sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Därmed ges de även legitima skäl att vara ute hos partiföreningarna och diskutera sina uppdrag. Fördelarna med ett sådan synliggörande bekräftas också i vår studie. Företrädaren för i säger att även om ledande företrädares stöd för kandidater ofta bör kunna grunda sig i kandidatens aktivitet och kvalitet så kan ledande företrädare, vid sidan om att underlätta för aktiva medlemmar att få en position även ge stöd genom att särskilt prata med och stötta dem i deras partiarbete: Om man märker någon människa som visar framfötterna så försöker man ju då backa upp, och prata lite ... Och ge dem lite interna sysslor Partierna som inkluderande nätverk så att säga då. Om någon har varit aktiv så kanske man försöker få in dem i kommunstyrelsen i någon lucka och så där. En sådan stöttning bör också kunna öka kvaliteten hos den enskilde kandidaten genom att bidra till att öka dennes självförtroende. Kandidaters möjligheter att få förtroendeuppdrag är dock inte helt beroende av ledande partiföreträdares möjligheter att lyfta upp och stötta kandidater. Det förefaller även finns vissa möjligheter att skapa en plattform och göra sig ett namn på egen hand. En av de nomineringsansvariga avslöjar att han ägnade åt att besöka möten, och satte som regel att ingen skulle lämna mötet utan att veta vem han var. Detta exempel visar på en potentiell möjlighet för enskilda kandidater att skapa sig en plattform. Tillvägagångssättet är dock sannolikt inte det vanliga i partierna, och det uppges inte heller tillhöra vanligheterna i denne intervjupersons parti. Vid sidan om möjligheten att både stötta och ge potentiella kandidater en plattform för att synas så kan också ledande företrädare spela en särskilt viktig roll under själva nomineringsprocessen i fråga om att rekommendera och ge sitt stöd för enskilda medlemmar. Genom avsaknaden av formella ansökningsförfaranden är val- beredningarna, som nämnts, hänvisade till att främst på informell väg insamla kunskap om de potentiella kandidaterna. Socialdemo- kraterna i framhåller att sociala kontakter spelar väldigt stor roll, och är en grundförutsättning för valberedningens ar- bete:Man måste ju veta vilka man utser. Ju fler man känner desto lättare är det. Flera nomineringsansvariga betonar att en förut- sättning för att inte få alltför bristfällig kunskap om kandidaterna är att man, såsom de själva, har erfarenhet från den kommunala partiorganisationen. har det visat sig vara svårt även för de mer etablerade nomineringsansvariga som intervjuats att ha tillräcklig, direkt kunskap om alla potentiella kandidater; detta gäller framför allt i de större partierna, socialdemokraterna och , där valberedningarnas ordföranden inte personligen träffat flera medlemmar innan de placerades på valbar plats, men detta beskrivs även kunna förekomma i mindre partiorganisationer i studien. En effekt av detta är att man i valberedningarna till kommun- fullmäktige i många fall är hänvisade till att lita till rekom- mendationer från personer som bedöms som tillförlitliga. Partierna som inkluderande nätverk uppges här ofta handla om personer i den egna föreningen eller, om man är nyinflyttad, personer på vederbörandes tidigare hemort. Flera företrädare tar upp att behovet av att förlita sig på rekommendationer kan bli ett problem. Den nominerings- ansvarige för i säger: Bekymret är ju att ett namn som ingen kände kunde vara hur duktig som helst, men kom ändå inte särskilt högt upp. kunde det ibland vara någon som någon förordade, någon sa att den måste vi ha högt upp, och vi kanske fick göra det utan att vi hade så mycket mer att gå på än det. Även om det, som beskrivits, anses kunna medföra fördelar om valberedningarna har god kännedom om kandidaterna så uppges att bedömningar även kan göras utifrån mer sociala snarare än meritmässiga kriterier. Den nomineringsansvarige för i beskriver att det generellt är ett problem att man väljer personer som i första hand liknar en själv och som man har gemensamma intressen med. Företrädaren för i säger att möjligheten för ledande partiföreträdare att föra fram personer i praktiken kan utnyttjas så att det medför missbruk av vederbörandes ställning. Den nomineringsansvarige för folk- partiet i , som inte tillhörde organisationens ledande före- trädare, beskriver det naturliga i att ledande företrädare inte verkar för andra kandidater än dem man är vana vid att arbeta med: Fördelen är ju att jag kunde ju ifrågasätta de här första namnen. Är de bra för partiet och tycker folk i allmänhet att de här är bra för partiet. För det är klart att de som är inne i partiet, det var ju deras arbetskamrater och de som de skulle jobba ihop med . Mot denna bakgrund menar denne intervjuperson att det är mer lämpligt att sätta mindre etablerade personer i valberedningarna: Jag kände mig ju på sätt och vis oberoende, jag kunde omplacera förstanamnen och argumentera för det. Men fick ju också ta den risken att det dök upp något namn i stället som inte alls hade den arbetskapaciteten. Andra ser det inte som lika riskfyllt med dessa ovidkommande, medvetna eller omedvetna, lojaliteter och preferenser. Den nomi- neringsansvarige för socialdemokraterna i menar att val- beredningens grundläggande beroende av nätverk kan hanteras genom en vaksamhet mot riskerna med detta, vilket hon menar att Partierna som inkluderande nätverk man har, och denna uppger hon bland annat finns inför hur per- soner med invandrarbakgrund kan missgynnas. 5.1.3Betydelsen av organiserade interna partigrupper Vid sidan om det avgörande stöd som ledande partiföreträdare kan ge, beskrivs också hur kandidaters möjligheter att bli nominerade särskilt kan vara beroende av huruvida man får stöd från interna nätverk eller partigrupper. Den nomineringsansvarige för moderat- erna i säger: Ska du komma in och få en post i , så antingen ska det vara ett tungt namn som nominerar dig och går i god för och säger att Han är mycket duktig, det går jag i god för. Eller också ska du ha ett nätverk, med många som backar upp och säger att Vi känner honom, han är Så visst är det viktigt. Den fundamentala mekanismen om att ge och få stöd och sympati med de personer som liknar en själv borde kunna medföra att nätverk av medelålders män är särskilt starka i partierna. De större och institutionaliserade nätverk som finns i partierna, med ett stort antal egna föreningar, utgörs dock främst av medlemmar från . Företrädare för sidoorganisationerna kan, precis som ledande företrädare i huvudorganisationen, förorda och rekommendera enskilda kandidater genom sitt deltagande i eller kontakt med valberedningen. Detta kan medföra att man i valberedningen får upp ögonen för deras kompetens, eller ser det som nödvändigt att ta hänsyn till gruppens krav. Även ledande företrädare inom sidoorganisationerna uppges kunna ha vissa möjligheter att göra medlemmar kända. Stora och institutionaliserade nätverk har en särskild fördel i nomineringssammanhang genom möjligheten att samordna röstandet till enskilda kandidater, i avsikt att säkra deras platser eller flytta upp dem på listorna. I (1999) dras ett antal slutsatser som förefaller vara giltiga även i och . beskriver att sidoorganisationerna för kvinnor och ungdomar i samtliga partier hade tydligt inflytande på nomineringsprocessen i riksdagsvalet, och att socialdemokraterna utmärkte sig genom att även fackliga grupper här har ett starkt inflytande (). Partierna som inkluderande nätverk I dras också en annan slutsats som får tentativt stöd i vår undersökning, nämligen att mobiliseringen från kvinno- förbunden förefaller vara mindre betydelsefull än mobiliseringen från ungdomsförbunden. Detta bör hänga samman med tilläm- pandet av principen om varannan damernas i alla riksdagspartier, med undantag för , vilket medför att kvinnorna som grupp i praktiken ofta redan säkrat sina platser. I och framgår att det för valet i de flesta partiorganisationer förekommit ett fåtal undantag från kravet på en jämn könsför- delning på valbara platser. Flera personer framhåller att den framgångsrika mobilisering som förekommit inför fastställandet av listan främst genomförts av ungdomsorganisationerna. Ett exempel på ungdomsförbundens inflytande ges av den nomineringsansvarige för i : När MUF säger att: Här har vi en ung tjej som är , som är mycket duktig. Hon ska ha ett uppdrag någonstans, det väger tungt. Centrala orsaker till ungdomsförbundens inflytande är, menar denne intervjuperson, att man även i ungdomsförbunden har stor nytta av nätverkande med andra medlemmar från ungdoms- förbunden: De som varit med i MUF sen växer de upp ihop. De är ett kompisgäng ända upp i åldrarna. (I) Så det påverkar? Ja, det gör det också. (I) Det ökar möjligheten? Ja, det gör det definitivt. Definitivt gör det det. Dels att du knyter ett kontaktnät inom partiet. Plus att, precis som de andra ungdomsförbunden, de har ju själv utbildningar. Och de som varit med i MUF blir ju ofta väldigt goda talare. Precis som nämnts tidigare är också framgångar genom nätverk- ande, av förklarliga skäl, inte frikopplade från den politiska kom- petens som kan uppnås genom ungdomsförbundens skolning. Särorganisering av personer med invandrarbakgrund i partierna är ovanlig i de undersökta städerna och när den förekommer är den betydligt mer begränsad än för ungdomar och kvinnor. En viktig slutsats från detta avsnitt är att detta också bör medföra mindre möjligheter för personer med invandrarbakgrund att sluta sig samman för att stötta och mobilisera sina kandidater. Inte heller har de någon organisation som kan fungera som en rekryteringsbas på det sätt som kan göra. Partierna som inkluderande nätverk Sammanfattningsvis framstår informella processer som viktiga för vilka som blir nominerade till listorna. Som även framkommit i kapitel fyra kan kandidatens stöd vara beroende av ett utvecklat socialt nätverk med medlemmarna på basnivån, kontakter som bland annat beskrivs kunna odlas genom att man dyker upp på möten och umgås och socialiserar sig med medlemmar i förening- arna. Men stödet kan också vara avhängigt av om ledande företrä- dare har ansträngt sig för att lyfta fram kandidater och ge dem positioner i olika formella och informella sammanhang. Genom att därigenom bidra till att vissa kandidater blir kända kan ledande företrädare ofta ha ett avgörande inflytande på vilka kandidater som får framgång i provvalen. Ledande företrädare kan också rekommendera kandidater till valberedningarna inför valen. Lik- nande inflytande som ledande företrädare från partiet har kan även centrala företrädare från partiernas sidoorganisationer ha, även om deras inflytande generellt kan förväntas vara mindre. Särskilt ifråga om att rekommendera kandidater kan dock dessa organisationer spela en central roll. I vilken utsträckning ledande kandidater lyfter upp personer med invandrarbakgrund ges en närmare beskrivning senare i detta kapi- tel (i avsnitt 5.3.1), men en viktig slutsats vi kan dra redan här är att när det i partierna saknas särorganisering för personer med invandrarbakgrund kan dessa inte på ett motsvarande sätt som främst ta strid för att få in grupp- representanter på vallistan. När det gäller personer med invandrarbakgrund kan i regel sådana uttryckliga krav från gruppen inte ställas, och partierna kan därmed inte heller ta ställning till krav som ju inte existerar. Vad gäller hur sociala nätverk påverkar representationen bland personer med invandrarbakgrund ser flera av de nomineringsansva- riga främst nackdelar, medan ingen här ser fördelar. Problemet förefaller kunna ligga i hur dessa nätverk är konstruerade och att de kanske är gemenskaper som har en sådan social sammansättning att de kan tänkas vara svårare att få tillträde till för personer från underrepresenterade grupper såsom kvinnor och per- soner med invandrarbakgrund. En fråga att ställa sig är om de potentiella problem med nät- verksrekrytering som tagits upp eventuellt kan komma att öka; detta när minskade krav på erfarenhet av förtroendeuppdrag med- för att andra former av erfarenhet än de från partiet måste uppvär- deras. Denna utveckling kan medföra ett ökat behov av nätverk i Partierna som inkluderande nätverk syfte att kunna rekrytera färdiga kandidater, i stället för att soci- alisera medlemmar. En ökad rekrytering utanför partierna av mer färdiga politikerämnen bör också kunna medföra en ökad rekry- tering av personer från högre socialgrupper, med mer erfarenhet och självsäkerhet i fråga om att uttrycka sig offentligt. Sett ur par- tiets perspektiv medför nätverksrekrytering visserligen flera förde- lar genom möjligheterna till kvalitetskontroll i fråga om kandida- ternas uppfattade kompetens och egenskaper. riskerar ofta nätverksrekrytering att få negativa konsekvenser för kandida- ter med invandrarbakgrund, liksom för andra personer från grupper som i mindre grad ingår i de nätverk utanför partierna där rekryte- ring sker. En möjlig slutsats är att kombinationen av ökad nät- verksrekrytering och att partierna, som vi tidigare konstaterat, har dragit ned på sin breda mobiliseringsverksamhet sammantaget ris- kerar att resultera i förstärkt exkludering av personer med invandrarbakgrund. Sociala kontakter, rekommendationer och tillgången till nätverk har visat sig vara viktiga för en kandidats politiska karriär. En sär- skilt viktig fråga är därför om de sociala sammanhang som omgär- dar nomineringsprocesserna präglas av förekomsten av stereotypa och nedvärderande attityder. 5.2Öppenheten mot andra grupper Vi har i det föregående kapitlet närmare diskuterat de kriterier som är vägledande i nomineringsprocesserna. En fråga är i vilken mån dessa kriterier i praktiken kan antas tillämpas på olika sätt i fråga om kandidater med invandrarbakgrund och infödda kandidater. En utgångspunkt i forskning kring selektionskriterier är att de utgår från någon form av föreställningar om och bilder av gruppers egenskaper – en form av filter genom vilka man iakttar om den enskilde kandidatens kompetenser är tillräckliga eller ej. Om bilderna av personer med invandrarbakgrund är stereotypa, negativa och förminskande riskerar detta att medföra att kandidater med invandrarbakgrund inte blir lika högt värderade, trots likartade meriter. Diskriminerande attityder kan också medföra minskade möjligheter att få tillträde till sociala gemenskaper, och därmed öka risken för det i rekryteringssammanhang viktiga problemet att personer med invandrarbakgrund riskerar att inte betraktas som tillhörande den egna gruppen. För att motverka sådana attityder – Partierna som inkluderande nätverk och framför allt de konsekvenser dessa får – krävs som en grundförutsättning en medvetenhet om deras existens. Våra frågor till de nomineringsansvariga om deras tankar kring förekomsten av fördomar syftar både till att just ge en fingervisning om i vilken mån de intervjuade reflekterat över frågan om diskriminering och även till att ge empiriska inblickar om förekomsten av förutfattade och nedvärderande attityder i fråga om personer med invandrarbakgrund. Vi har redan i medlemskapitlet fått tydliga indikationer på att stereotypa och fördomsfulla attityder kan utgöra ett inte oväsentligt inslag i flera partiers organisationskultur. I detta avsnitt kommer vi nu att närma oss denna fråga utifrån de nomineringsansvarigas perspektiv. Det framgår av våra intervjuer att de flesta nomineringsansvariga tror att fördomar i politiken överlag kan förekomma, även om många framhåller att det nog är ovanligt. De flesta tror också att fördomar är vanligare i övriga samhället än i de politiska partierna. Vad som uppfattas som fördomar tycks dock variera mycket, från utpekande av praktiska problem och mer subtila inslag av nedvärdering till uttalat främlingsfientliga attityder. Ett färre antal intervjupersoner ser inslaget av fördomar som en central och självklar del i politiken generellt. Företrädaren för i säger: Det är klart det finns fördomar. Sånt som är konkret och som jag som icke invandrare kan se direkt är att folk inte lyssnar om man bryter, inte pratar ren svenska. Att man inte orkar koncentrera sig för man pratar så konstigt och tittar åt ett annat håll. Eller så blir man klappad på huvudet. En naturlig efterföljande fråga att undersöka är om de nomineringsansvariga menar att det förekommer fördomar även i det egna partiet. Precis som på den föregående frågan om fördomar i politiken menar de flesta nomineringsansvariga att fördomar även kan finnas i det egna partiet, men att de bör vara mer begränsade. Den nomineringsansvarige för i säger exempelvis:Jag tror det är undantagsfall. Men jag kan inte svara för alla. Precis som i fråga om fördomar i politiken ser andra inslaget av negativa attityder mot personer med invandrarbakgrund i det egna partiet som något mer självklart. Den nomineringsansvarige för i säger: Partierna som inkluderande nätverk Visst finns det fördomar. Och där gäller den här skalan som finns i samhället i övrigt. Jag vet inte hur vi skulle reagera med en zigenare i full mundering som partiordförande. Det kanske vore bra. Men det finns fördomar i samhället och det går säkert igen det finns i alla partier. Sen är man ju inte officiellt någon som har fördomar, men i grunden så finns det. Utöver dessa svar, som kan ge vissa antydningar om förekomsten av negativa attityder mot personer med invandrarbakgrund och medvetenheten om dessa så har tre av de 14 nomineringsansvariga som intervjuats gett en bild av en mer omfattande förekomst av nedvärderande attityder mot invandrare och inslag av främlingsfientlighet. Som tidigare nämnts angav den nominerings- ansvarige för i att partiets medlemmar kan vara mindre benägna än ledningen att stödja kandidater med invandrarbakgrund, och att denna fråga kan vara så svår att man inte pratar om den i öppna ordalag. På den direkta frågan om ifall främlingsfientlighet förekommer i partiet ger dock den nomine- ringsansvarige för i en något annorlunda bild Jag har inte personligen upplevt att det förekommit direkt främlingsfientlighet. Det är inget som jag tror är särskilt vanligt. Sna- rare tror jag att man försöker att få dem att känna sig särskilt väl- komna. Men självklart kan jag inte garantera att det inte finns med- lemmar som hyser ogrundad agg mot invandrare. Den tidigare beskrivningen av problemen med medlemmarnas mer negativa inställning mot framhålls inte här som lika central. kan det dock förstås, i enlighet med vad som kunde iakttas i medlemsavsnittet, vara svårare att på mer direkta frågor om fördomar framhålla förekomsten av problem i partiet. De nomineringsansvariga för i och i är ensamma om att svara jakande på frågan om ifall även främlingsfientlighet förekommer i partiet. Vi kommer därför här att låta dessa nomineringsansvariga utveckla denna mer avvikande bild. På frågan om främlingsfientlighet förekommit i partiet svarar i : Ja, visst Visst har vi det. Han som är ledare för vad heter de här ... han sökte sig till . Han var här han hade uppdrag i , han var med för att lära sig den politiska jargongen och agendan.// (I) Men tycker du att man markerade tillräckligt tydligt? Partierna som inkluderande nätverk Nja, vi tyckte ju inte att det var ju inte så uppenbart, och han hade ju ingen maktposition heller. Och därnere han hade ju en maktposition, så det blev så tydligt att han betedde sig som han gjorde. Men att den här i skrev en och annan insändare där man tyckte att de framskymtade viss främlingsfientlighet, det var ju inte skäl för att sparka ut honom. Han kamouflerade det ju till viss del iallafall.// Av de medlemmar som finns här i län, det går att plocka ut ett antal stycken som är uppenbart främlings I sitt snack Som säger jävla utlänningar, vilket vi inte accepterar. Men jag menar om det står två stycken i ett gathörn och säger jävla utlänningar, då kan man inte säga att Du får inte vara med i partiet! (I) Det är inte så mycket att göra nåt åt? Nej Jag menar har de ingen position i övrigt. Så är ju inte det Vi kan ju inte gå och fråga en gång varje medlems åsikter i vissa frågor. Utan det är om de börjar gå och föra ut de åsikterna, det är då det blir allvarligt. Och det inte stämmer med partiets grundsyn. Det framgår här att den nomineringsansvarige ser förekomsten av fördomar som allvarlig främst i kommunikationen med det omgiv- ande samhället. Denna inställning framskymtar även i följande citat: (I) Men skulle man kunna säga åt tydligare om det är någon som har främlingsfientliga åsiktertror du att det finns utrymme för det, skulle man behöva vara bättre på det? Det är Det är klart att man skulle kunna säga till veder- börande utifrån min ålder, erfarenhet och så vidare, att har du de åsikterna så är de inte förenliga med partiet. Men att, det har vi inte behövt göra. Därför att det återverkar ju också över en längre tidsperiod så löser det sig, därför att en sån person får inga uppdrag. Och är han ganska ofarlig. Om han inte skriver insändare i tidningen som är starkt främlingsfientliga, eller fientliga mot homo- sexuella eller vad det nu är. Och undertecknar med , . Och är det klart att då är det allvarligt. Men så länge han bara kallar sig så gör vi inget. Utan det är först om man associeras till Och det gjorde han naturligtvis. Eftersom han ju hade ett uppdrag i partiet (I) Men det var inte så att ni då skulle ha markerat? Hade han framhärdat i det, så hade han säkert ställts inför ultimatum att han hade fått lämna eller ändra åsikt. För det här är inte förenligt med åsikter. Men dithän kom vi aldrig för det löste han själv. (I) Men vad var det för lätta antydningar som han hade då? Ja precis det som driver , att utlänningar är en belastning, det ska vara den ariska rasen, att de är 1 Intervjupersonen refererar till det tidigare centerpartistiske kommunalrådet i Sven- , som uteslöts ur partiet 1988 på grund av uttalat invandrarkritiska åsikter och motstånd mot partiets linje. Partierna som inkluderande nätverk Det är en vedervärdig människosyn som inte jag kan acceptera, men att de kan ju. Den centerpartistiske medlemmen innehade kommunala parti- uppdrag och satt även i Örebro-centerns kommunorganisations styrelse. Att inslaget av markeringar mot medlemmen när ned- sättande omdömen om invandrare uttryckts har varit mer begrän- sade behöver naturligtvis inte innebära att partiets övriga medlem- mar håller med i de värderingar som uttalas. företrädare understryker också att han inte accepterar den främ- lingsfientlige medlemmens grundsyn. Det begränsade inslaget av öppna avståndstaganden och markeringar som beskrivs kan vara ett exempel på oviljan att stöta sig med medlemmar i den egna grup- pen. Detta kan inte minst gälla när dagens krympande partier väl får nya medlemmar, som även är aktiva och duktiga, vilket uppges ha varit fallet med medlemmen som blev ordförande i demokraterna. bör avsaknaden av markeringar mot främlingsfientliga åsikter också vara ett tecken på att fundamenten i den lagstiftning som förbjuder etnisk diskriminering och i den diskussion om diskrimineringens mekanismer som fått större utrymme i sam- hällsdebatten, inte har internaliserats bland medlemmarna i allmän- het i denna partiorganisation. Genom att välja att inte vidta aktiva åtgärder, trots att man i partiet är medveten om problemet och dess effekter i form av negativ särbehandling av medlemmar med invandrarbakgrund kan detta sägas innebära att man därmed bidrar till direkt diskriminering. Den nomineringsansvarige för i uppger att fördomar bland väljare i är mycket utbredda. När det gäller frågan om inslaget av fördomar bland medlemmar i i uppger denne intervjuperson att medlem- marna, särskilt de i högre ställning i partiet, lärt sig att hålla inne med sina värderingar i fråga om invandrare: (I) Vi har ju varit inne lite grann på det förut, men förekommer det [fördomar] även bland medlemmar? Oja, och ju högre upp i partiet du kommer så lär du dig att hålla tand för tunga, men valstugereportaget speglade mycket väl vad medlemmar tycker.