sou · GUB33 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessutom ingår det generella regionala företagsstö- det transportbidrag. Regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag avses delvis omformas för att fokus skall flyttas från stöd till enskilda företag till insatser av bre- dare karaktär. Resurser som frigörs avses istället användas inom ramarna för de regionala tillväxtprogrammen. Stöd till kommersiell service Målet för verksamhetsområdet är en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män i alla delar av landet. Stöd till kommer- siell service lämnas för att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en tillfredsställande försörjning av bl.a. dagligvaror och drivme- del. Nuvarande genomförandeorganisation för de regionala tillväxtprogrammen för de regionala tillväxtprogrammen 2004-2007 består av regionala partnerskap, i vilka företrädare för privat, offentlig, inklusive statliga myndigheter, och ideell sektor skall ingå. Partnerskapens uppgifter är att definiera framtida håll- bara tillväxtförutsättningar utifrån ett näringslivsperspektiv och i programmen prioritera de insatser som bäst bidrar till att utnyttja dessa. Medverkande parter kan ha olika roller t.ex. som idégivare, metodutvecklare, organisatörer, finansiärer och genomförare. Formerna och strukturerna för partnerskapen varierar mellan lä- nen. I vissa län finns ett enda partnerskap som ansvarar för hela det regionala tillväxtprogramsarbetet medan det i andra finns breda representerande partnerskap kombinerade med mindre men mer operativt beslutande partnerskap. I allmänhet beslutar respektive finansiär om sina egna finansie- ringsåtaganden i de regionala tillväxtprogrammen men variationer finns mellan finansiärer och mellan län. Besluten avser bl.a. priori- teringar och insatser inom programmen. Beslutsstrukturen i partnerskapen varierar också mellan länen, särskilt med hänsyn till om det regionala tillväxtprogrammet sam- ordnas av länsstyrelse eller av ett samverkansorgan eller regionalt självstyrelseorgan, enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Beslut om medel för regional projektverksamhet och selektiva regionala företagsstöd, som finansieras av anslag under utgiftsom- råde 19 Regional utveckling, skall i så stor utsträckning som möj- ligt integreras i och medfinansiera åtgärder och insatser inom ra- men för regionala tillväxtprogram. Beslut om medel fattas framför- allt på regional nivå av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Verket för näringslivsutveckling har ansvaret för ökad samord- ning mellan det övergripande planeringsarbetet för regional ut- veckling och de operativt inriktade regionala programmen. Verket skall även initiera och stödja programverksamhet och projekt, främst genom de regionala tillväxtprogrammen, som bidrar till en hållbar regional tillväxt. Nuvarande genomförandeorganisation för EG:sstrukturfondsprogram Mål 1 och Mål 2 I de geografiskt avgränsade Mål 1- och Mål 2-områdena fungerar en av länsstyrelserna i respektive programområde som förvaltnings- myndighet och utbetalande myndighet. Vid dessa länsstyrelser finns strukturfondsdelegationer som består av lokala och regionala företrädare i de berörda länen. tar om strukturfondsmedel till projekt i programområdet. De regi- onala tillväxtavtalen, som utarbetades i breda partnerskap i respek- tive län, ligger i stor utsträckning till grund för strategier och prio- riteringar i de nuvarande geografiskt avgränsadestrukturfondspro- grammen. Under innevarande programperiod är det nationella Mål 3- pro- grammet utformat för att bidra till genomförandet av den europe- iska sysselsättningsstrategin. Svenska är förvaltnings- myndighet och utbetalande myndighet. Regionala partnerskap för Mål 3 finns i 16 län och i fyra regioner i . I dessa ingår representanter för arbetsmark- nadens parter, organisationer och regionala myndigheter. Partners- kapen utarbetar de regionala planer, som ligger till grund för in- riktningen av den verksamhet som myndigheten genomför regio- nalt. Planerna utgår från regionala förutsättningar inom ramen för det nationella programmet. En regional representant för Svenska ingår i varje partnerskap. I de fyra nordligaste länen ad- ministreras Mål 3-åtgärder av respektive länsstyrelse inom ramen för Mål 1-programmen. Förslag till reformering av EU:s sammanhållningspolitik Europeiska kommissionen har i den tredje rapporten om ekono- misk och social sammanhållning föreslagit en reformering av sam- manhållningspolitiken. Den innebär bl.a. tydligare prioriteringar för att strukturfonderna på ett mer effektivt sätt skall kunna bidra till en ökad territoriell sammanhållning inom unionen och till att förverkliga demålsättningar som EU:s stats- och regeringschefer har lagt fast i Lissabon- och Göteborgstrategin. Den syftar till att göra till världens mest hållbara och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi. Kommissionen har föreslagit att tre nya mål skall ersätta nuva- rande mål och gemenskapsinitiativ. Detta mål avser stöd till hållbar tillväxt och sysselsättningsska- pande åtgärder i de minst utvecklade regionerna i unionen. Insat- serna skall finansieras av både ESF och ERUF. Regional konkurrenskraft och sysselsättning Detta mål avser dels nationella program för att förutse och under- lätta strukturella förändringar på arbetsmarknaden i linje med den europeiska sysselsättningsstrategin, dels regionala program för att stödja näringslivets omstrukturering i industri-, stads- eller lands- bygdsområden. Målet skall koncentreras till följande teman: Innovations - och kunskapsbaserad ekonomi Miljövård och riskförebyggande åtgärder Tillgänglighet och service av allmänt ekonomiskt intresse Ökad anpassningsförmåga hos arbetskraft och företag Ökad sysselsättning och ökat arbetskraftsdeltagande Kraftsamling för reformer inom sysselsättning och social integ- Insatserna skall finansieras av både ESF och ERUF. Detta mål kan ses som en fortsättning på gränsöverskridande sam- arbete inom nuvarande gemenskapsinitiativ INTERREG och före- slås finansieras av ERUF. Enligt kommissionens förslag skall (Rådet) anta strategiska riktlinjer, som anger ramarna för strukturfondsin- satserna. Medlemsstaterna skall därefter utarbeta nationella strate- gier, som skall ligga i linje med såväl Rådets strategiska dokument som med nationella och regionala mål för hållbar utveckling och med den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Den natio- nella strategin skall i sin tur utgöra grunden för utarbetandet av tematiska och/eller regionala operationella program. Kommissionen föreslår även att stadsdimensionen skall stärkas i de program, som finansieras av . Jämställdhetsperspektivet skall vara tydligt integrerat i alla pro- gram. Kommissionen har vidare lämnat förslag till fem EG- förordningar, som anger reglerna för genomförandet av struktur- fondsprogrammen under nästa programperiod 2007- 2013. Dessa förslag skall medlemsländerna ta ställning till under en förhand- lingsprocess, som beräknas vara slutförd . Den nuvarande utformningen av genomförandeorganisationerna innebär i realiteten att det finns flera genomförandesystem för den nationella regionala utvecklingspolitiken samt för EU:s samman- hållningspolitik och sysselsättningspolitik. Många av de organisa- tioner och myndigheter, som i en remissbehandling lämnat syn- punkter på den tredje sammanhållningsrapporten, har förordat en bättre samordning mellan de olika politikområdena. Trots att det under förhandlingsprocessen kan komma att ske vissa ändringar i förslagen till förordningar och de finansiella förut- sättningarna, bedömer regeringen det som angeläget att redan nu planera för en mer samordnad organisation för genomförandet av den svenska regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhåll- ningspolitik, med beaktande av den europeiska sysselsättnings- strategin. Detta är angeläget oavsett de finansiella förutsättningarna för nästa programperiod. Utredaren skall lämna förslag till organisation för genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik 2013. Syftet är att genomförandet av strukturfondsprogrammen skall ske samordnat med den nationella regionala utvecklingspoliti- ken och samstämmigt med den europeiska sysselsättningsstrategin samt med beaktande av arbetet med lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken. Utredaren skall föreslå en organisation för för- valtning och genomförande av berörda program. En viktig del i uppdraget är att partnerskapens roll och funktion i olika skeden av programarbetet och genomförandet skall karläg- gas och analyseras. Det gäller såväl medverkan i utarbetande av program som beredning av projektansökningar. Med partnerskap avses även strukturfondsdelegationer och övervakningskommittéer. I uppdraget ingår att, om det är lämpligt, inom befintliga myn- dighetsramar lämna förslag på en nationell myndighet, som skall ha en strategisk roll för att stödja genomförandet av såväl den natio- nella regionala utvecklingspolitiken och arbetet med lokala utveck- lingsavtal inom storstadspolitiken som den europeiska samman- hållningspolitiken med beaktande av sysselsättningsstrategin. Myndigheten skall även vara förvaltningsmyndighet och utbeta- lande myndighet för ESF och ERUF. Den organisation som föreslås skall göra det möjligt att samar- beta både mellan och inom funktionella regioner med utgångs- punkt från vad som främjar utvecklingen. Utredaren skall även beakta värdet av en tydlig roll- och an- svarsfördelning mellan stat och kommun och en sammanhållen ef- fektiv statlig länsförvaltning. Mot bakgrund av utfallet av den pågående förhandlingsprocessen skall utredaren även lämna förslag till eventuell geografisk avgräns- ning av strukturfondsmålet Regional konkurrenskraft och syssel- sättning. Utgångspunkter för arbetet skall dels vara kommissionens för- slag till förordningar rörande strukturfonderna, dels regionernas arbete med regionala utvecklingsprogram, regionala tillväxtprogram och den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Erfarenheter från genomförandet av nuvarande programtyper skall inhämtas och dokumenteras. Erfarenheter från annat utvecklingsarbete i kom- muner och regioner såsom arbetet med lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken skall även beaktas. Utredaren skall ta särskild hänsyn till de regionala skillnader i beslutsstruktur som finns mellan de regionala partnerskapen för de regionala tillväxtprogrammen. Särskilt skall de principiella skillna- der som finns mellan län med enbart länsstyrelse och län med sam- verkansorgan eller regionala självstyrelseorgan beaktas. Utredaren skall i sitt förslag även ta hänsyn till att det nationella programarbetet tidsmässigt måste fasas ihop med strukturfondsar- betet enligt de regler som fastställs i EG:s förordningar. Utredaren bör beakta potentialen för regional utveckling genom gränsöverskridande samarbete men skall inte lämna förslag på ge- nomförandeorganisation för målet europeiskt territoriellt samar- bete. Utredaren skall inte heller föreslå organisationen för revision av strukturfondsprogram. Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall samråda med (Fi 2003:02) och (Jo 2004:05) samt noga följa förhandling- arna i Rådet om de nya strukturfondsförordningarna. Utredaren skall även samråda med berörda statliga och kommunala aktörer på lokal, regional och nationell nivå samt med andra organisationer, som medverkar i främst genomförandet av regionala tillväxtpro- gram och strukturfondsprogram under innevarande programpe- riod. Förslagets konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Utredaren skall även redogöra för ekonomiska och andra organi- satoriska konsekvenser av sina förslag för respektive berörd myn- dighet. Uppdraget skall löpande redovisas till (När- ingsdepartementet) och slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om organisation för genomförande av EU:s sammanhållningspolitik, m.m. (N2005:01) Förlängd tid för slutredovisning av uppdraget m.m. Med stöd av regeringens bemyndigande till- kallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till organisation för genomförandet av EU:s sam- manhållningspolitik m.m. Enligt direktiven (dir. 2004:177) skall uppdraget löpande redovisas till (Närings- departementet) och slutredovisas . Med ändring av den beslutade tiden skall utredaren slutredovisa sitt uppdrag . Utredaren skall dock i ett delbetän- kande lämna sitt förslag avseende den nationella myndighet som avses i de ursprungliga direktiven inklusive beskrivning av perso- nalpolitiska konsekvenser för närmast berörda befintliga myndig- heter. Ett fingerat exempel på funktionellt samarbete För att illustrera hur gränsöverskridande samarbete i större funk- regioner skulle kunna fungera, har vi konstruerat ett exem- pel där fyra län ingår. Vi vill inte ange dem med bokstavsbeteck- ningar, eftersom det kan föra tanken till de verkliga länen. Istället har länen fått namn. I nästa programperiod kommer alla län att bl.a. kunna få finansi- ering från strukturfonderna till målet Regional konkurrenskraft och sysselsättning samt till mål enligt program för landsbygdsut- veckling (från ERUF och ESF samt från Jordbruksfonden). påtalas behovet av kraftsamling kring mer utveck- lingsdrivande och dynamiska satsningar. Enligt vårt organisations- förslag ska de KSO som samarbetar kring strategiska satsningar kunna tilldelas hela utvecklingsdelen (för projektverksamhet) av det s.k. länsanslaget. KSO skulle därmed ha starkare förhandlings- kort, dvs. mer pengar att lägga i potten för att förhandla fram sam- ordnade insatser av olika offentliga och privata aktörer. De opera- tiva verksamheternas länstillhörigheter är ofta ointressanta för aktörer i näringslivet och ofta även för offentliga aktörer med nationella uppdrag (forskningen, organisationer, sektorsmyndig- heter, t.ex. ). Där avgör i stället temat och inriktningen av verksamheterna vilken geografi, dvs. vilka funktionella regioner, som utkristalliserar sig. De benämningar vi använder i programhierarkin är strategiska (prioriterade) insatsområden – insatser – projekt (aktiviteter), där insatsområden är den mest generella nivån och projekt avser nivån för preciserade aktiviteter. , och län gränsar till varandra, län gränsar inte till något av de övriga länen. I alla fyra länen finns kommunala sam- verkansorgan, KSO. Länen har delvis lika, delvis olika naturgivna förutsättningar och struktur i näringslivet och på arbetsmarknaden. I varje län utarbetas RUP/RTP, som antas av de politiska besluts- grupperna. Vi utgår ifrån att det operativa programmet omfattar godkända insatser under det samlade målet Regional konkur- renskraft och sysselsättning som kan finansieras via strukturfon- derna och medfinansieras nationellt. När länens program läggs bredvid varandra visar sig bl.a. ett mönster enligt tablån nedan. Förutsättningarna är genomgående förenklade för att förtydliga exemplet. Investeringar för lärande i arbete Tablån ger alltså exempel på teman som finns i flera RUP/RTP och som efter kvalificerade analys- och samrådsprocesser är identifie- rade som de mest angelägna, strategiska utvecklingsområdena i länen. På nivån strategiska insatsområden där det är fråga om att lyfta fram ett litet antal teman, är rubriceringarna tillräckligt allmänna för att återfinnas och överensstämma mellan många RUP/RTP. De teman som finns i exemplet ovan skulle kunna vara hämtade ur verkliga program. Överensstämmande teman i de länsvisa insats- områdena ger underlag för att sammanställa ett antal länsövergri- pande storregionala insatsområden. Likartade naturgivna förut- sättningar, gemensam arbetsmarknad och näringslivsstruktur genererar troligen ofta överensstämmande teman mellan län inom ett geografiskt sammanhängande område. Regeringen, som beslutar om medelsramar, ska enligt vårt förslag premiera de KSO som samordnar utvecklingsarbetet i gemen- samma strategiska insatsområden. I en situation där alla fyra länen utan undantag prioriterar utveckling på samtliga områden 1–4, är förslaget lätt att genomskåda. Regeringen skulle mot bakgrund av den gemensamma storregionala strategin besluta att varje KSO i länen ska disponera medlen för projektverksamhet i länsanslaget. Men i ett verkligt fall framkommer troligen varierande mönster – i exemplet är program/projekt 1 gemensamt för , och län, program/projekt 2 återfinns i , och län och program/projekt 4 i endast två av de fyra länen. I exemplet gränsar några, men inte alla län till varandra. I praktiken kan ett tema för ett insatsområde finnas i flera län på stora avstånd från varandra. Det gäller inte minst för innovationssystem och kluster som kan utvecklas till agglomerat av företag, FoU-institutioner m.fl. med verksamheter som samverkar. Insatsområdet Främjande av entreprenörskap Vi antar att RUP/RTP i län behandlar problem med kompe- tensbrister i småföretag. I insatsområdet Främjande av entreprenörskap ingår ett antal insatser och åtgärder, bl.a. arbetsplatsförlagda och –anpassade utbildningar och IT-support. Programmen i och som är län med traditionella bruksmiljöer, innehåller insatser för att utveckla entreprenörskap och därmed stärka nyföretagande. Eftersom insatsområdet huvudsakligen överensstämmer mellan de olika RUP/RTP kan det föranleda överläggningar mellan länen om att driva temat Främjande av entreprenörskap som ett gemensamt strategiskt insatsområde. Länen har delvis olika projektmenyer i insatsområdena, t.ex. satsningar på inkubatorer, kapitalförsörjning, anpassad utbildning. Vissa projekt avser att lösa problem som är generella, t.ex. utbildningar i entreprenörskap eller småföretagandets administration, attitydpåverkan i bruksmiljöer, bildande av nätverk av småföretag. Andra projekt, t.ex. inve- steringar i inkubatorer eller företagsbyar, är i praktiken alltid loka- liserade till någon eller några kommuner inom ett enskilt län. Fysiska investeringar och andra aktiviteter som är bundna till en bestämd ort kan naturligtvis bara utföras där. Men före invester- ingen kan det finnas skäl att inventera planering och lösningar över en större region. Planeras fler företagskuvöser i närområdet? För vilken typ av nya företag och med vilka faciliteter? Erfarenheterna och lärandet genom olika konkreta projekt kan givetvis också delas. Hur bör regeringen ta ställning? Vi anser att samarbete i större strategiska insatser över större regi- oner ska premieras genom att KSO tilldelas av länsan- slaget. Det bör räcka med att KSO visar att samverkan är etablerad och kan redovisas på åtminstone något betydelsefullt insatsområde. Det skulle komplicera uppläggningen alltför mycket om tilldel- ningen skulle trappas upp från nuvarande nivå () med ytterligare andelar av anslaget som var beroende av antalet insatsområden man samarbetar i. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. Omprövning av medborgarskap. Skola & Samhälle. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet.