sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — Myter, sanningar och framtidsstrategier SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade i direktiv 2004:87TPF1FPT att till- sätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Strategin ska utgå från målet om en ekolo- giskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförutsätt- ningar. Kommittén antog namnet (Jo 2004:05). Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande SOU 2006 med förslag till långsiktig strategi för landsbygdsutveckling. har tidigare lämnat delbetänkande med förslag till övergripande strategisk inriktning för nästa Landsbygdsprogram för perioden –2013 (SOU 2005: 36). Kommittén har bestått av: , kommunalråd, förordnades till ordförande i kommittén och till ledamöter i kommittén förordnades lantmästare , riksdagsle- damot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsledamot , riksdagsleda- mot samt riksdagsledamot . Följande förordnades som experter i kommittén; departements- sekreterare , Miljö- och samhällsbyggnadsdeparte- mentet , agronom , LRF fr.o.m. 2006-01-16, kanslichef , , direktör , senare Folkhälsoinstitu- tet, utredare , LO senare , enhetschef , fr.o.m. 2005-09-19, utredare , kommuner och landsting , avdelningschef , , EU-expert , Företagarna, ämnesråd , 1TP PT Direktiv i bilaga Till statsrådet och chefen för , handläggare , Kommuner och Landsting fr.o.m. 2006-04-04, handläggare , LRF , departementssekreterare , Utbildnings- och , utvecklingschef , fr. o. m. , , , forskare , Småkom, forskarassistent , SLU, departementsråd , Miljö- och samhällsdepartementet samt handläggare , . Sekretariatet har bestått av huvudsekreterare , sekreterare , sekreterare . Textbear- betning har gjorts av . Från Landsbygdskommitténs sida vill vi rikta ett stort tack till alla engagerade personer vi mött och som delat med sig av sina rika erfarenheter kring vad som är viktiga strategiska frågor för lands- bygdens utveckling. Vi vill också särskilt tacka samt experterna för de- ras medverkan i beredningen av betänkandet. Kommittén vill avslutningsvis betona den tillfredsställelse vi känner över att till Regeringen få överlämna ett samlat dokument som, om våra strategier förverkligas, kommer att leda till en positiv utveckling för svensk landsbygd. 1.1Landsbygdskommitténs tolkning av det samlade Fakta – och analysunderlag ..................................................... Sanningar och myter om landsbygden .......................... Gårdagens lantisar – och morgondagens ............................ Perspektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar.............................................. Perspektiv på svenska landsbygdens utveckling .................... Landsbygden från norm till särskildhet.................................. 3.4.1 Landsbygden som funktion och territorium .............. Lokalt perspektiv på demokrati, ansvar och roller ........... Förstärk lokalt utvecklingsarbete och inflytande................... Territoriella och sektoriella strategier..................................... 4.3Samhällsstruktur med betydelse för 4.3.1 EU- nivån och den nationella nivån............................. 4.3.2 Förutsättningar för Landsbygdsprogrammet på 4.3.3 Den svenska nationella strategin för landsbygdsutveckling och förslag till Landsbygdsprogram 2007–2013................................... 4.3.4 Sammanhållningspolitiken på EU-nivå viktig för 4.3.5 Sambandet mellan den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken ............ Den regionala nivån ...................................................... Den kommunala nivån.................................................. 4.3.8 Den lokala nivåns betydelse ......................................... 4.4Förbättra sektorsamordning och institutionell 4.5 Utveckla ledarskapet ................................................................ 4.6Stärk kommunernas samspel med lokala Kommunerna, det regionala utvecklingsprogrammet och samverkan ...................... 4.7 Partnerskap som verktyg för landsbygdens utveckling ......... 4.8Öka det politiska engagemanget för 4.9Stärk landsbygdsperspektivet i det regionala utvecklingsprogrammet (RUP) .............................................. Stärk landsbygdsdimensionen inom alla politikområden...... Landsbygdens företagande och arbetsmarknad .............. Stärk landsbygdsföretagens förutsättningar........................... Landsbygd i förändring ................................................ 5.1.2 De större företagen på landsbygden............................ 5.1.4 Den offentliga sektorns betydelse ............................... Arbetsmarknaden på landsbygden............................... 5.1.8 Fördjupa kunskapen om landsbygden......................... 5.2Intensifiera utbyggnaden av infrastruktur för transporter, tele och IT............................................................ IT som utvecklingsfaktor på landsbygden .................. 5.3Stimulera landsbygdsföretagen att utveckla sin Underlätta för generationsskiften ............................... 5.3.2 Säkra tillgången till kompetens.................................... Säkra landsbygdens kapitalförsörjning...................... 5.3.4 Stimulera innovativa processer i glesa miljöer .......... 5.3.5 Skapa bättre tillväxtmiljöer för unga 5.4Uppmärksamma de platsbundna företagens strategiska Innebörden av platsbundenhet................................... 5.4.2 De areella näringarnas betydelse för landsbygden .... 5.4.3 Utvecklad livsmedelsproduktion och förädling........ 5.4.4 Växande marknad för förnybar energi....................... Turism en tillväxtbransch ........................................... 5.4.6 De platsbundna näringarna och äganderätten ........... 5.5Förenkla regelverk och upphandling för småskalig Regelsystem och regelverk ......................................... Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön............................... 6.1Synliggör landskapets resurser och skapa god balans mellan bevarande, förvaltning och utveckling ...................... Synliggör samband och beroenden........................................ Planeringsverktyg och helhetssyn.............................. Landskapets komplexitet och förändring ............................. 6.4.1 De areella näringarna landskap................................... Jakt och viltvård .......................................................... Miljönytta och tillgänglighet ................................................. 6.5.1 Nya initiativ, nya lösningar ........................................ 6.5.2 Tillträde och den skyddade miljön............................. Kulturreservat och världsarv ...................................... 6.5.4 Landskap, samverkan, förvaltning och nya Stärkt aktivt brukande............................................................ Landsbygden som energiförsörjare....................................... 6.7.1 Utveckla en hållbar energiproduktion på Förebygg effekter av klimatförändringar ............................. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren Villkor för en fungerande vardag på landsbygden ............... Bostaden och bostadsmiljön ................................................. 7.2.3 Egna hem och hyresbostäder ..................................... Ta till vara kulturhistoriskt värdefull bebyggelse................. Kommersiell och offentlig service ........................................ 7.4.3 Vitala servicefunktioner för landsbygden ................. IT, Telekommunikationer och elförsörjning ....................... Kompetens, lärande och forskning ............................. 8.2.1 Skillnader i formell utbildningsnivå........................... 8.3.1 Infrastruktur för utbildning i landsbygden............... Gymnasieskolan i landsbygden .................................. Naturbruksgymnasierna, en gymnasieutbildning 8.4 Strategier för landsbygdsforskning ....................................... Landsbygden som forskningsfält ............................... 8.4.2 Centrala forskningsfrågor – en tematisk Ord & Begrepp ................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Regeringen beslutade i direktiv Jo 2004:87 att tillsätta en parlamentarisk kommitté (, Jo 2004:05) med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för hållbar landsbygdsutveckling. Strategin ska utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförutsättningar. anser att viktiga förutsättningar för att nå det övergripande målet är att: Lokalt inflytande och underifrånperspektiv råder för att kunna ta tillvara olikheter och särskildheter. Landsbygdsperspektivet har stärkt sin position inom samtliga politikområden och i all politisk utformning. Helhetssyn och sektorssamverkan med hänsyn till landsbyg- dens särskildheter och dess skilda behov. Landsbygdspolitikens genomförandeansvar ska tydliggöras. Med detta som grund rubricerar de fem ka- pitel som utgör huvudbetänkandets kärna: –Lokalt perspektiv på demokrati, ansvar och roller. –Landsbygdens företagande och arbetsmarknad. –Landskapets förändring – de areella näringarna, naturen och den kulturella miljön. –Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden. –Kompetens, lärande och forskning. I det följande sammanfattas förslag under respektive rubrik. Lokalt perspektiv på demokrati, ansvar och roller Samhällsförändringar till följd av globaliseringen, EU-medlemskap och regionalisering har skapat nya strukturer inom det demokra- tiska systemet. Nya beslutsnivåer har tillkommit som sektorisering och specialisering försvårar förutsättningar för hel- hetsperspektiv på viktiga samhällsfrågor. Inom staten finns en ten- dens att centralisera så att olika funktioner samlas på färre verk- samheter. En viktig del i en strategi för hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling är att ta till vara människors engage- mang för sin bygd. Inskärp den lokala nivåns och den ideella sektorns grundläg- gande betydelse för lokal utveckling. Ge de förutsättningar som krävs för den lokala nivån att ha kontinuerligt inflytande i de kommunala, regionala och natio- nella förändrings- och utvecklingsprocesserna. Stärk lokala utvecklingsgruppers, föreningars, folkrörelsers och organisationers medverkan i utveckling och genomförande av verksamheter som skapar goda villkor för ett fungerande var- dagsliv. Tydliggör roller och ansvar i hela den offentliga strukturen för landsbygdsutveckling. Utveckla en bättre samordnad statlig verksamhet för lands- bygden. Stärk samverkan mellan de olika planerings- och beslutsin- stanserna på alla nivåer. Utveckla det offentliga ledarskapet och stöd det lokala ledar- skapet på ett sätt som tillvaratar människors initiativkraft och förmåga. Väg in lokala behov vid utvecklingsplanering och fysisk pla- nering. Upprätta översiktsplaner (ö p) i samarbete med lokala intres- segrupper som lyfter fram landsbygdernas resurser och möjlig- heter. Stimulera och underlätta för kommunerna att, i samverkan med den lokala nivån, aktivt utarbeta en strategisk lokal utveck- lingsplanering för landsbygderna med förankring i kommuner- nas övergripande strategier och visioner. Främja bildandet av partnerskap mellan offentlig förvaltning, privata företag och ideella föreningar som ett kraftfullt meto- diskt verktyg i utvecklingsprocesserna, i vilka den demokratiska granskningen ska säkerställas. Stärk det politiska inflytandet och engagemanget på kommu- nal och regional nivå vad avser landsbygdsprogrammets bered- nings- och beslutsprocess i de delar där detta är möjligt, främst inom axlarna 1 och 3. Detta gäller även andra program som har betydelse för landsbygdens utveckling. Tydliggör och stärk landsbygdsdimensionen i den regionala utvecklingsplaneringen. Förstärk väsentligt kommunernas roll i det regionala arbetet med strategier och program (RUP-arbetet) där landsbygden ska lyftas fram, stimuleras och prioriteras. Utveckla samordning på regional nivå för beredning och be- slut av frågor som rör regional utveckling (särskilt frågor som rör det regionala utvecklingsprogrammet). Stärk samordningen inom och förbättra re- geringens styrning av myndigheter, verk och statliga bolag för att stimulera landsbygdens utveckling. Beskriv konsekvenserna för landsbygden inför alla planerade politiska beslut och ge direktiv till offentliga myndigheter och bolag att beskriva följderna av beslut och åtgärder för landsbyg- dens service och övrig landsbygdsutveckling (Rural proofingTPF1FPT). Följ upp myndigheters fullgörande av detta uppdrag i ett brett sektorövergripande perspektiv. Säkerställ kontinuerlig uppföljning och utvärdering som en del av lärande- och utvecklingsprocessen. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Svensk landsbygd behöver ett mer mångfacetterat företagande med en dynamisk arbetsmarknad. De gröna näringarna är en bas för till- växt och utveckling. Korsbefruktning mellan areella och övriga näringar utgör en viktig del av landsbygdens stora tillgångar. Kom- binerat med ett expansivt entreprenörskap och en bra infrastruktur 1TP PT Begreppet finns utförligt beskrivet i (2003) rapport och landsbygdens advokat kan det bidra till att ge hela landet en mer tillväxtinriktad och soci- alt ansvarsfull ekonomi och en mer gedigen och varierad levnads- miljö. Utveckla landsbygdens särskilda förutsättningar och tillgångar i frågor som rör företagsamhet och arbetsmarknad genom att stärka landsbygdsdimensionen inom berörda politikområden. Fördjupa kunskapen och insikten om landsbygdens resurser och möjligheter för ekonomisk utveckling och sysselsättning hos kommuner, myndigheter, finansiella institutioner, utbild- ningsanordnare samt näringsliv och organisationer. Förbättra förutsättningar för företag och entreprenörer på landsbygden genom avsevärd förstärkning som möjliggör aktiv användning av allsidig infrastruktur i form av kommunikationer och IT-system. Den offentliga sektorn har ett särskilt ansvar för gles- och landsbygd. Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verk- samhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensför- sörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vidgade marknader och marknadskunskaper. Landsbygds- företagens möjligheter till kapitalförsörjning måste särskilt uppmärksammas. Tydliggör de platsbundna företagens särskilda förutsättningar som strategisk tillväxtpotential. Strategiska områden är produk- tion och förädling av livsmedel och skogsråvara, produktion av förnybar energi, turism och rekreation samt landskap och natur- vård. Ge tilläggsdirektiv till (Ju 2004:11) att ge förslag till klarläggande av 2:18 RF (egendomsrätten), där en utgångspunkt är att särskilt beakta de platsbundna näringarnas utvecklingsförutsättningar. Säkra en långsiktig hållbar balans mellan bevarande av åker- mark för produktion av livsmedel och energi å ena sidan och an- vändande av sådan mark för samhällsutbyggnad och andra all- männa ändamål å andra sidan. Tydliggör att vid val av lokalisering av samhällsutbyggnad hänsyn tas till åkermarken som produktionsresurs genom såväl fysisk planering som genom tillämpning av all- männa hänsynsregler om hushållning med mark- och vattenom- råden. Förbättra förutsättningarna för småskalig verksamhet och produktion i tillämpningen av regelverk. Förenkla regelverk och tillämpning vid offentlig upphandling för småskalig verksamhet och produktion. Landskapets förändring – de areella näringarna, naturen och den kulturella miljön Landskapet som resurs utgår från en ekonomisk, social och miljö- mässig dimension av stor betydelse för människors livskvalitet. Genom skydd, förvaltning och planering ska landskapets värden bevaras och utvecklas. har landskapet flera viktiga funk- tioner för den ekonomiska tillväxten. Balansen mellan privata och allmänna intressen i landskapet är en positiv utmaning som kan skapa nya arbetstillfällen. anser att landskap som upplevs attraktivt, kan nyttjas på ett effektivt, håll- bart och produktivt sätt. Balansen mellan privata och allmänna in- tressen i landskapet innebär möjligheten att skapa nya arbetstillfäl- len under förutsättning att fler engagerar sig. Synliggör landskapets resurser för en bredare allmänhet genom ökade kontaktytor mellan stad och land. Särskilt för barn och ungdomar är kunskapen om sambanden och beroendet av land- skapet viktigt att tydliggöra. Stärk kunskapen på alla politiska och administrativa nivåer om landskapets värden. Utveckla planeringsverktygen och utforma processerna så att dessa utgår från en helhetssyn och möjliggör lokal delaktighet. Utveckla värderingsverktygTPF2FPT så att miljöproducenters bidrag till kollektiva nyttigheter synliggörs. 2TP PT Jfr. bland andra studier om betalningsviljan för kulturelement i åkerlandskapet -Hasund, . (1998). Valuable Landscapes and Reliable Estimates. In: The Economics of Land- scape and Wildlife Conservation, edited by S. Dabbert, A. Dubgaard, L. Slangen, and M. Whitby, p. 65–83. SOU 2005:76 Fiskevårdens finansiering. (2006) Naturbetesmarker i landskapsperspektiv, En analys av kvaliteter och värden på landskapsnivå CBM: Skriftserie nr 12. Stöd aktivt nya initiativ som verkar för att samhällets olika sociala, ekonomiska och miljömässiga mål kombineras. Skapa demonstrationsmiljöer, utvärdera försök och sprid kunskap om goda exempel där marker med höga miljö- och naturvärden också är tillgängliggjorda. Stärk aktivt brukande genom rådgivning, kompetensutveck- ling samt förenklad tillämpning av olika regelverk. Ta tillvara landskapets potential som producent av förnybar energi. Stärk kunskapen om samband, mellan naturvärden, syssel- sättning och energiproduktion kopplat till samhällets energibe- hov. Beakta landskapets förändring när det tas i anspråk för ener- giproduktion och belys effekterna av denna förändring. Stärk beredskapen inför framtida klimatförändringar. Beakta de olika förutsättningar som finns för att täcka eventuella behov av odlingsarealer och markområden i övrigt. Stärk kunskapen om hur klimatförändringar kan påverka olika delar av landet. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Människors behov för att få en fungerande vardag är rätt lika. Där- emot skiljer sig förutsättningarna. Därför måste lösningarna få vara olika oavsett var i landet vi bor och under livets olika skeden. anser att alla som bor på landsbygden har rätt till ett bra boende, trygghet, säkerhet och tillgänglig service, goda kommunikationer och en säkerställd tillgång till tekniska lös- ningar som bredband och mobiltelefoni. Livsmönster förändras kontinuerligt. väljer till exempel allt fler att bo i fritidshuset . Utveckla allsidiga boendeformer för unga, gamla och barnfa- miljer på landsbygden. Utred konsekvenserna av utökat delårsboende med syfte att hitta lösningar som ger kommuner med stor andel delårsboende rätt till kompensation och de delårsboende bättre demokratiska rättigheter i den kommun de vistas i . Öka kommunernas möjligheter att skapa bra bostäder med attraktionskraft genom mer flexibla strandskyddsregler. Stärk och utöka det statliga bostadsgarantisystemet med syf- tet att underlätta ny- och ombyggnation på landsbygden. Stärk möjligheterna att bevara, utveckla och bruka den kul- turhistoriskt värdefulla boendemiljön. Utveckla positiva incitament för invandrare att flytta till landsbygden. Säkerställ en grundläggande trygghet och säkerhet för med- borgarna på landsbygden. Genomför ett nationellt långsiktigt samordnat utvecklingsar- bete med syftet att stärka tillgången till en trygg, tillgänglig ser- vice på regional, och lokal nivå. Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett ut- ökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. Utred förutsättningarna att via lantbrevbärarservicen sam- ordna och utveckla andra typer av service. Ge trafikverken i uppdrag att bättre följa upp fördelning av ekonomiska medel till landsbygdens infrastruktur. Samordna drift, underhåll och investeringar på det allmänna och enskilda vägnätet i landsbygder, tillsammans (med del- tagande av lokala, regionala och nationella aktörer). Gör särskilda satsningar för att utveckla och samordna en lo- gistik för landsbygdens person-, gods och varutransporter. Säkerställ flygförbindelser i områden med stora geografiska avstånd och färjeförbindelser till öar både för person- och gods- transporter. Anpassa avdragsmöjligheterna till energikostnaderna när det gäller arbetsresor med personbil. Stimulera utvecklingen av miljövänliga transportsystem i glesa miljöer. Säkerställ möjligheten till landsomfattande tillgång till snabb datakommunikation och mobiltelefoni på landsbygden och på- skynda samverkan mellan samhällets olika aktörer med syftet att stärka beredskapen för säkra elleveranser, radio- och telekom- munikationer. Kompetens, lärande och forskning Det kunskapsbaserade samhället ökar kraven på medborgarnas kontinuerliga lärande. Därför måste förutsättningar för det livs- långa lärandet skapas. De system som byggts upp för utbildning ställs inför stora utmaningar och behov av förnyelse, inte minst ut- ifrån situationen på landsbygden. Det är ytterst angeläget att sär- skilt uppmärksamma området utbildning och matchningsprocesser inom små lokala arbetsmarknader men också begreppet lärande, som i vid bemärkelse berör frågor om demokrati, inflytande och delaktighet. Mötesplatser på landsbygden för lärande och utveck- ling är viktiga. Analyser behöver göras och strategier formuleras för hur dessa behov ska tillgodoses . Internationellt sett är den svenska landsbygdsforskningen relativt tunn med liten publicering och begränsat deltagande i in- ternationella forskningssamarbeten. Delvis är detta en återspegling av att landsbygd och landsbygdspolitik har en större tyngd i många andra länder. Landsbygden uppfattas inte som ett vetenskapligt fält i svensk forskning, något som antagligen bidrar till landsbygdsdi- mensionens relativa osynlighet i den svenska politiken. De svenska forskare som studerar förhållanden på landsbygden gör det främst som en del av forskningen inom de egna disciplinerna. Utbytet mellan forskarna är begränsat, vilket främst beror på att det saknas sammanhang och arenor för sådant utbyte. För den areella produktionen och för miljöfrågor finns det strukturer för forskningen med forskningsråd, forskningsstrate- gier, etablerade forskningsfält och ämnen. Mistra, Formas, SLF och SLU spelar stor roll för denna forskning. SLU:s sektorsroll har utretts (Dir. Jo 2005:63). För landsbygdens sociala och ekonomiska frågor saknas emellertid sådana strukturer och sam- manhang. Insatser bör därför göras för att stödja utvecklingen av en systematisk kunskapsuppbyggnad kring landsbygdens sociala och ekonomiska förhållanden. Det behövs även ämnesövergripande forskning som sammanför samhällsvetenskapliga och naturveten- skapliga perspektiv på landsbygdens utveckling. Utveckla nya organisatoriska lösningar och flexibla former för att tillgodose behovet av utbildning på landsbygden. Utveckla formerna för samarbete mellan kommuner, inom kommuner och mellan aktörer inom olika politikområden för att samordna resurser för att tillgodose behovet av lärande och utbildning på landsbygden.