sou · GUB338 · 2007-01-01 00:00:00 — Statens styrning och inspektion är i vissa stycken varken effektiv eller likformig eftersom flera myndigheter har uppdragen. De studerande har också svårt att se skillnaderna mellan utbildningsformerna. Förutom de eftergymnasiala yrkesutbild- ningarna så ingår i utbudet även de utbildningar som anordnas på uppdrag av . Argumenten för samverkan i planering, genomförande och uppföljning är än mer omfattande om hänsyn också tas till arbetsmarknadsutbildningarna. Min uppfatt- ning är att statens insats kan effektiviseras, och den nu påbörjade utredningen av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna kommer att bidra till detta. För att målen med vuxnas lärande ska uppnås behöver statens främjande insatser fortsätta. Jag ser mer möjligheter än problem 3Inspektionsrapport från 2005:36, i , Dnr 53-2004:1395. 4Statskontoret, Kommuners ansvar för vuxnas lärande. Vad gör staten? om de myndigheter som har uppgifter att främja utvecklingen samverkar i en gemensam myndighet. Vuxnas lärande innefattar alltfler krav på ett konkret samarbete mellan aktörer och intressenter tillhörande olika politikområden. På lokal och regional nivå utvecklas därför nya lärmiljöer för vuxnas lärande. En sådan infrastruktur stöds inte alltid av dagens myndighetsstruktur på området. Sambanden är svaga mellan kommunernas insatser för vuxnas lärande och den kompetens- utveckling som sker på regional nivå och det finns oklarheter i ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna. Då kraven på effektivitet och styrning är höga inom utbild- ningsområdet är det angeläget att stärka granskningen av verksam- heten med utgångspunkt i mål, regler och resultat. Detta gäller såväl den interna granskningen som den granskning som genom- förs av externa bedömare. Den inspektion, tillsyn och kvalitets- säkring samt utvärdering som genomförs ger inte tillräckligt underlag för att ge den bild av vuxnas lärande som regeringen behöver. Vidare krävs grundligare analyser av arbetsmarknadens behov, som en sammanhållen administration skulle kunna leda till effektivisering. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att den mångfald av myndigheter som återfinns inom utbildningsområdet för vuxna medför otydliga ansvarsförhållanden och gränsdragnings- problem. På regional och lokal nivå uppfattas myndigheternas arbete som konkurrensbetonat, som avnämarna upplever att vissa frågor faller mellan stolarna. Huvudmän och enskilda har svårt att orientera sig bland de nationella aktörerna. 2.1Nationellt centrum för flexibelt lärande I myndighetens instruktion1 anges att CFL ska verka för att höja den pedagogiska och metodiska nivån avseende flexibelt lärande vid folkhögskolor, studieförbund och vuxenutbildning. För detta ändamål fördelar CFL utvecklingsmedel till folkbild- ning och kommuner. Myndigheten ska stödja kommunerna och folkbildningen i deras förändringsarbete genom att stötta utveck- ling, rådgivning och information och genom att delta i särskilda projekt. CFL och SIT har drivit ett gemensamt projekt för att utveckla läromedel för vuxna med teckenspråk som första språk. För att uppfylla målet om kunskapsutveckling anordnas seminarier, konferenser och nätverksmöten. Dessutom ger myndigheten ut skrifter och publicerar artiklar. 2.1.1Gymnasial vuxenutbildning på distans CFL ökar tillgängligheten till gymnasial vuxenutbildning genom att erbjuda kurser på distans som kompletterar kommunernas utbud, och kurser som kommunerna inte kan anordna med tillräcklig spridning och tillgänglighet. erbjöd CFL 21 webbase- rade heldistanskurser. CFL samverkar med i ett projekt kring genomförandet av vuxenutbildning enligt nationella 1 Förordning med instruktion för för flexibelt lärande. kursplaner på anstalterna. Myndigheten ansvarar för pedagogiskt ledarskap lett av rektor samt utfärdar betyg. CFL har i samarbete med Center erbjudit språkkurser för enskilda organisationer som arbetar med humani- tärt bistånd och internationellt utvecklingssamarbete. Samverkans- avtalet upphör . Enligt CFL:s instruktion ska myndigheten följa och informera om forskning och utvecklingsarbete som rör distansutbildning och flexibelt lärande i andra länder. CFL samarbetar inom tjugo olika internationella projekt, utöver två EU-projekt. Reglerings- brevet anger dessutom att myndigheten är koordinator för Nordiska nordiska nätverk för vuxnas lärande (NVL) 2008. Verksamhetens intäkter utgjorde enligt årsredovisningen2 98 121 tkr . Sakanslaget uppgick till 15 756 tkr. Antal årsarbetskrafter var 2005. 2 Årsredovisning 2005, Nationellt centrum för flexibelt lärande. Myndigheten är lokaliserad till tre orter: , och . 2.2Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning I myndighetens förordning3 anges att har i uppgift att administrera den kvalificerade yrkesutbildningen inne- fattande prövning av ansökningar och beslut om statsbidrag, samt uppföljning och tillsyn av KY. I uppdraget ingår att kvalitets- granska utbildningarna, vilka ska erbjudas i flexibla studieformer. svarar för en försöksverksamhet med lärlings- utbildning för vuxna inom hantverksområdet. Beviljade utbildningar ska ha en innehållslig och geografisk spridning som är anpassad till arbetsmarknadens behov. 3 Förordning om kvalificerad yrkesutbildning (SFS 2001:1131). lämnades 468 ansökningar in. Totalt administrerades 681stycken påbörjade, avslutade och pågående utbildningar . Verksamhetens intäkter utgjorde enligt årsredovisningen4 21 432 tkr . Sakanslaget uppgick till 838 139 tkr. Antal årsarbetskrafter var 2005. Myndigheten är lokaliserad till . 4 Årsredovisning 2005, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning,, Dnr 2006/205. Enligt myndighetens instruktion5 ska myndigheten inspektera och granska det offentliga skolväsendet för vuxna dvs. grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning och påbyggnads- utbildning, svenskundervisning för invandrare, särvux samt utbildningar i CFL:s regi. Dessutom inspekteras kompletterande utbildningar. Verksamhetens totala intäkter utgjorde enligt årsredovisningen6 397 030 tkr . Sakanslagen uppgick till 8 661 319 tkr . Antalet årsarbetskrafter var totalt 2005. Berörda verksamheter är lokaliserade till , , , och . 5Förordning (2002:1160) med instruktion för . 6Årsredovisning 2005 , Dnr 2006:320. Dagens organisatoriska förhållande SOU 2006:38 I regleringsbrev7 och instruktion8 framgår att Myndigheten för skolutveckling skall stödja kommuner och andra huvudmän så att de nationella målen för vuxnas lärande kan uppnås. Myndighetens uppdrag består dels av fördelning, beslut och uppföljning av det riktade statsbidraget för vuxnas lärande, dels av insatser som främst ska stödja kommunernas arbete med att nå vuxna med kort eller ofullständig utbildning, bidra till en ökad jämställdhet i kommu- nernas vuxenutbildning och utveckla kommunernas kvalitetsarbete med avseende på vuxnas lärande. Som ett led i uppföljningen av kommunernas användning av statsbidragen genomförs 20 50 s.k. kommundialoger. Inom ramen för ovannämnda huvuduppgifter har myndigheten ett antal särskilda uppdrag för att stödja utvecklingsarbetet och höja kvaliteten i vuxnas lärande. Myndigheten för skolutveckling anordnar kompetensutveckling för lärare inom vuxenutbildningen, i ämnesområdena vuxenpeda- gogik, specialpedagogik för vuxna och svenska för invandrare. Myndigheten ingår i det nationella överenskommelsearbetet om förbättrad integration av flyktingar och andra invandrare. 7Regleringsbrev för avseende Myndigheten för skolutveckling. 8Förordning (2002:1161) med instruktion för Myndigheten för skolutveckling.. Myndighetens uppdrag 2003 att fördela statsbidrag för veckling av utbildning av vuxna utvecklingsstörda utvärderas . är delaktig som samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen och bidrar med analys, metod och kompetensstöd. Det ingår också i uppgiften att bidra med underlag för uppföljning av de regionala tillväxtprogramen. I några län i medverkar skolutvecklingsmyndigheten i det regionala kompetens- rådet. Myndighetens information om Vuxnas lärande och generella stöd till kommunernas vuxenutbildning kanaliseras i huvudsak dels genom webbplatsen Vuxnas lärande dels genom e-postbaserat nyhetsblad . Verksamhetens totala intäkter utgjorde enligt årsredovisningen9 234 472 tkr . Sakanslagen uppgick till 109 872 tkr. Antalet årsarbetskrafter var 2005. Förutom i har myndigheten kontor i , , och . 9 Årsredovisning 2005 Myndigheten för skolutveckling, Dnr 2005:315. Enligt regleringsbrevet10 ska Valideringsdelegationen 2007 främja kvalitet, rättssäkerhet och legitimitet i valide- ringsprocessen. 10 Regleringsbrev för avseende Valideringsdelegationen. Verksamhetens totala anslag var enligt regleringsbrevet 18 390 tkr vilket inkluderar ca 3 000 tkr att användas i samråd med och Verket för högskoleservice. Valideringsdelegationens behov av ekonomiadministration, personaladministration och kontorsservice ska mot ersättning till- handahållas av CFL . Antalet årsarbetskrafter var 2005. Myndigheten är lokaliserad till . 2.6Övriga aktörer inom vuxenutbildning fick genom propositionen om vuxnas lärande i uppdrag att ge råd och stöd till kommunerna i frågor som rör vuxna deltagare med funktionshinder inom kom- munal vuxenutbildning. utökades institutets läromedels- uppdrag att även omfatta vuxna inom det offentliga skolväsendet. fullgör myndighetsuppgifter rörande folkbild- ningen, främst genom fördelning av statsbidrag till studieförbund och folkhögskolor. administrerar studiemedel och rekryteringsbidrag. LO och TCO fördelar korttidsstudiestöd () för studier i svenska, engelska, matematik och samhälls- orienterande ämnen på grundskole- och gymnasienivå som riktas till personer med kort tidigare utbildning. ansvarar för arbetsmarknadsutbildningen. De beslutar dessutom om studier med aktivitetsstöd inom det reguljära utbildningsväsendet. förmedlar bidrag från den Europeiska socialfonden till bl.a. kompetensutveckling för anställda. hanterar frågor om personalutbildning och kompetensutveckling inom främst små och medelstora företag. genomför inom ramen för sitt uppdrag bl.a. inventeringar och studier med anknytning till vuxnas lärande. svarar för beslut om ersättning vid rehabilite- ringsutbildning. för särskilt utbildningsstöd Sisus är ett beslutsorgan direkt under generaldirektör. Sisus ansvarar för statsbidrag till särskilt utbildningsstöd/assistans till deltagare med funktionshinder och för ett statsbidrag kallat tilläggsbidrag som går till särskilt kostnadskrävande utbildnings- insatser för deltagare med funktionshinder vid folkhögskola. Sisus ansvarar för motsvarande statsbidrag till rörelsehindrade vid universitet/högskola och administrerar en del av korttidsstudie- stödet med inriktning mot funktionshinder. Encell är ett nationellt för vuxnas lärande, inrättat av regeringen. Kompetenscentrat ska ha ett övergripande nationellt ansvar och vara ett nav för samverkan, innovation, kunskapsutveckling och kunskapsspridning om vuxnas lärande. Andra utbildningsaktörer, till vilka kommunerna lägger ut utbildningsuppdrag på entreprenad. 3 Överväganden och förslag 3.1En myndighet för vuxnas lärande Förslag: Jag föreslår att en ny myndighet för Vuxnas lärande inrättas. Den nya myndigheten föreslås heta Myndigheten för vuxnas lärande (VL). Kommunernas fortsatta arbete med vuxenutbildning och vuxnas lärande behöver stödjas och följas för att säkra fortsatt utveckling och tillgång till utbildning av hög kvalitet och likvärdighet. Att en myndighet har den uppgiften ökar förutsättningarna till tydligare styrning, bättre samverkan med andra berörda aktörer, stat och kommun. Uppföljningen av och tillsynen över kommunernas verksamhet inom området Vuxnas lärande kommer därmed att kunna utvecklas och stärkas. Specialistkompetens och gedigen sakkunskap inom området kommer att kunna samlas inom en och samma myndighet. Statens insatser för de eftergymnasiala yrkesutbildningarna behöver samordnas i en organisation, för att resurser ska tas tillvara på ett effektivt sätt. Kunskaper om arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskunskap, samverkan med branschråd och arbetsmarknadens parter för att utveckla utformningen av utbild- ningar är exempel på gemensamma frågor som måste vidare- utvecklas. I en gemensam organisation ökar förutsättningarna för att statens insatser kan bidra till att även kommunernas och andra intressenters insatser kan effektiviseras. Det blir en myndighet med specialistkompetens på det eftergymnasiala yrkesområdet. Förutsättningar för måluppfyllelse inom verksamhetsområdet ökar genom att en myndighet får det samlade ansvaret. Myndigheten blir större och mer kraftfull när resurserna förenas i en gemensam organisation. Insatserna kan på det sättet styras och samlas på ett bättre sätt . Den nya myndigheten tar över verksamhetsområdet lärande från CFL samt verksamhetsgrenarna Utveckling för flexibelt lärande, Rådgivning, Kompetensutveckling och Informa- tion och läromedel. Från överförs verksamhetsområdet lärande samt verksamhetsgrenarna Tillsyn av kvalificerad yrkes- utbildning, Utveckling av kvalificerad yrkesutbildning, Kvalitets- säkring av kvalificerad yrkesutbildning samt Samordning och administration av statsbidrag. Från överförs verksamhetsområdet lärande och verksamhetsgrenarna , Uppföljning, Utvärdering och delar av Styrdokument. verksamhetsgren Utvecklingsstöd inom området överförs till den nya myndigheten, liksom fr.o.m. Valideringsdelegationens uppdrag att främja validering. Vissa arbetsuppgifter anser jag ska vara kvar där de är och förutom det som tas upp under avsnitt 3.2.2 så berör det den statliga rektorsutbildningen där jag anser att Myndigheten för skolutveckling även fortsättningsvis ska ha hand om rektorer inom det offentliga skolväsendet för vuxna (komvux, särvux och sfi). Vidare anser jag att inga förändringar ska göras vad gäller de ärenden som kan överklagas i de olika utbildningsformerna. ska även i fortsättningen vara överinstans till överklagandeärenden inom det offentliga skol- väsendet för vuxna. respektive Hög- skolans överklagandenämnd fortsätter vara överinstans i vissa ärenden inom kvalificerad yrkesutbildning. Inom har inrättats ett barn- och elevombud för likabehandling som har ansvar för att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever efterlevs. Jag anser att ombudets ansvar avseende vuxenutbildning tills vidare bör ligga kvar hos i avvaktan på att frågan om reglering av förbud mot diskriminering i utbildningsformerna kvalificerad yrkesutbildning och komplette- rande utbildningar har lösts. Jag anser också att sektoransvaret för handikappfrågor även i fortsättningen ligger hos . Förslag: Jag föreslår att myndighetens ansvarsområde omfattar följande utbildningsformer: I verksamhetsområdet lärande ingår förutom utbildnings- formerna också verksamhet inom följande områden: uppsökande verksamhet och rekrytering av kortutbildade studievägledning, inklusive individuell studieplan flexibelt lärande, flexibelt kursutbud och individuella studie- gångar god tillgänglighet till studier, speciellt för funktionshindrade Mitt förslag är att den nya myndigheten för vuxnas lärande omfattar ovanstående utbildningsformer och verksamhetsformer. Det kommer att öka tydligheten i myndighetsstrukturen på området och staten får väsentligt bättre förutsättningar att fullgöra sin roll i den decentraliserade och målstyrda utbildningsverksamhet som är för handen. Fler utbildningsformer än de jag föreslagit ovan arbetar med olika dimensioner av vuxnas lärande. Verksamhetsområdet behöver inte bara utvecklas för de utbildningsformer som föreslagits ska ingå i den nya myndigheten. Utvecklingsbehovet finns hos samtliga utbildningsformer, såväl för universitet och högskolor, arbetsmark- nadsutbildningar, folkbildningen som för olika personalutbild- ningar med skilda utbildningsaktörer. Jag har valt att avgränsa mitt förslag till de ovan nämnda utbildningsformerna. Det främsta argumentet för avgränsningen är den tid som jag haft till mitt förfogande. Jag vill ändå lyfta fram några områden som jag tycker är särskilt angelägna för en fortsatt utredning att analysera. Folkbildningen har genom sin form och sitt innehåll flera ange- lägna uppgifter att fylla för det livslånga lärandet. Folkhögskolorna och studieförbunden är viktiga aktörer i arbetet. Särskilt stor betydelse har folkbildningen för de funktionshindrade och för personer med utländsk bakgrund, där folkhögskolorna jämfört med andra utbildningsformer har en hög andel av gruppen i utbildning. Deltagare med psykiska funktionshinder och gruppen med dyslexi är omfattande. 1 Skollagen ger kommunerna rätt att uppdra åt andra att anordna vuxenutbildning, vilket ger möjlighet att t.ex. överlåta till en folkhögskola och/eller ett studieförbund att genomföra vuxenutbildning på gymnasial nivå. Min uppfattning är därför att staten bör ha ett visst inflytande över folkbildningen, detta för att regeringen ska få värdefull erfarenhet om folkbild- ningen och dess betydelse för vuxnas lärande, både för individ och för samhälle. Regeringen har lämnat en proposition om folkbildningen (Lära, växa, förändra Regeringens folkbildnings- proposition, prop. 2005/06:192). har ännu inte tagit ställning till förslagen i propositionen och därför lämnar jag frågeställningarna kring folkbildningen därhän. Jag konstaterar ändå att det kommer att finnas stora behov av samråd och samver- kan mellan folkbildningen och den nya myndigheten inom flera områden. Argumenten för samverkan i planering, genomförande och uppföljning är än mer omfattande om hänsyn också tas till arbets- marknadsutbildningarna. Jag väljer ändå att lämna den frågeställ- ningen och återkommer till frågan i kommande avsnitt rörande samverkan med övriga aktörer. Om man utvidgar området att omfatta fler utbildningsformer än jag föreslagit kan statens insats effektiviseras. Förslag: Jag föreslår att den nya myndigheten ska ansvara för utbildningsinspektion som avser tillsyn och kvalitetsgranskning av verksamhetsområdet lärande. Med tillsynen avser jag också hanteringen av enskilda stude- randes anmälningsärenden. 1 Vuxenutbildning Kunskapsläge och roll, , Dnr 00-2004:2206. har ansvar för utbildningsinspektion och tillsyn över förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, barn- och ungdomsutbildningen och vuxenutbildningen, inklusive de komp- letterande utbildningarna. Inspektionen ska omfatta alla kommuner och skolor och ska bidra till kvalitets- förbättringar genom att bedöma hur verksamheterna arbetar i riktning mot de nationella målen. En väsentlig del i inspektionen är att granska det lokala kvalitetsarbetet och kommunernas förmåga att utveckla den egna organisationen. Inspektionen inriktas dessutom mot att säkra att medborgarna erbjuds den omsorg och utbildning som de har rätt till enligt de nationella målen. I inspektionen ingår också att utöva tillsyn och granska att regler och bestämmelser efterlevs. har tillsyn över de kvalificerade yrkesutbild- ningarna. Myndigheten genomför traditionell tillsyn mot styrdoku- menten och granskar också kvaliteten i de utbildningarna. I samband med tillsynen och kvalitetsarbetet förs en dialog med utbildningsanordnarna kring adekvata utvecklingsområden för att bidra till kvalitetsförbättringar. Enligt förslaget om en ny myndighet kommer upp- drag att delas och den inspektion/tillsyn/kvalitetsgranskning som avser Vuxnas lärande överförs till den nya myndigheten. Jag har övervägt om utbildningsinspektionen ska vara kvar på i dess nuvarande form, bl.a. för att kommunerna inte ska mötas av två myndigheter med inspektionsuppdrag inom utbildnings- området. Jag föreslår emellertid att de delar som avser grund- läggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbildning, påbyggnads- utbildning, svenskundervisning för invandrare, särvux och kompletterande utbildningar förs över till den nya myndigheten inklusive övriga områden som jag hänfört till verksamhetsområdet lärande. Styrningen av vuxnas lärande i kommunerna är inte lika och i en del kommuner är det skilda nämnder för ungdomsskolan och vuxenutbildningen. För dem med samma politiska styrning kom- mer det eventuellt att upplevas som dubbelarbete när staten företräds av två myndigheter för ett uppdrag som styrs av en gemensam nämnd. För dem som har skilda nämnder kommer olägenheter och dubbelarbete att vara begränsade när uppdraget delas. har utvecklat metoder och rutiner för utbild- ningsinspektion och tillsyn. Tonvikten i deras arbete ligger inom ungdomsskolans verksamhetsområde och metoderna för och omfattningen på inspektionen gällande vuxnas lärande har inte prioriterats. Den nya myndigheten ska fortsätta det uppdrag påbörjat, dvs. vidareutveckla och stärka det nationella kvalitets- granskningssystemet inom utbildningsområdet vuxnas lärande. I denna uppgift ingår en kraftfull utbildningsinspektion bestående av kvalitetsgranskning och uppföljning av resultat och tillsyn av huvudmän och andra aktörer som genomför verksamhet på uppdrag av huvudmännen. För att utveckla hela verksamhets- området Vuxnas Lärande och anpassa inspektionen och tillsynen efter målen för området anser jag att det är angeläget att den nya myndigheten utför denna uppgift. Kunskapen om vuxenanpass- ningen, tillgång till flexibelt lärande, förekomsten av uppsökande verksamhet etc. är områden som bör utvecklas inom inspektionen och tillsynen. När det gäller den kvalificerade yrkesutbildningen så förstärks möjligheterna till utveckling av tillsynen och kvalitetsgranskningen i den nya myndigheten. De finns goda förutsättningar för att utveckla gemensamma metoder och arbetssätt som avser de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Det finns också förutsätt- ningar att granska kommuner utifrån ett helhetsperspektiv av vuxnas lärande, där också de kvalificerade yrkesutbildningarna kan ingå. Ett annat perspektiv är regioners behov av kunskap om behov av kompetensförsörjningen, och det behov av samverkan som förekommer. Kvalitetsgranskningen bör utvecklas att även omfatta branschers utveckling, arbetslivets intresse och utbildningarnas resultat och kvalitet. Myndigheten får också ansvaret att hantera de anmälnings- ärenden som förekommer tillhörande verksamhetsområdet. Det blir även möjligt för de studerande vid de kvalificerade yrkesutbild- ningarna att anmäla ärenden som rör enskilda studerandes situationer och upplevda missförhållanden. 3.2.2Styrdokument och finansiella styrmedel Förslag: Jag föreslår att den nya myndigheten ansvarar för att utfärda kursplaner och betygskriterier för påbyggnadsutbild- ningar, för svenskundervisning för invandrare, för den grund- läggande vuxenutbildningen, för särvux motsvarande den obligatoriska särskolan samt för att utfärda föreskrifter och allmänna råd för den verksamhet inom vuxnas lärande, inklusive kvalificerad yrkesutbildning och kompletterande utbildning som inte avser kursplaner och betygskriterier. Samtliga statsbidrag för utbildnings- och utvecklingsverk- samhet ska beredas, fördelas och utbetalas av den nya myndigheten. Förslaget avser kvalificerad yrkesutbildning, stöd till påbyggnadsutbildningar och kompletterande utbildningar samt det riktade statsbidraget till den kommunala vuxen- utbildningen. fastställer kursplaner, betygskriterier och allmänna råd för grundläggande vuxenutbildning, gymnasial vuxenutbild- ning, påbyggnadsutbildningar och särvux samt betygskriterier och allmänna råd för svenskundervisning för invandrare. Regeringen fastställer kursplaner för svenskundervisning för invandrare. granskar/godkänner den utbildningsplan som är unik för varje utbildning. Ledningsgruppen för respektive utbild- ning fastställer kursplan och betygskriterier. bereder och beslutar om fördelningen av statsbidrag till kompletterande skolor och till statligt finansierade påbygg- nadsutbildningar. betalar ut anslagen till kommunerna efter beslut. bere- der och beslutar om fördelningen av utbildningsplatser till kvalificerade yrkesutbildningar och betalar ut beslutade anslags- medel.