sou · GUB3107 · 2007-01-01 00:00:00 — Tjäns- terna skulle kunna köpas från AMU-gruppen och () men även av andra organisationer till exempel Rygginstituten och som hade god erfarenhet av att anpassa arbetet till funktionshindrades behov. Man betonade att åtgärderna borde ha en yrkesinriktad karaktär och att insatser av medicinsk natur inte skulle kunna köpas. Av propositionen framgår också att denna möjlighet till köp av rehabiliteringstjänster ställer stora krav 1TP PT Prop. 1990/91:141 s. 42 ff. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler på och att Försäkringskassornas styrelser borde fastställa riktlinjer för köp av rehabiliteringstjänster. Man betonade därför vikten av att dåvarande nära och kon- tinuerligt skulle följa denna verksamhet. De allra flesta åtgärder som en individ behöver för att kunna återgå i arbetet efter en tids sjukskrivning är inte köpta åtgärder utan insatser i form av arbetsträning och anpassning av arbetsupp- gifter m.m. Förhandling mellan arbetsgivaren och Försäkringskas- san om kostnaden för olika typer av åtgärder sker framför allt när det gäller köp av rehabiliteringstjänster som ligger i gränslandet mellan sjukvård och arbetslivsinriktad rehabilitering och andra insatser utanför arbetsplatsen. 13.1Förslag och synpunkter i några tidigare utredningar och rapporter Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104). Arbetsgivaren ska svara för att de arbetslivsinriktade rehabili- teringsåtgärder vidtas som behövs för att arbetstagaren ska kunna återgå i arbete hos arbetsgivaren eller behålla arbetet hos denne. Lagen (1963:381) om allmän försäkring (AFL) ska slå fast att arbetsgivaren ska bekosta de rehabiliteringsåtgärder som följer av ansvaret. Arbetsgivarens ansvar bör kombineras med möjligheter för arbetsgivaren att kompensera sig för rehabiliteringskostnaderna genom att arbetsgivaren ska kunna få halva kostnaden betald av den allmänna sjukförsäkringen. Ett effektivt rehabiliteringsarbete? – om samordning och köp av rehabiliteringstjänster, Statskontoret (2001) Arbetsgivarnas ansvar för att vidta rehabiliteringsåtgärder behöver förtydligas. Arbetsgivarna bör ha ett ansvar för att vidta de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering till arbete hos dem. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler Ansvaret för att vidta åtgärder ska därmed ligga på arbetsgiva- ren så länge som målet med rehabiliteringen bedöms vara åter- gång i arbete till dennes verksamhet. Handläggarna på saknar ofta en gräns mellan vad som är arbetsgivarens respektive ansvar när det gäller att finansiera rehabiliteringsåtgärder. En stor del av fokus ligger på medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, medan det centrala i rehabiliteringsprocessen i stället är Försäkringskas- sans samordningsansvar. Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (SOU 2002:5) möjlighet att köpa arbetslivsinriktade rehabili- teringstjänster ska begränsas till försäkringsmedicinska utred- ningar, underlag från företagshälsovård samt rehabiliteringsåtgärder i de fall försäkringen träder in i arbetsgivarens ställe. , RiR 2004:21, köp av tjänster för rehabilitering har inte förutsättningar att hantera köp av tjänst på ett effektivt sätt, eftersom det är oklart för vilka syf- ten som medlen ska användas. hantering av köp av tjänst har en negativ inverkan på ansvarsfördelningen mellan och arbetsgivaren. En översyn av AFL behövs för att klargöra gränsdragningen mellan och arbetsgivaren. 13.2Högst av sjukpenninganslaget kan användas till samverkan inom rehabiliteringsområdet Högst av anslagsposten för sjukpenning (motsvarande ), får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Dessa medel ska i huvudsak användas för aktiva rehabiliteringsinsatser Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler riktade till individer i syfte att fler personer med behov av sam- ordnade rehabiliteringsinsatser ska kunna återgå i arbete. De åtgärder som får finansieras ska ligga inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde.TPF2FPT Av resurserna till den finansiella samordningen ska bidra med hälften. De medel som utbetalar utgör statens samlade andel i denna verksamhet.TPF3FPT 13.3Försäkringskassans anslag för att finansiera insatser inom rehabiliteringsområdet, de så kallade särskilda medlen har för ett anslag på för köp av bland annat arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster.TPF4FPT Anslaget ska finansiera särskilt bidrag för merkostnader under arbetslivsinriktad rehabilitering samt resor till och från arbetet. Medlen får inte användas för köp av aktiva rehabiliteringsinsatser för sjukskrivna arbetslösa. Insatser för den som är arbetslös finan- sieras inom den samverkan som och Arbetsför- medlingen bedriver och som finansieras inom sjukpenninganslaget (se ovan). 13.4Försäkringskassans riktlinjer för köp av utredningar och rehabiliteringstjänster har tagit fram riktlinjer för hur man ska använda de särskilda medlen för köp av tjänster. Det är dock tveksamt om dessa riktlinjer kommer att leda till någon ökad 2TP PT Lag (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 3TP PT Prop. 1996/97:63 och prop. 2002/03:2. 4TP PT Regleringsbrev för avseende . Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler likformighet vid handläggning eftersom de undantag från rikt- linjerna som anges ger utrymme för lika mycket bedömningar och förhandlingar som . Nedan följer ett sammandrag av de framtagna riktlinjerna. Huvudregel för köp av försäkringsmedicinska utredningar Den allmänna hälso- och sjukvården har ansvar för medicinsk vård, behandling och rehabilitering samt de medicinska utredningar och utlåtanden som behövs för att socialförsäkringssystemet ska fun- gera på avsett sätt. möjlighet att köpa utred- ningar innebär inte någon ändring av sjukvårdshuvudmännens ansvar att tillhandahålla de medicinska underlag som Försäkrings- kassan behöver.TPF5FPT ska därför i första hand begära in kompletterande medicinska underlag från läkare och andra vård- givare som kan ha den information som behöver för bedömning och beslut i ett ärende. kan köpa en försäkringsmedicinsk utredning för vissa försäkrade med sammansatta och svårbedömda besvär när ett tillräckligt beslutsunderlag inte kan tas fram på något annat sätt. Huvudregel för köp av arbetslivsinriktade åtgärder för anställd Arbetsgivaren har ett förstahandsansvar för att uppmärksamma och utreda en anställds behov av arbetslivsinriktad rehabilitering, se till att åtgärderna kommer till stånd och att finansiera dem. Arbetsgi- varen ska svara för de åtgärder som kan vidtas på arbetsplatsen eller i syfte att arbetstagaren ska kunna vara kvar på arbetsplatsen. kan köpa en aktiv rehabiliteringsåtgärd när det är nödvändigt för att en anställd eller egenföretagare ska kunna återgå i arbete. Arbetsgivaren ska dock intyga att företaget självt eller genom bidrag från annan part bara delvis kan bekosta åtgär- den. Enligt riktlinjerna bör ställa större krav på arbetsgivare med fler än 49 anställda. 5TP PT Prop. 1998/99:76 s. 11-12. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler ska inte köpa arbetslivsinriktade rehabiliter- ingsåtgärder för att förebygga arbetsoförmåga. 13.5Användning av särskilda medel till utredningar och aktiva rehabiliteringstjänster Nedan redovisas hur stor del av anslaget som –2005 använts till utredningar och aktiva insatser samt bidrag till arbets- hjälpmedel.TPF6FPT Tabell 13.1 kostnad för köp av arbetslivsinriktade rehabiliterings tjänster med mera 2003–2005, tkr Köp av arbetstekniska hjälpmedel Tabell 13.2 antal köp av utredningar och åtgärder fördelat på män och kvinnor De flesta köpen av utredningar och aktiva rehabiliteringsinsatser, , gäller kvinnor och motsvarar deras andel av sjuk- skrivningarna. 6TP PT årsredovisning. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler Diagram 13.1 Andel av kostnaderna för köp av tjänst som använts till aktiva tjänster Som synes används de särskilda medlen huvudsakligen till utred- ningar av olika slag. minskade kostnader för såväl utredningar som aktiva rehabiliteringsinsatser. Enligt utnyttjade man i större utsträckning än tidigare möjligheten att få komplettering från sjukskrivande läkare i stället för att köpa en extern utredning. bedömde också att allt färre personer var i behov av den typ av rehabiliteringsåtgärder som finansierar, vilket givetvis avspeglar sig i kostnaderna för denna typ av insatser. Som tidigare nämnts kan aktiva rehabiliteringstjänster endast köpas till den som har en anställning eller är egenföretagare. ska även den som efter sjukskrivning måste byta arbetsgivare få stöd och insatser inom den samverkan som Försäk- ringskassan och Arbetsförmedlingen bedriver. Denna samverkan omfattar även den som är arbetslös och i behov av rehabili- teringsinsatser. har gjort en kartläggning av samtliga köp av aktiva insatser i sjukfall som pågått 30 och som påbörjades till . Av samt- liga 11 091 sjukfall i undersökningen var det endast 84 individer (0,) som fick en aktiv insats som helt eller delvis finansie- rades av . Detta visar att köp av aktiva insatser är en mycket marginell aktivitet, åtminstone under sjukskrivningens Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler Detta resultat stämmer väl överens med tidigare uppfölj- ningar. har av sjukfallen fått en köpt aktiv åtgärd. Eftersom undersökningen omfattar endast ett fåtal köp är det svårt att dra några andra tydliga slutsatser än att insatser köpta av är sällan förekommande under det för- sta årets sjukskrivning. Det är dock intressant att notera att: Genomsnittlig sjukskrivningstid före insatsen var . I de fall då arbetsgivaren var med och finansierade insatser var sjukskrivningstiden före insatserna kortare. Utbildning var den vanligaste insatsen då arbetsgivaren var med och finansierade köpet. Arbetsgivare var i högre utsträckning med och finansierade insatser till män med psykisk diagnos jämfört med de fall då ensam finansierade insatsen. Genomsnittlig totalkostnad för köpen var . Genom- snittlig kostnad för arbetsgivaren vid köpen var . En kraftig reservation måste dock göras på grund av att det fanns brister i redovisningen ifråga om kostnader. köpte utredningar för sammanlagt . De försäkringsmedicinska utredningarna kostade . Detta är en minskning jämfört med året tidigare med . kan som ett alternativ till försäkringsmedicinska utredningar begära nödvändiga kompletteringar i form av ett särskilt läkarutlåtande (SLU). Kostnaden för läkarutlåtanden (inte bara SLU) uppgick till . Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler 13.5.2Köp av aktiva åtgärder Tabell 13.3 Fördelning av kostnaderna för aktiva insatser i form av aktivering, arbetsträning, utbildning och övriga kostnader 2004–2005 i tkr Köp av rehabiliteringstjänster - aktivering Köp av rehabiliteringstjänster - arbetsträning Köp av rehabiliteringstjänster - utbildning Övriga kostnader vid köp av Det är svårt att få en tydlig bild av vad det är för typ av insatser som köps från de drygt 200 producenter som tecknar avtal med. använder sig i sin eko- nomiska redovisning av aktiva åtgärder av undergrupperna arbets- träning, aktivering och utbildning, men någon tydlig beskrivning av de olika typerna av insatser har inte gått att få fram. Arbetsträning är en åtgärd som innebär att individen tränar upp sin arbetsförmåga att utföra vissa arbetsuppgifter. För att arbetsträ- ningen ska vara framgångsrik behöver den kom- bineras med andra åtgärder på arbetsplatsen som att anskaffa arbetshjälpmedel, anpassa arbetsuppgifterna och arbetstiderna. När en person som varit sjukskriven ska återgå i arbete ska i första hand överväga om återgången kan ske successivt genom deltidssjukskrivning. Om detta inte är möjligt kan arbetsträning vara en lämplig åtgärd för att påbörja återgången till arbetslivet. I en rapport från FörsäkringskassanTPF7FPT konstateras att det i majo- riteten av sjukskrivningarna inte finns något finansieringsbehov alls i samband med arbetsträning. Så är säkert oftast fallet då arbets- träning sker på den egna arbetsplatsen medan vissa merkostnader uppstår då arbetsträningen sker hos annan arbetsgivare. Det torde dock vara ovanligt med arbetsträning någon annanstans om målet 7TP PT Analyserar 2006:6, . Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler är ett arbete hos samma arbetsgivare. Vi har inte lyckats bringa klarhet i vad det är för insatser som köpt under denna rubrik. Eftersom målsättningen med den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är återgång i arbete hos samma arbetsgivare är det naturligt att arbetsträning är den allra vanligast förekommande rehabiliteringsåtgärden. Det tar dock innan den kommer igång. Efter 13 månaders sjukskrivning är sannolikheten för påbör- jad arbetsträning . Tidigare studier har visat att arbets- träning är vanligare bland kvinnor. finansiering av arbetsträning har minskat kraftigt . Riktigt vad dessa insatser omfattar och huruvida insatserna syftar till att motivera den anställde till återgång till tidigare arbetsgivare eller till ny har inte gått att få svar på. Som vi fått det beskrivet av handlar aktivering främst om arbetsvägledning, arbetsträning och karriärplanering men även olika typer av motivationshöjande åtgärder och medi- cinsk behandling kan ingå. Det finns också inslag av insatser med fokus på ökad självkänsla och ett ökat välbefinnande i största allmänhet. Vi visar nedan exempel på avtal med några stora producenter av aktiveringstjänster som vi tycker ger en bra belysning av denna typ av åtgärder. Liknande tjänster erbjuds av många andra producenter. En strukturerad och aktiverande process som ger deltagarna metoder att se sina förutsättningar och möj- ligheter i nuvarande anställning eller hjälp att finna andra alter- nativ. Individen ska fatta ett väl underbyggt beslut om sitt fort- satta yrkesliv och formulera en handlingsplan som visar på kon- kret och realistisk yrkeskarriär. 2.Tjänsten riktar sig till personer med nedsatt fysisk/psykisk arbetsförmåga och som av olika anledningar inte kan återuppta sitt ordinarie arbete. Tjänsten är en arbetsinriktad insats som består av tre delar, aktivering, karriärplanering och arbetspröv- ning. I tjänsten ingår individanpassade psykologiska test, djup- intervjuer och återföring av information till den enskilde. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler 3.Rehabiliteringstjänsten innebär att mobilisera individens resurser och motivation, samt stärka självkänslan och hand- lingsberedskapen för att återgå i arbete. Att träna upp och åter- upprätta arbetsförmågan samt förbereda återgången i arbete. Målet är att träna upp arbetsförmågan, bryta sjukskrivningen och återgå i arbete hos arbetsgivaren eller gå vidare till annan arbetsgivare och att utarbeta en realistisk framtidsplan. Mål- grupp: Individer med anställning som är sjukskrivna, uppbär aktivitetsersättning och behöver stöd och träning för att kunna återkomma i arbetslivet. Försäkringskassorna köper även ett stort antal insatser som ligger i gränslandet till hälso- och sjukvården. Det vi syftar på är till exem- pel stresskolor, ryggskolor och arbetslivsinriktad rehabilitering av hjärt- och kärlsjuka som har en huvudsaklig komponent av hälso- och sjukvård och en liten del av insatser som kan betecknas som arbetslivsinriktad rehabilitering. Den grupp sjukskrivna som erbjuds aktiva åtgärder av denna typ har ofta en komplicerad sjuk- skrivningsbild med en symptomdiagnos av typ värk i nacke, axlar eller rygg och inte sällan dessutom en psykiatrisk diagnos och är i behov av multidisciplinära insatser. Nedan följer några exempel på sådana avtal. 1.Kursen består av fyra veckors rehabilitering hos producenten. Uppföljning sker (), för whiplasheleverna även (). I kursen ingår: Funktionsträning/be- handling, och fysisk träning i form av gymnastik, motion, vattenträning etc., undervisning i bl.a. anatomi, fysiologi, ergo- nomi, friskvård, smärthantering, arbetsteknik, mental träning och avspänning. Vid behov arbetsplatsbesök, rehabiliterings- möte, läkarkonsultation, psykologkonsultation eller hjälp- medelsutprovning. Whiplashrehabiliteringen fokuserar mer på kroppskännedom, stabiliseringsträning, koordination, hållning, mental träning, avspänning och beteendeförändringar. 2.Samtalsstödet är lämpligt i omställningssituationer för personer som är i behov av stöd för att hantera och bearbeta arbetsrelaterade svårigheter vid personliga kriser och stressrela- terade besvär. Samtalen stödjer personens självkänsla och soci- ala livssituation, Målet är att personen ska bli bättre inför förändring i sin återgång till arbetslivet. Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler 3.Åtgärden består av 8 veckors stressrehabilitering vid YY. Innan kursstart ingår ett förbesök. Rehabiliteringen sker på YY, veckans övriga används till att på hemmaplan praktisera och träna olika uppgifter. Kurstiden avslutas med en rehabiliter- ingsträff, där berörda parter deltar, med syfte att ta fram en bra planering för den fortsatta rehabiliteringen. Uppföljning sker efter 3, , vid alla tre tillfällena. Vi vet av de uppföljningar som gjorts av effekterna av olika typer av rehabiliteringsåtgärder att utbildning är den insats som ger bäst effekt både på kort och på lång sikt. Kostnaderna för Försäkrings- kassan för köp av utbildningar har sjunkit och upp- gick till . Utbildning som syftar till ett arbete hos en annan arbetsgivare är en fråga för den samverkan som finns mellan Arbetsför- medlingen och och där finansieringen regleras i ett avtal mellan myndigheterna. 13.5.3Försäkringskassans kostnad per köp kostnad för köp av aktiva åtgärder var i genomsnitt per köp. I av fallen var kostnaden och i över- steg kostnaden . bekostade utredningar av olika slag till en snittkostnad av per köp. Huruvida det gjordes flera köp till en och samma individ går inte att utläsa ur statistiken så någon genomsnittlig totalkostnad per individ finns således inte redovisad. Helhetsbild av kostnaderna saknas För att få en komplett bild skulle vi också behöva information om arbetsgivarens kostnader för köp av olika typer av insatser. Försäk- ringskassans statistik visar sannolikt endast en liten del av de verk- liga kostnaderna för de rehabiliteringstjänster som individen får del Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler av, eftersom de kostnader som arbetsgivaren har då denne ensam finansierar olika typer av insatser inte ingår här. Försäkringskassorna har möjlighet att ge bidrag till arbetshjälpme- del till anställda, egna företagare och fria yrkesutövare som är eta- blerade på arbetsmarknaden.TPF8FPT kostnad för bidrag till arbetshjälpmedel uppgick för till cirka 60 miljo- ner kr. Kostnaden har legat relativt . Bidrag till arbetshjälpmedel kan utbetalas både i förebyggande syfte och som en rehabiliteringsåtgärd. Regelverket kring bidrag till arbetshjälpmedel finns beskrivet i kapitel 5. Bidraget kan ges när det behövs individanpassade arbetshjälpme- del som går utöver det grundläggande ansvar för att arbetsmiljön är lämpligt utformad som arbetsgivaren alltid har. Enligt en rapport från FörsäkringskassanTPF9FPT dominerar bidrag till digitala hörapparater och andra hörseltekniska arbetshjälpmedel stort. Detta är märkligt eftersom nedsatt hörsel inte är någon stor diagnosgrupp bland sjukskrivningar. Utfallet avspeglar snarare regler för hörselhjälpmedel på så sätt att när lands- tinget inte står för kostnaden för en digital hörapparat så söker den enskilde bidrag från till detta. Enligt rapporten kom de flesta ansökningarna från personer som inte var sjukskrivna men behöver ett arbetshjälpmedel i förebyggande syfte. Nästan alla ansökningar kom från enskilda individer, endast undantagsvis (av fallen) var det arbetsgivaren som sökte bidrag. Enligt en annan undersökning, gjord av ,TPF10FPT anser mer än varannan sjukskriven att de skulle kunna arbeta om deras arbetssituation anpassades. Även om det som huvudsakligen efterfrågades var anpassning av arbetstider och minskad arbetsbe- lastning så borde det rimligen finnas behov även av andra insatser för att anpassa arbetsplatsen. 8TP PT Förordningen (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt AFL i form av bidrag till arbetshjälpmedel. 9TP PT RFV redovisar 2004:6. 10TP PT Analyserar 2005:5, . Finansiering av rehabiliteringsinsatser – gällande regler 13.7Ersättning till individen under pågående rehabiliteringsinsats som en person deltar i olika typer av rehabiliter- ingsinsatser kan denne ha rätt till rehabiliteringsersättning i form av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag.TPF11FPT Rehabiliteringspenning är en dagersättning till individen. Den beräknas på samma sätt som sjukpenning. Då en person uppbär rehabiliteringspenning upphör arbetsgivarens medfinansiering. Särskilt bidrag är en ersättning till individen som kan ges för vissa kostnader som individen har i samband med att denne deltar i rehabiliteringsåtgärder. Det kan handla om ökade reskostnader, traktamenten och logi vid utbildning på annan ort med mera. 11TP PT 22 kap. 7 § AFL. 14Arbetslivsinriktad rehabilitering – resultat De allra flesta sjukfall omfattar endast en eller och avslutas med att den sjukskrivne tillfrisknar och återgår i arbete utan några andra insatser än de rent medicinska. Vi vet att av totalt drygt 4 miljoner sjukfall bland anställda är det endast som pågår längre än sjuklöneperioden. Även de litet längre sjukfallen avslutas som regel utan några insatser. De är troligtvis också så att den som behöver någon anpassning på arbetsplatsen för att kunna återgå i arbete också erbjuds detta av arbetsgivaren utan att detta finns noterat i Försäk- ringskassans journaler och utan att det kommer fram i de uppfölj- ningar som görs av . Den statistik kring rehabiliteringsåtgärder som finns tillgänglig på omfattar endast de personer som får insatser av den art som ger rätt till rehabiliteringsersättning eller då Försäk- ringskassan helt eller delvis bekostar åtgärden. De insatser som säkerligen är de vanligast förekommande, anpassning av arbetsplatsen och olika typer av arbetshjälpmedel som arbetsgivaren ensam bekostar ger inte rätt till rehabiliterings- ersättning och är inte förenade med några kostnader för Försäk- ringskassan och finns därför inte heller registrerade. 14.1Vem får insatser? I en undersökning av ArbetslivsinstitutetTPF1FPT, har man undersökt hur urvalet av vem som ska erbjudas insatser görs. Varken kön, civilstånd, etnicitet eller sysselsättning har betydelse för om en individ får insatser. Däremot spelar ålder, diagnos, tidigare rehabi- 1TP PT Hur fungerar den arbetslivsinriktade rehabiliteringen?, , , , . Arbetslivsinriktad rehabilitering – resultat litering, psykosocial belastning och yrkestillhörighet roll. Yngre personer och personer som har psykosocial belastning får i högre grad än övriga arbetslivsinriktad rehabilitering. Det finns även en skillnad mellan män och kvinnor i vilken typ av insats som erbjuds. Majoriteten av kvinnorna erbjuds arbetsträning medan män erbjuds utbildning. En annan undersökning, genomförd av FörsäkringskassanTPF2FPT visar på faktorer som ökar sannolikheten att påbörja en arbetslivsinrik- tad rehabiliteringsåtgärd: Individen är född i Individen är sjukskriven för psykisk sjukdom eller för en sjuk- dom i rörelseorganen Individen är sjukskriven av en företagsläkare Individen är sjukskriven på heltid Individen har en långvarig sjukskrivning ( ) året före den aktuella sjukskrivningen (gäller endast män) Individen har dokumenterade missbruksproblem 14.2De sjukskrivnas uppfattning om rehabiliteringsinsatser Dåvarande har i en undersökningTPF3FPT redovisat de långtidssjukskrivnas syn på den egna rehabiliteringen. Resulta- ten visar att ungefär 6 av 10 långvarigt sjukskrivna uppger att de själva vidtagit åtgärder för att återgå i arbete. De två vanligaste åtgärderna som vidtas är att de söker egen behandling, såsom exempelvis psykoterapi och naprapati, och tar initiativ till föränd- ringar i arbetet.