sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller naturligtvis hedersrelaterade mord. Ingen försvarar dem i offentlig debatt och inget verbalt fördömande i den offentliga debatten hindrar dem. Allmänna påståenden som att vi aldrig kan tillåta våld mot kvinnor eller barn och att alla måste respektera lagarna i ett invandrar- eller integrationspolitiskt program, pekar otvetydigt ut minoriteterna som de som orsakar problemen utan att ha några positiva effekter på våld och kriminalitet. Konkreta krav på exempelvis hjälp åt flickor som förtrycks av sina familjer kan framföras i olika sam- manhang, till exempel som en del av ungdoms- eller jämställdhets- politik. Det finns ett speciellt dilemma som rör medierna. Det handlar om hur man ska förhålla sig till partier och strömningar som uttrycker stark fientlighet mot flyktingar eller invandrare. Medi- ernas företrädare kan uppleva att det finns ett dilemma i att de öns- kar rapportera om sådant som har ett nyhetsvärde men undvika att ge rasistiska och liknade grupper en plattform eller att bidra till att sprida deras åsikter som ju ofta ger uttryck för diskriminerande nedvärdering. Ett allmänt omdöme är att Ny Demokrati aldrig hade kommit in i utan det stora medieintresset. I kom- mande valrörelse torde samma dilemma kunna uppstå vad gäller partiet . Sannolikt har väsentligt mer makt över partiets framgångschanser än partiet självt. Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Samma principiella ställningstagande gäller olika åsiktsinrikt- ningar som inte har ett parti bakom ryggen. Ett exempel ur det analyserade materialet är reportern som frågade olika partiledare vad de ville säga till dem som ansåg att vi har för många invand- rare och flyktingar i . Förväntningen här var naturligtvis att partiledarna skulle ta avstånd från åsikten i sig, vilket de också gjorde. fungerar sådana yttranden legitimerande för åsikten: det är legitimt att diskutera den i svensk TV. Jag har inget allmänt råd att ge utom att journalisterna bör göra medvetna överväganden. Det finns kriterier som följs av den som avgör vad som är en nyhet och vad som är allmänintresse. Men dessa kriterier är kulturspecifika och inte naturgivna och de kan utsättas för kritisk granskning. Objektifiering rör grundläggande förhållningssätt till grupper i samhället och är alltså inget man undviker med enkla retoriska grepp. Men man kan tänka igenom vad man egentligen vill uttrycka med resonemangen om invandrare som en resurs för oss. Är det här fråga om resonemang som istället kunde utvecklas inom ramen för ett rättighets- eller kanske jämlikhetsperspektiv? Att undvika förslag som pekar mot negativ särbehandling Detta rör ju också grundläggande frågor. De partier och politiker som verkligen vill motverka diskriminering bör ta strid i enskilda frågor där negativ särbehandling föreslås. Förutom att se till kon- sekvenserna av enskilda förslag bör man vara aktsam på om olika föreslagna politiska förändringar sammantaget pekar mot ett sam- hälle där fler människor kommer att utsättas för en sämre behand- ling än övriga. Detta kan alltså bli konsekvensen av att fler katego- riseringsgrunder än tidigare kommer att betraktas som legitima för negativ särbehandling, att skillnaden i behandling mellan personer ur olika kategorier ökar och innebär att vissa gruppers medlemmar behandlas sämre och att det görs svårare att få tillhöra de gynnade grupperna, till exempel att bli medborgare och behålla medborgar- skapet. Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Medvetet ickediskriminerande ställningstaganden på dessa om- råden handlar om politiskt mod i då rasism och diskrimi- nering är utbredda i och partier kan lockas av möjligheten att vinna vissa väljare genom en retorik som pekar ut invandrare som en problematisk grupp på vilken hårdare krav bör ställas. Konkret agerande inför nästa valrörelse Det finns en uppenbar risk att nästa valrörelse när detta skrivs, , i sin helhet kommer att framstå som än mer diskrimi- nerande än tidigare valrörelser. Forskningen pekar mot att det i många avseenden råder ojämlikhet mellan invandrade och infödda till de invandrades nackdel. Detta kan ses som ett starkt skäl att lyfta upp sådana frågor i en valrörelse. Frågan är hur det kommer att göras. Om partierna kunde komma överens om att i utform- ningen av sin valpropaganda inte tala till rasistiska eller främlings- fientliga strömningar i samhället, samt enas om några grundläg- gande regler för detta, skulle en del kunna vinnas. Detta handlar inte om självcensur eller att sopa problem under mattan utan om att det i varje samhälle i varje fråga finns ramar för vad som är legitimt att säga. Här skulle det handla om att för- söka ta ett kollektivt ansvar för att undvika att nuvarande ramar förändras på ett sätt som än mer legitimerar en negativ stigmatise- ring av en del av invånarna i . Eftersom det handlar om strukturell diskriminering och tankescheman är det inte i första hand varje enskilt uttalande eller valmaterial som är problematiskt. Men scheman etableras genom upprepning av vissa teman. För att påverka samhälleliga strukturer behövs ett kollektivt agerande. I övrigt bör varje parti tänka igenom sin valpropaganda för att undvika att oavsiktligt och okritiskt förmedla oönskade perspektiv i den offentliga debatten. Man kan testa materialet på många olika personer i de kategorier som diskuteras. Känner de sig bekväma med att bli beskrivna och tilltalade på det föreslagna sättet? Bland de material jag analyserat i denna studie är jag övertygad om att en del hade sorterats bort eller gjorts om i en sådan granskningspro- cess, medan annat passerat oförändrat. Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Sammanfattande råd för att motverka distansering och diskursiv diskriminering i valrörelser Flertalet av följande råd är riktade till valrörelsernas båda produ- center, det vill säga partier och medier, några gäller specifikt den ena parten. Invandrade personer bör bara skiljas från infödda personer om det finns belägg för att det verkligen existerar skillnader mellan grupperna; de skillnader som existerar kan anses så stora att de förtjä- nar statusen av att betraktas som problem; just denna kategoriindelning, snarare än någon annan, är central för att förstå problemet. Om man anser att skillnaden är värd att göra, bör man försöka föra diskussionen i ett sådant sammanhang att ytterligare sär- skiljande undviks. Som företrädare för medierna bör man försöka hitta vägar att inkludera invandrade personer i valrörelsen i mer centrala roller än som intervjuade. Som parti bör man inrikta sig på att tala (även) till den invand- rade delen av befolkningen snarare än om den genom att exem- pelvis producera material på minoritetsspråk; i sådant men även annat material ta upp frågor av specifikt intresse för invandrade väljare. Att synliggöra den invandrade delen av befolkningen genom att inkludera sådana personer i vanliga sammanhang bör vara en medveten strategi. Innan man tar upp ett specifikt problem som kommit att associeras med invandrare i valrörelsen bör man kontrollera att det verkligen finns belägg för att problemet existerar i en omfattning som gör det motiverat att ta upp det. När sådana negativa fenomen tas upp, bör det göras i form av konkreta förslag för att motverka dem snarare än i form av retoriskt betingade avståndstaganden. Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas De bör tas upp i sammanhang som inte ytterligare förstärker nedvärderande tendenser gentemot de invandrade minorite- terna. Medierna bör ha en genomtänkt strategi för behandlingen av rasistiska eller främlingsfientliga partier, liksom för hur man refererar till sådana åsikter bland icke-organiserade personer. Man bör överväga att byta ut formuleringar om invandrare som resurs för den föreställda gemenskapen mot formuleringar som kräver lika rättigheter eller jämlikhet. Partierna bör pröva sitt valmaterial på människor från olika grupper för att få en uppfattning om ifall det verkar mottas lika av dem som betraktas som svenskar och dem som betraktas som invandrare. Samtliga riskdagspartier bör sluta en pakt kring hur man går ut i valrörelsen i frågor som rör invandrare eller flyktingar. Demokrati på svenska? I titeln på en annan rapport från Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering parafraseras titeln i en tidigare maktutredning, Demokrati på svenska, med tillägget av ett fråge- tecken. I antologin med frågetecken i titeln påpekas att förklaring- arna till invandrarnas utanförskap i den svenska politiken inte nödvändigtvis måste stå att finna hos dessa personer själva. Beslut att till exempel inte rösta kan vara baserat i ett slags rationellt grundad misstro mot politiken och erfarenhet av att stängas ute eller att ens krav inte beaktas (, 2005). Utifrån ett sådant perspektiv och utifrån resultaten i denna undersökning skulle man kunna ställa följande frågor till de väljare som brukar kategoriseras som svenskar respektive invandrare: Upptar valagendan de politiska frågor som är viktigast för dig? Om inte, vilka saknas? Är de förslag som specifikt rör den grupp du räknas in i bra och rättvisa? När den kategori du räknas in i omtalas, förefaller dig beskriv- ningar och sammanhang rimliga och rättvisande? Om inte, varför? Känner du dig adresserad av politikerna och valretoriken? Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Vem är det som talar till dig i valretoriken? Vem borde tala till dig? Om de invandrades och inföddas svar inte på väsentliga sätt skulle skilja sig vore det inte ett bevis på att vi som bor i har en perfekt demokrati. Men ett sådant resultat skulle peka bort från slutsatsen att just valrörelserna är institutioner där den invandrade delen av befolkningen – eller de som betraktas som invandrare av dem som inte själva klassificerar sig så – utsattes för systematisk diskriminering. Abiri, (2000) The changing praxis of generosity: Swedish refugee policy during the 1990s, , vol 13, nr 1. , (1991) Imagined Communities: reflections on the origin and spread of nationalism, : Verso. , – den glömda valfrågan, 18/9 1988. , (2002) Integrationsbilder – medier och allmänhet om integrationen, : . , av årets riksdagsval granskad i ny undersökning: Väljarna ratar mediernas favoritfråga, Dag- ens Nyheter 15/9 2002. (1975) How To Do Things With Words (red. Urmson, J. O. & Sbisà, ) , : . Banakar, Reza (1993) Det offentliga samtalet om etnokulturella frågor, Häften för kritiska studier, nr 1–2. Betz, (1998) Introduction i: Betz, , (red.) The New Politics of the . Neo- Populist and Movements in Established Democracies, Houndmills, Basingstoke, and : : 1–10. Bjørgo, (1997) Racist and Right-Wing Violence in Scan- dinavia: Patterns, Perpetrators, and Responses, : . Blommaert, , Jef (1998) Debating Diversity: Analysing the discourse of tolerance, , : Routledge. Boréus, (1994) Högervåg. Nyliberalism och kampen om språket i svensk debatt 1969–1989, : Tiden. Boréus, (2005) Diskursiv diskriminering: en typologi, Statsvetenskaplig tidskrift, nr 2. Boréus, (2006) Discursive discrimination of immigrants in , opublicerat antologikapitel. Boréus, (kommande) Discursive Discrimination: a typo- logy, . , (1998) Tårögda flickor och kusliga män i: , (red.) magi i vita medier. Svensk nyhetsjournalistik om invandrare, flyktingar och rasism, : . , (2004) Nyheter från gränsen: tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld, : Institu- tionen för journalistik och masskommunikation, . , (2000) Utanför demokratin. Marginaliseringens politiska konsekvenser, : , (2005) Det är inte mitt samhälle! Misstro och levd erfarenhet i mångetniska förortsmiljöer i: , , (red.) Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande, SOU 2005:112. Ds 1999:48 Begreppet invandrare – användningen i lagar och förordningar. Ds 2000:43 Begreppet invandrare – användningen i myndigheters verksamhet. Direktiv 2004:54, . Edgerton, , , , (1994) Systemvalet i: , Bo & , (red.) Det politiska missnöjets . Statsvetare och sociologer ser på valet , : . , , , , Per-Marcu (red.) (2002) Miljonprogram och media. Föreställningar om människor och förorter, /: Riksantik- varieämbetet & . Essed, (1991) Understanding Everyday Racism. An Interdisciplinary Theory, , , : . Fairclough, (1992) Discourse and Social Change, , UK: . Flowerdew, , , . & Tran, (2002) Discri- minatory news in discourse: some data, 13(3). , , (1989) Vi mot dom: det dubbla främlingsskapet i , : . Groglopo, Adrián (2000) I kontrasternas spel. En diskursanalys om svenskar och det svenska samhället i diskursen om den , : , . Göttel, (2001) im schwedischen Einwanderungsdiskurs. qualitative diskursanalytische Untersuchung ausgewählter , : Philosophische Fakul- tät II, Nordeuropa-Institut, zu . , (2006) Välkomna till ? Svenska migrationspolitiska diskurser andra hälft, : Bokbox Förlag. , (1991) Skandal!, . , (1987) Women, Fire and Dangerous Things: what categories reveal about the mind, : . Lodenius, , (1994) Extremhögern, : Tiden. , (2001) (O)likhetens geografier – Marknaden, forskningen och de Andra, : Kulturgeografiska insti- tutionen, . , (2005) Diskrimineringens andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska i: de los , , (red.) Bortom vi och dom. Teo- retiska reflektioner om makt, integration och strukturell dis- kriminering, SOU 2005:41. , (2005) Rasifiering. Ett teoretiskt perspektiv i analysen av diskriminering i i: de los , , (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska ref- lektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41. (1992) : Bra Böcker. , (1999) Sex & Social , : . Proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i ett globalt per- spektiv. Proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden. Från invandrarpolitik till integration. Reisigl, , (2001) Discourse and Discrimination: Rhetorics of racism and anti-Semitism, ; : Routledge. (1995) What is special about a social exclusion approach? i: , , , , . (red.) Social Exclusion: Rhetoric Reality Responses, : . Rydgren, (2005) Från skattemissnöje till etnisk nationalism. Högerpopulism och parlamentarisk högerextremism i , : . , (2005) The Politics of Inclusion and Exclusion: and . Paper presented at the , , , 11–13 2005. Sewell, Jr. (1992) A Theory of Structure: Duality, Agency and Transformation, , vol 98, nr 1: 1–29. SOU 1995:75 Svensk flyktingpolitik i globalt perspektiv: betänkande av . , Gellert (2004) Lasermannen. En berättelse om , : . Timbro (1988) En ny grundlag. 1988:1, : Timbro. Tuchman, Gaye (1978) Introduction: The Symbolic Annihilation of Women by the i: Tuchman, Gaye, , , (red.) Hearth and Home: Images of Women in the , : van Dijk, Teun A. (1993) Elite Discourse and Racism, ; ; : . , (1978) Barn, ungdomar, vuxna och äldre i TV i: , , Strand, Hans, , , , , (red.) Folket i TV. Demografi och social struktur i televisionens innehåll, : Cent- rum för masskommunikationsforskning, uni- versitet. Walby, (1992). Theorizing Social Complexity, i: Barret, , (red.) Westlind, (1996) The Politics of Popular Identity: understanding recent populist movements in and the , : . Wetherell, , (1992) Mapping the Language of Racism. Discourse and the Legitimation of Exploitation, : . , (2004) Introduktion: Den radikala höger- populismen – en etablerad politisk kraft i: Rydgren, , (red.) Från Le Pen till – Populism och parlamentarisk högerextremism i dagens , : Liber. Analysfrågor valmanifest/valplattformar/debattartiklar/annat skriftligt material 1.Vilka ämnen som behandlas 2.Förekommande benämningar för nationalitetsbaserade katego- rier, kategorier som har att göra med invandring och flykting- skap eller andra kategorier som förefaller skilja svenskar från icke-svenskar a)notera alla olika benämningar b)notera de meningar där substantivet svensk* ingår 3.Generaliserande beskrivningar av och tillskrivande av egenska- per till eller påståenden om regelmässigt beteende av dem som benämns svenskar, invandrare, flyktingar etc. 4.Beskrivningar eller omnämnanden av skillnader mellan svens- kar och invandrare, flyktingar etc. 5.Metaforer av möjligt intresse 6.Förslag som framförs vad gäller invandrare och flyktingar 7.Omdömen om rådande praktiker som specifikt berör invand- rare och flyktingar 8.Uttryckta perspektiv på flyktingpolitiken 9.Uttryckta perspektiv på rasism, främlingsfientlighet, diskrimi- nering etc. 10.Formuleringar som relaterar oss med syftning på svenskar eller svenskar till invandrare eller flyktingar 1.Vilka frågor som förs in av TV-mediet Frågor som TV-journalisterna ställer och programinslag som reser en viss fråga, som t.ex. förinspelade intervjuer med partimedlem- mar. Gäller partiledarutfrågningarna och några av debatterna. 2.Vilka frågor som partiföreträdarna för in Gäller flertalet av debatterna. 3.Vilka frågor som dominerar programmet tidsmässigt En ungefärlig bedömning direkt efter att programmet tittats ige- nom. 4.Vilka frågor som förs in som uppges beröra flyktingar eller invandrare 5.Hur de frågor som noterats i 4 behandlas totalt i pro- grammet 6.Förekommande benämningar för nationalitetsbaserade katego- rier, kategorier som har att göra med invandring och flyktings- kap eller andra kategorier som förefaller skilja svenskar från icke-svenskar a)notera alla olika benämningar b)notera de meningar där substantivet svensk* ingår 7.Generaliserande beskrivningar av och tillskrivande av egenska- per till eller påståenden om regelmässigt beteende av dem som benämns svenskar, invandrare, flyktingar etc. 8.Beskrivningar eller omnämnanden av skillnader mellan svens- kar och invandrare, flyktingar etc. 9.Metaforer av möjligt intresse 10.Aktivt medverkande svenskar respektive invandrare etc. 11.Förslag som framförs vad gäller invandrare och flyktingar 12.Omdömen om rådande praktiker som specifikt berör invand- rare och flyktingar 13.Uttryckta perspektiv på flyktingpolitiken 14.Uttryckta perspektiv på rasism, främlingsfientlighet, diskrimi- nering etc. 15.Formuleringar som relaterar oss med syftning på svenskar eller svenskar till invandrare eller flyktingar etc. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. 40.Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Djurskydd vid hästavel. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]