sou · GUB328 · 2007-01-01 00:00:00 — Det kan först noteras att grundläggande gemenskapsrättsliga principer skall tillämpas vid all upphandling, således även vid upphandling som inte omfattas av upphandlingsdirektiven, vilket framgår bl.a. av dom i målet Parking Brixen5. I målet Parking Brixen var fråga bl.a. om tillämpningen av vissa sådana principer vid tilldelningen av en tjänstekoncession avseende allmännyttiga tjänster. Tjänstekoncessionen hade tilldelats ett av en kommun ägt aktiebolag utan att några anbud infordrats. Dom- stolen konstaterade att tjänstekoncessioner inte omfattades av direktivet6 (punkterna 42 och 46 i domen). Trots detta är enligt domstolen de upphandlande myndigheter som ingår sådana avtal skyldiga att beakta fördragets grundläggande regler i allmänhet och principen om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet i 4I målet var fråga om en kommun överskridit sina befogenheter enligt 2 kap. 1 § kommunal- lagen när den beslutat att lämna anbud på utförande inom även andra kommuner av ambulanstransporter för vilka ansvarade. Av domen framgår bl.a. att kommunen skulle utföra en del av transporterna genom underentreprenörer. Regeringsrätten fann att en förutsättning för att en kommun skulle kunna engagera sig i anbudsgivning avseende ut- förande av ambulanstransporter var att kommunen disponerade eller avsåg att införskaffa erforderliga materiella och personella resurser för ändamålet. Att bibehålla eller tillskapa en sådan organisation för att kunna deltaga i en upphandling av en tjänst för vilken svarade utgjorde enligt Regeringsrättens mening inte en sådan angelägenhet av allmänt intresse som kommunen hade rätt att engagera sig i. Redan av denna anledning skulle över- klagandet avslås. Underinstanserna hade med direkt hänvisning till den s.k. lokaliseringsprin- cipen i kommunallagen funnit att beslutet var kompetensöverskridande. 5Dom i mål C-458/03, ännu ej publicerad. 6Rådets direktiv /50/EEG av om samordning av förfarandena vid offent- lig upphandling av tjänster. Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom den klassiska sektorn synnerhet (punkt 46). Domstolen hänvisade till principen om likabehandling och åberopade att domstolen i sin rättspraxis avseende gemenskapsdirektiv på området för offentlig upphandling närmare angett att principen om likabehandling av anbudsgivare syftar till att alla anbudsgivare skall ges samma möjligheter när de utformar sina anbud, oberoende av nationalitet. Av detta följde enligt domstolen att principen om likabehandling av anbudsgivare skall tillämpas på koncessioner avseende allmännyttiga tjänster även då det inte skett någon diskriminering på grund av nationalitet (punkt 48). Domstolen uttalade vidare att det inte är förenligt med kraven i artiklarna 43 och 49 i EG-fördraget (anm.: etablerings- rätten och friheten att tillhandahålla tjänster) eller principerna om likabehandling, icke-diskriminering och insyn att inte alls infordra anbud vid tilldelningen av den aktuella koncessionen (punkt 50). I Parking Brixen var fråga om tilldelning av en tjänstekoncession, en åtgärd som inte omfattades av det då gällande tjänstedirektivet. Det finns knappast något stöd för att göra en annan bedömning än i det målet då det är fråga om upphandling som på annan grund faller utanför direktivets tillämpningsområde, t.ex. därför att värdet av upphandlingen inte uppgår till tröskelvärdet. Tjänster som kan betecknas som administrativa stödfunktioner omfattas av bestämmelserna i upphandlingslagarna oavsett om de avser A- eller B-tjänster och oavsett upphandlingens värde. För att en kommun skall kunna uppdra åt en annan kommun att ombe- sörja administrativa stödfunktioner krävs därför att upphandlingen görs i enlighet med gällande bestämmelser i lagarna om upphand- ling. 7.12.4Samarbete i en gemensamt ägd juridisk person Ett samarbete mellan kommuner om administrativa stödfunktioner kan ske i en av kommunerna gemensamt ägd juridisk person. Det är inte alldeles klart i vilken utsträckning ett sådant samarbete kan anses som en av varje kommun bedriven intern verksamhet som inte omfattas av bestämmelserna om upphandling, dvs. som egen- regiverksamhet. Frågan om en upphandlande kommun kan anlita en gemensamt med annan ägd juridisk person som leverantör utan att behöva tillämpa bestämmelserna om upphandling har belysts av EG-dom- Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom den klassiska sektorn stolen i målet Teckal7. Frågan i målet gällde bl.a. om en (italiensk) kommun hade rätt att anförtro en av kommunen tillsammans med andra kommuner bildad juridisk person bl.a. driften och under- hållet av värmeinstallationer i kommunala byggnader utan någon föregående anbudsinfordran. Av domen framgår att tillämpningen av det i målet aktuella varuupphandlingsdirektivet8 förutsatte att förhållandet mellan kommunen och den juridiska personen kunde klassificeras som ett upphandlingskontrakt (punkt 46 i domen). Detta förutsatte i sin tur bl.a. att det var fråga om en överens- kommelse mellan två separata personer (punkt 49). Även kontrakt med en formellt fristående juridisk person kunde anses som en egenregiverksamhet. Domstolen ställde upp två förutsättningar för att detta skulle vara möjligt. Den upphandlande myndigheten skulle utöva samma kontroll över den juridiska personen som den utövade över sin egen förvaltning och den juridiska personen skulle bedriva den väsentliga delen av sin verksamhet tillsammans med den upphandlande myndigheten (punkt 50). Direktivet är tillämp- ligt om den upphandlande myndigheten ingår en överenskommelse med en formellt sett fristående enhet som kan fatta egna beslut oberoende av den upphandlande myndigheten (punkt 51). Detta gäller oberoende av om den fristående enheten själv är en upphandlande myndighet. Utredningen finner det rimligt att en enskild kommun inte kan utöva samma kontroll över en delägd juridisk person som den kan utöva över sin egen förvaltning.9 Det är därför svårt att föreställa sig att den första av de förutsättningar som ställdes upp av EG- domstolen i kan ha varit uppfylld i målet. Om ett gemen- samt ägande alltid skulle utesluta möjligheten till interna trans- aktioner mellan ägarna och den ägda juridiska personen kunde man kanske ha förväntat sig att skulle ha uttalat detta. Det kan dock tänkas att domstolen, på samma sätt som den vanligen gör, inte uttalat sig om den uppställda förutsättningen var uppfylld eller inte utan låtit ansvaret för denna bedömning vila på 7EG-domstolens dom i mål C-107/98, 1999 s. . 8Rådets direktiv /36/EEG av om samordning av förfarandet vid offentlig upphandling av varor. 9EG-domstolens dom i mål C-349/97, mot kommissionen, 2003 s. I-3851, kan nämnas. Målet gällde ogiltigförklaring av ett beslut av kommis- sionen avseende utgifter finansierade genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk. En fråga i målet var om visst arbete hade utförts av den spanska förvaltningen eller av en privat aktör. Domstolen uttalade att [e]tt sådant organ, som trots sin finansiella och bokföringsmässiga självständighet är helt underordnat statens kontroll, måste anses som en av den spanska förvaltningens egna myndigheter (punkt 187). Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom den klassiska sektorn den nationella domstolen. Det förefaller därför berättigat att anta att transaktioner mellan ägarna och den ägda juridiska personen inte faller utanför upphandlingsdirektivens tillämpningsområde. I ett annat mål, Stadt Halle10, var fråga om tilldelning av kontrakt till en juridisk person som ägdes till av den upp- handlande myndigheten genom ett helägt bolag och till 24,9 pro- cent av ett privat bolag. fann att när myndigheten avser att ingå ett avtal avseende tjänster som täcks av direktiv /50/EEG med ett bolag som i förhållande till myndigheten är en fristående juridisk person och ägs av myndigheten tillsammans med ett eller flera privata företag, skall direktivets förfaranderegler tillämpas (punkt 52 i domen). I målet kommissionen mot Österrike11 hade en kommun bildat ett helägt aktiebolag (A) med ändamål att sköta avfallshanteringen inom kommunen. Bolaget anförtroddes denna uppgift mot ersätt- ning. En senare överlät kommunen av aktierna i bolaget till ett privat företag (S). Först därefter inledde A sin verksamhet. Samtliga dessa moment ägde rum inom en för- hållandevis (cirka ). gjorde en genomsyn och anförde bl.a. följande (punkt 42 i domen). Det skulle skada den ändamålsenliga verkan av direktiv /50 att enbart bedöma tilldelningen av det offentliga kontraktet i fråga utifrån situationen den dag då detta kom till stånd, utan att beakta verkningar- na av att av aktierna i A en senare överläts till S. Om det var tillåtet för de upphandlande myndigheterna att till- gripa kringgående åtgärder för att dölja att offentliga kontrakt tilldela- des halvoffentliga bolag, skulle detta äventyra förverkligandet av direk- tivets syfte, det vill säga fri rörlighet för tjänster och icke snedvriden konkurrens i alla medlemsstater. Den slutsats som enligt utredningens mening kan dras av vad som sagts är att det inte finns någon möjlighet att underlåta att tillämpa bestämmelserna i lagarna om upphandling vid trans- aktioner mellan kommuner inbördes12 eller mellan en kommun och en av kommunen tillsammans med annan ägd juridisk person, oavsett om värdet av transaktionerna uppgår till eller understiger 10EG-domstolens dom i mål C-26/03, 2005 s. . 11EG-domstolens dom i mål C-29/04, ännu ej publicerad. 12Som framgått är det dock tveksamt om det ligger inom den kommunala kompetensen att lämna anbud i en annan kommuns upphandling. Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom den klassiska sektorn I den utsträckning det är möjligt att tillämpa bestäm- melserna om direktupphandling gäller denna möjlighet även vid transaktioner som nämnts. 8Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna Som anges i kapitel 7 ingick enligt utredningens direktiv (dir. 2004:47) i den första delen av utredningens arbete att föreslå ändringar av sådana bestämmelser om upphandling under tröskel- värdena och av B-tjänster (nuvarande 6 kap. ) som är uppbyggda efter mönster av en regel över tröskelvärdena och där denna direktivregel har ändrats. Utredningen har i delbetänkandet Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22) gjort en anpassning av nuvarande 6 kap. (jfr 17 kap. den klassiska lagen och 19 kap. försörjningslagen) till de förslag utredningen lämnat när det gäller upphandling över tröskelvärdena. Enligt tilläggdirektiv till utredningen (dir. 2005:39) skall utred- ningen i det fortsatta arbetet göra en allmän översyn av bestäm- melserna i 6 kap. i syfte att förenkla reglerna och, i den mån detta inte gjorts tidigare, göra en anpassning till bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena. I övrigt hänvisas beträffande tilläggsdirektiven till vad som sägs i kapitel 7. Översynen av bestämmelserna om upphandling under tröskel- värdena m.m. när det gäller den klassiska sektorn redovisas i kapi- tel 7. De allmänna synpunkter som där anförs gäller även för försörjningssektorerna. Där finns också redovisat rapporter och synpunkter som till vissa delar även gäller för försörjningssek- torerna. Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna innehåller dels allmänna bestämmelser i 1 kap., dels särskilda bestämmelser om olika slag av upphandlingar i 2 5 kap. Upp- handling inom försörjningssektorerna behandlas i 4 kap. Bestäm- melserna i 4 kap. gäller endast upphandling som uppgår till minst de tröskelvärden som anges i 4 kap. 8 § . Annan upphandling inom försörjningssektorerna, liksom upphandling av s.k. B-tjänster (tjänster som anges i avdelning B i bilaga till ), omfattas av bestämmelserna i 6 kap. 8.3.1Upphandling som omfattas av 6 kap. I kapitel 7 finns en redogörelse för bestämmelserna om den upphandling som omfattas av 6 kap. inom den klassiska sektorn. Vad som där sägs gäller i huvudsak även vid upphandling inom för- sörjningssektorerna. Enligt 6 kap. 1 § fjärde stycket gäller 4 kap. 4 a § vid upp- handling enligt 6 kap. av tjänster för verksamhet som avses i 4 kap. (verksamhet inom försörjningssektorerna). Enligt 4 kap. 4 a § gäller inte bestämmelserna i 4 kap. vid anskaffning av tjänster från ett anknutet företag eller som görs av ett samriskföretag (se 5 kap. försörjningslagen). Sådan upphandling omfattas alltså inte heller av bestämmelserna i 6 kap. I 5 kap. 1 § första stycket föreskrivs att vissa bestämmelser i 5 kap. skall tillämpas vid upphandling av tjänster för verksamheter som avses i 4 kap. Bland de bestämmelser som skall tillämpas finns de som föreskriver om undantag från tillämpningen (bl.a. för upphandling av fastigheter, skiljemanna- och förlikningsuppdrag och anställningsavtal samt tjänster som tillhandahålls med stöd av ensamrätt, 5 kap. 1 § andra stycket och 2 §). Av 6 kap 16 § första stycket framgår att vissa i paragrafen angivna bestämmelser i bl.a. 4 kap. skall tillämpas då en upphand- ling av B-tjänster överstiger gällande tröskelvärde. Till de bestäm- melser i 4 kap. till vilka hänvisas hör 4 kap. 3 och 4 §§, som båda föreskriver att bestämmelserna i 4 kap. inte skall tillämpas på viss upphandling (upphandling för verksamhet som bedrivs utanför EES, konkurrensutsatt verksamhet som avser busstransporter, telekommunikation eller återförsäljning eller uthyrning). Någon uttrycklig bestämmelse om att sådan upphandling, som alltså är Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna undantagen enligt 4 kap., är undantagen också enligt 6 kap. finns inte. Någon uttrycklig bestämmelse om att undantagen inte skall tillämpas finns inte heller. Med motsvarande resonemang som förts i kapitel 7 beträffande den klassiska sektorn anser utredningen att dessa undantag skall gälla också vid upphandling under tröskel- värdena. 8.3.2Tillämpliga bestämmelser vid upphandling som omfattas av 6 kap. I kapitel 7 har lämnats en redogörelse också för de bestämmelser som skall tillämpas vid upphandling som omfattas av 6 kap. . Redogörelsen gäller i huvudsak även vid upphandling inom för- sörjningssektorerna. I stället för vad som där anges skall dock i fråga om B-tjänster som överstiger de tröskelvärden som anges i 4 kap. tillämpas bestämmelserna i 4 kap. 2 4 §§ (om upphandling som görs för projekt inom vattenbyggnad m.m. och vissa undantag som angetts ovan), 6 § (om beräkningen av värdet av en upphand- ling som omfattar både varor och tjänster), 8 10 §§ (om tröskel- värden och beräkning av tröskelvärden) och 13 § (om förbud mot att dela upp en upphandling i syfte att tröskelvärden skall under- skridas). Därutöver finns en bestämmelse i 5 kap. 1 § första stycket som avser sådan upphandling av A-tjänster som görs för verksam- heter som avses i 4 kap. 1 § första stycket, dvs. för de verksamheter inom försörjningssektorerna som omfattas av . Bestämmelsen innebär att i detta fall endast vissa bestämmelser i 5 kap. skall tillämpas. Det är 1 § andra stycket och 2 § (om viss undantagen upphandling), 3 § andra stycket (om valet mellan tillämpning av bestämmelserna om A-tjänster och bestämmelserna om B-tjänster), 4 § tredje stycket (om hur värdet av en upphandling skall beräk- nas), 5 § första stycket (om beräkning av värdet av en uppdelad tjänsteupphandling), 7, 9 och 10 §§ (om beräkning av värdet av vissa upphandlingskontrakt) och 25 § (om intyg om standard för kvalitetssäkring). Enligt 6 kap. 1 § första stycket 5 tillämpas 6 kap. på upphandling av telefoni, telex, radiotelefoni, personsökning eller satellittjänster som avses i 5 kap. 1 § andra stycket 3. Sådana tjänster hör till tjänster som avser telekommunikation och ingår därför i avdelning A i bilagan till . De har dock genom en särskild notering i Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna bilagan uteslutits ur den avdelningen och ingår då i stället i av- delning B i bilagan som övriga tjänster. De är inte undantagna och ingår därför i tillämpningsområdet för 6 kap. När det gäller upphandling av tjänster som avses i avdelning B i bilagan till och som överstiger de tröskelvärden som anges i 4 och 5 kap. skall enligt 6 kap. 16 § första stycket bestäm- melserna i 1 kap. 12 16 §§, 4 kap. 2 4, 6, 8 10 och 13 §§ samt 5 kap. 1–10 §§ tillämpas. Hänvisningarna omfattar inte uttryckligen bestämmelserna i t.ex. 1 kap. 4 § om att affärsmässighet skall iakttas vid upphandling eller definitionerna i 1 kap. 5 §. Bestämmel- sen i 6 kap. 16 § första stycket kan dock inte ses som en ut- tömmande uppräkning av vilka bestämmelser i 1 kap. som skall tillämpas. I stället får antas att även de bestämmelser till vilka hän- visas i 6 kap. 1 § andra stycket (bl.a. 1 kap. 1 6 §§) skall tillämpas vid upphandling enligt 6 kap. Försörjningsdirektivet omfattar sådan upphandling inom försörj- ningssektorerna som uppgår till minst vissa i direktivet angivna tröskelvärden. Även för upphandling som inte alls eller inte till fullo omfattas av direktivet gäller att grundläggande gemenskapsrättsliga prin- ciper, såsom förbudet mot diskriminering, skall iakttas (beaktande- sats 9 andra stycket). Enligt direktivet är viss upphandling över tröskelvärdena undan- tagen från direktivets tillämpningsområde. Det gäller upphandling som 1.avser tjänstekoncessioner eller byggkoncessioner (artikel 18), 2.avser återförsäljning eller uthyrning (artikel 19), 3.tilldelas för något annat ändamål än för att utöva verksamhet som omfattas av direktivet eller för utövande av sådan verksam- het i tredje land (artikel 20), 4.omfattas av sekretess eller kräver särskilda säkerhetsåtgärder (artikel 21), 5.görs i enlighet med internationella avtal (artikel 22), 6.görs från ett anknutet företag eller som görs av ett samrisk- företag (artikel 23), Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna 7.avser fast egendom, skiljemanna- och förlikningstjänster, vissa finansiella tjänster, anställningsavtal eller forsknings- och ut- vecklingstjänster (artikel 24), 8.avser tjänster och görs från en myndighet som har ensamrätt att tillhandahålla sådana tjänster (artikel 25), 9.avser vatten som upphandlas för verksamhet som avser drift eller tillhandahållande av fasta nät i syfte att tillhandahålla all- mänheten vatten eller avser energi eller bränsle för energi- produktion för verksamhet som avser drift eller tillhanda- hållande av fasta nät i syfte att tillhandahålla allmänheten gas, värme eller el eller för verksamhet som avser undersökning av förekomsten av olja m.fl. fasta bränslen eller utvinning av sådana bränslen (artikel 26), eller 10.avser s.k. B-tjänster, dvs. tjänster som förtecknats i bilaga XVII B (artikel 32; artiklarna 34 och 43 är dock tillämpliga). De artiklar som skall tillämpas när det gäller B-tjänster innehåller bestämmelser om tekniska specifikationer (artikel 34) och om skyl- digheten för en upphandlande enhet som tilldelat ett kontrakt, ingått ett ramavtal eller tilldelat kontrakt inom ramen för ett dynamiskt inköpssystem att annonsera detta (artikel 43). Vidare finns i artikel 30 bestämmelser om undantag för tilldel- ning av kontrakt som syftar till att medge att verksamhet som omfattas av direktivet utförs, om verksamheten på visst sätt har konstaterats vara konkurrensutsatt. I artikel 28 finns bestämmelser om att kontrakt får reserveras för skyddade verkstäder eller skall fullgöras inom ramen för program för skyddad anställning. 8.5Jämförelse mellan och försörjningsdirektivet Det undantag som angetts i artikel 18 (se ovan) saknar motsvarig- het i . Övriga undantag enligt artiklarna 19 26 motsvaras av undantag i 1 kap. 3 § andra stycket, 3 kap. 8 § andra stycket, 4 kap. 3 §, 4 § tredje stycket, 4 a §, 7 § samt 5 kap. 1 § andra stycket och 2 §. Samtliga dessa undantag finns intagna i 5 kap. försörjnings- lagen. Genom att bl.a. det kapitlet skall tillämpas vid tilldelning av kontrakt som inte omfattas av direktivet kommer undantagen att gälla också vid tilldelning av sådana kontrakt. Detsamma gäller det undantag som regleras i artikel 30 (5 kap. 14 § försörjningslagen) Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna och bestämmelsen om möjligheten att reservera kontrakt (1 kap. 11 § försörjningslagen). Vissa teletjänster (telefoni, telex, radiotelefoni, personsökning eller satellittjänster) utgör enligt men det anges ändå uttryckligen i 5 kap. 1 § andra stycket 3 att 5 kap. inte skall tillämpas på upphandling av sådana tjänster. Däremot omfattas de enligt 6 kap. 1 § första stycket 5 av det kapitlet. I försörjningsdirek- tivet behandlas de som A-tjänster och omfattas inte av något undantag. Försörjningsdirektivet innehåller inte heller något undantag för upphandling av försvarsprodukter. De har inte i försörjningslagen undantagits från tillämpning av bestämmelserna om upphandling under tröskelvärdena. Skälet till att sådan upphandling undantagits i det klassiska direktivet men inte i försörjningsdirektivet kan väl antas vara att upphandling av försvarsprodukter utan civil använd- ning har liten omfattning hos de upphandlande enheter som är verksamma inom försörjningssektorerna. 8.6Frågan om ett fast värde för direktupphandlings- förfarande skall införas Utredningen skall enligt tilläggsdirektiven analysera om en fast- ställd gräns för direktupphandling bör införas och, om så bedöms lämpligt, lämna förslag till en sådan gräns. I kapitel 7 angående den klassiska sektorn diskuteras om en fast beloppsgräns för direktupphandlingsförfarande skall tillämpas. Ut- redningens slutsats beträffande den klassiska sektorn är att en sådan beloppsgräns bör införas. Någon anledning att göra ett annat ställningstagande när det gäller försörjningssektorerna finns inte. De beloppsgränser som föreslagits för den klassiska sektorn är (eller om det finns särskilda skäl) av tröskel- värdet för varor och tjänster och av tröskel- värdet för byggentreprenader. Tröskelvärdet för byggentreprenader är detsamma inom försörj- ningssektorerna som inom den klassiska sektorn och utredningen anser att gränsen för direktupphandlingsförfarande på av detta belopp bör vara densamma inom försörjningssektorerna som inom den klassiska sektorn. När det gäller varor och tjänster är tröskelvärdet . En gräns för direktupphandling på Upphandling under tröskelvärdena m.m. inom försörjningssektorerna av detta belopp skulle innebära att i princip formlös upphandling skulle vara tillåten upp till . Ett sådant belopp framstår som relativt högt. Det förtjänar nämnas att det i beaktandesats 9 i försörjningsdirektivet framhålls att det genom en önskvärd samordning inom gemenskapen när det gäller kontrakt över tröskelvärdena som tilldelas inom försörj- ningssektorerna skapas en ram för god affärssed som medger största möjliga flexibilitet. Bestämmelserna i försörjningsdirektivet är också mindre detaljerade och ger de upphandlande enheterna större frihet att utforma sina upphandlingar än det klassiska direk- tivet. Det finns enligt utredningens mening anledning att även vid upphandling under tröskelvärdena och av B-tjänster tillåta en större frihet vid upphandling inom försörjningssektorerna än vid upp- handling inom den klassiska sektorn. Till en sådan större frihet skulle en i absoluta tal högre gräns för direktupphandling bidra. Enligt utredningens uppfattning kan det därför vara motiverat att tillåta direktupphandling upp till samma andel av tröskelvärdena som inom den klassiska sektorn. Det innebär att direktupphandling skulle vara tillåten när det gäller varor och tjänster upp till 10 pro- cent eller, vid särskilt komplicerade upphandlingar, av tröskelvärdet på och när det gäller byggentreprenader av tröskelvärdet . Av motsvarande skäl som anförs i kapitel 7 avseende den klassiska sektorn bör en dokumentationsplikt införas som gäller också direktupphandlingsförfarande på grund av synnerliga skäl eller om värdet på kontraktet uppgår till av de värden som i normalfallet föreslås gälla för direktupphandling.