälle, /06, medan utredningen ska klargöra för- klaringar till en utveckling som pågått . Det finns också problem med att tolka innebörden av de svårig- heter ungdomarna beskriver. Frågan om objektiva och upplevda problem behandlas i kapitel 2. Om en ung människa upplever att en fråga utgör ett problem, exempelvis omfattningen av läxorna, be- stäms denna uppfattning både av den faktiska mängden läxor och av förväntningarna på hur mycket läxor skolan ska kräva. Det går inte enkelt att avgöra om det är den faktiska mängden läxor eller om det är förväntningarna som är avgörande för upplevelsen av stress. Det är därför svårt att använda ungdomarna beskrivningar som grund för att analysera förklaringar till utvecklingen. Analysen i detta och följande kapitel utgår därför i stället från objektiva förhållanden. I detta kapitel diskuteras levnadsförhållanden knutna till det offentliga. En diskussion av levnadsförhållanden kräver en struktur. Svensk offentlig statisk utgår från en tradition där välfärdsresurser beskrivs i 12 dimensioner: Arbetsmiljö, Boende,