sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Mångfald och räckvidd, del 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen beslutade att tillkalla en parla- mentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida statliga engagemanget på dagspressområdet skall vara ut- format. förordnade statsrådet f.d. gene- ralkonsuln att vara ordförande i kommittén. förordnades som ledamöter statsvetaren , fritidsledaren , f.d. landshövdingen , partisekreteraren , riksdagsleda- moten , redaktören , riksdags- ledamoten och politiska sekreteraren . entledigades från sitt uppdrag och förordnades riksdagsledamoten som ledamot i kommittén. entledigades från sitt uppdrag och förordnades kommunalrådet som ledamot i kommittén. förordnades som experter departements- sekreterarna . Genom beslut entledigades och för- ordnades kanslirådet att vara expert i kommittén. Hovrättsassessorn anställdes som huvudsekre- terare i kommittén . Kommitténs assistent har varit kanslisekreteraren . Kommittén har antagit namnet 2004 (Ku 2004:08). överlämnade kommittén sitt delbetänkande Lördagsdistribution av dagstidningar (SOU 2005:13). Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande Mångfald och räckvidd (SOU 2006:8). Till slutbetänkandet bifogas särskilda yttranden och reserva- tioner. Kommitténs uppdrag är härmed slutfört. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra Länder med inget eller endast indirekt stöd .............. Länder med både direkt och indirekt stöd Utvecklingen .....................av produktionsbidrag/driftsstöd ändringar i presstödsförordningen, m.m 3.3Dagstidningsföretagens synpunkter på bestämmelserna 3.3.2 med driftsstöd............... 3.3.3 med driftsstöd .......... 3.3.4 med driftsstöd ............. Storstadstidningar med driftsstöd ............................. Låg-, hög- och medelfrekventa dagstidningar Storstadstidningar utan driftsstöd ............................. Överväganden och förslag ..................................................... Hög- och medelfrekventa dagstidningar ................... 3.4.5 Driftsstöd i särskilt fall ............................................... Överväganden och förslag .......................................... 4.3.2 Remissinstansernas synpunkter på kommitténs 4.3.3 Budgetpropositionen för ............................... Överväganden och förslag .......................................... Etableringsstöd, m.m. ............................................... Utvecklingsbidrag/stöd ......................................................... 5.7Två fallstudier med avseende på nyetablering av dags- Överväganden och förslag..................................................... Invandrare och nationella minoriteter ......................... 6.2En översikt över den svenska minoritets- och Den svenska minoritetspolitiken............................... Den svenska integrationspolitiken ............................ 6.3Mediesituationen för invandrare och nationella minoriteter, m.m.................................................................... Det mångetniska samhället ........................................ 6.3.2 utredningar och kartläggningar................... 6.3.4 Inhämtade synpunkter på bestämmelserna om 6.3.5 Särskilt om det samiska dagstidningsprojektet 6.4 Överväganden och förslag..................................................... 6.4.3 Driftsstöd för dagstidningar på andra språk än 6.4.4 Driftsstöd för dagstidningar som ges ut på samiska eller meänkieli ............................................... Elektroniskt distribuerade dagstidningar...................... Nyhetsvanor på internet ........................................................ Överväganden och förslag ..................................................... 7.6.3 Innebörden av elektroniskt distribuerade dags- 7.6.5 Mervärdesskatt för tillhandahållande av dags- tidningar som distribueras elektroniskt, m.m. .......... 7.6.6 Jämkningsregeln i 2 kap. 11 a § presstöds- förordningen (1990:524) ............................................ 7.6.7 Åtgärder för att underlätta etablering av elektroniskt distribuerade dagstidningar ................... 7.6.8 Behov av ytterligare utredningsåtgärder.................... Kostnadsberäkningar och andra konsekvens- Värdet av fortsatta direkta och indirekta stöd...................... Reservationer och särskilda yttranden................................. Presstödsförordning (SFS 1990:524)........................... Förordning om särskilt distributionsstöd (SFS 2001:898) .............................................................. (KRFS 1997:13)............................................................. Föreskrifter om ändring i föreskrifter (KRFS 1997:13) om presstöd................... Utvecklingen av svensk dagspress intill 2005 Strukturaffärer och samarbeten på tvåtidningsorter Genomgång och analys av distributionsstödet Sammanträde om behovet av presstöd till dags- tidningar som riktar sig till invandrare och Sammanträde om förhållandena på dagspress- marknaden, m.m............................................................ Sammanträde om möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd.................. Presstöd per tidning...................................................... Kommitténs överväganden och förslag i huvudsak: Kommittén anser att regelverket avseende driftsstöd skall ges en mera offensiv utformning. Målsättningen med kommitténs förslag om driftsstöd är att tidningsföretag skall stimuleras att i så hög utsträckning som möjligt öka sin dagstidnings upplaga och periodicitet. I linje härmed föreslår kommittén att mera defensivt utformade bestämmelser om driftsstöd mönstras ut. I fråga om distributionsstöd lämnar kommittén förslag som bedöms bidra till att tidningsföretag även skall kunna distribuera sina dagstidningar till rimliga priser. Förslagen i denna del är särskilt inriktade på åtgärder som stärker samdistributions- systemet samt åtgärder av betydelse för distribution av överspridda dagstidningar och dagstidningar i mera glesbebyggda områden. För att stimulera dagstidningsföretag att inleda försöksverk- samhet med elektronisk distribution som ett alternativ till distri- bution av tryckta dagstidningar föreslår kommittén att det inrättas ett tillfälligt distributionsstöd. Härutöver lämnar kommittén för- slag som underlättar utgivning av dagstidningar som inte i huvud- sak är skrivna på svenska samt förslag om en ny jämkningsregel för driftsstödsberättigade dagstidningar som distribuerar sin upplaga helt eller delvis på elektronisk väg. Följande förslag kan särskilt lyftas fram: Driftsstödet räknas upp för samtliga tidningskategorier utom storstadstidningar. Det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstads- tidning som högst kan berättiga till sänks med 4,5 mnkr. Sänkningen sker stegvis med 1,5 mnkr och inleds . Dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort skall alltjämt kunna berättiga till drifts- stöd. En allmän förutsättning för att en dagstidning som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort skall berättiga till driftsstöd skall vara att dagstidningen har ett eget redaktionellt innehåll som utgör av dess totala redaktionella innehåll. Gränsen för storleken på den abonnerade upplaga en dags- tidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd sänks från 2 000 exemplar till 1 500 exemplar. som överskrider högsta gräns för hus- hållstäckning skall kunna berättiga till avvecklingsstöd. En gemensam trappa för driftsstöd införs för samtliga låg- frekventa dagstidningar. Högsta hushållstäckningsgrad för att en lågfrekvent dagstid- ning skall berättiga till driftsstöd höjs till . Lågfrekventa driftsstödsberättigade dagstidningar ges utökade möjligheter att marknadsföra sin egen tidning utan att förlora rätten till driftsstöd. som underskrider lägsta gräns för abonnerad upplaga skall inte ha rätt till fortsatt tidsbegränsat driftsstöd. Principen om likapris inom ramen för en presstödsberättigad samdistribution utvidgas. Ett särskilt distributionsstöd införs i presstödsförordningen (1990:524). Ett tillfälligt distributionsstöd införs för att stimulera dags- tidningsföretag att inleda försöksverksamhet med elektronisk distribution av dagstidningar som ett alternativ till distribution av tryckta dagstidningar. Dagstidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska kan berättiga till driftsstöd även om tidningen saluförs utomlands. En driftsstödberättigad dagstidning vars abonnerade upplaga helt eller till viss del distribueras elektroniskt berättigar till jämkat driftsstöd. Kommittén har haft i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag på hur det framtida stat- liga engagemanget på dagspressområdet skall vara utformat. I upp- draget har ingått att kartlägga och analysera utvecklingen på dagspressmarknaden samt därvid beakta betydelsen av de olika stödformerna på presstödsområdet, kartlägga och analysera de samarbeten och sammanslagningar som förekommer på dagstidningsområdet samt belysa press- stödets betydelse vid sammanslagningar, kartlägga och analysera distributionssituationen för dags- pressen, analysera förutsättningarna för etablering av nya dagstidningar, analysera behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter, samt analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstid- ningar att få presstöd. Kommittén har vidare haft i uppdrag att föreslå åtgärder som innebär att det statliga presstödet även i fortsättningen bidrar till mångfald vad gäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar i såväl storstadsområdena som andra delar av landet. Allmänna utgångspunkter för arbetet Utgångspunkten för kommitténs arbete har varit att vårt statsskick med representativ demokrati skall fördjupas och förstärkas. Enligt kommitténs bedömning är det för funktionen av vårt statsskick inte tillräckligt att medborgarna tillförsäkras grundläggande demo- kratiska rättigheter såsom yttrande-, informations- och tryckfrihet. En vital och för statskicket nödvändig opinionsbildning förutsätter att medborgarna har tillgång till och aktivt tar del av fora som fullgör följande tre uppgifter: 1) informationsuppgiften; uppgiften att förse medborgarna med sådan information att de fritt och självständigt kan ta ställning i samhällsfrågor, 2) granskningsupp- giften; uppgiften att verka som självständiga aktörer och att granska att den offentliga makten utövas under lagarna, samt 3) forum- uppgiften; uppgiften att låta olika åsikter och kulturyttringar komma till tals. Utifrån detta perspektiv spelar massmedierna en central roll i vårt demokratiska system. Staten bör verka för att förhållandena på massmediemarknaden är sådana att medborgarna kan ges tillgång till en mångfald massmedier som fullgör de tre nämnda uppgifterna. Kommitténs bedömning är att dagstidningarna alltjämt fyller en mycket viktig funktion för medborgarnas möjligheter att hålla sig informerade om och delta i frågor av betydelse för samhällslivet samt att det inte finns någon anledning att tro att dagspressens betydelse härvidlag kommer att minska under överblickbar framtid. Den abonnerade dagspressen är och kommer att vara en huvudkälla för medborgare att informera sig om och delta i en för statsskicket betydelsefull och vital opinionsbildning. har det tillkommit ett antal nya medier och andra aktörer som konkurrerar med dagstidningsföretagen om reklam- och publikintäkter. Den nya konkurrenssituationen bedöms ha drivit på den omfattande rationalisering som skett inom dagstid- ningsföretagen och den strukturomvandling som ägt rum inom dagspressbranschen. Vidare har den tekniska utvecklingen med elektronisk distribution via bl.a. Internet bidragit till att det inte längre finns några egentliga hinder för medborgare att komma till tals och göra information tillgänglig för ett större antal människor. har massmediemarknaden fragmentiserats och rörlig- heten bland medborgare mellan olika medier och kanaler är större än den tidigare varit. I en alltmer fragmentiserad massmedievärld bedömer kommittén att behovet av massmedier som når en hög räckvidd bland befolkningen är minst lika uttalat som . De grundläggande marknadsvillkoren för tidningsutgivning har inte förändrats. En tidning med lägre hushållstäckning genererar lägre reklam- och abonnemangsintäkter. Utan stödåtgärder är marknadsvillkoren sådana att det sannolikt uppstår naturliga monopol inom begränsade utgivningsområden. Med utgångspunkt från täckningsgradsteorin anser kommittén att staten genom direkta stödåtgärder alltjämt bör underlätta en yttre och en inre mångfald på dagspressmarknaden. Dagspress- branschen bör även framgent åtnjuta indirekt stöd i form av reducerad mervärdesskatt. Enligt kommitténs mening bör merparten av de resurser som kan avsättas för direkta stöd fördelas till dagstidningar med regional eller nationell täckning. Dessa tidningar har stora upplagor och bra förutsättningar för att i praktiken genomföra de uppgifter som motiverar det statliga engagemanget på dagspressmarknaden. Inte minst stödet till storstadstidningarna spelar en viktig roll för mångfald och opinionsbildning. Även lågfrekventa dagstidningar är enligt kommittén en viktig grupp tidningar, som på ett förtjänstfullt sätt kan skapa dynamik i dagstidningsbranschen. Etableringskostnaderna för lågfrekventa dagstidningar är betydligt lägre än etableringskostnaderna för tid- ningar med högre periodicitet, och fådagarstidningar kan fungera som en bas för att etablera hög- och medelfrekventa dagstidningar. Det finns enligt kommittén flera skäl som talar för att etablering och kontinuerlig drift av dagstidningar inom denna tidningskate- gori bör främjas. Kommitténs utgångspunkt i den del av uppdraget som rör tid- ningsdistribution har varit att tidningsföretag skall kunna distri- buera sina dagstidningar till rimliga kostnader oavsett var i landet tidningarna distribueras. Av betydelse för kommittén har varit att de förslag som lämnas dels bidrar till att systemet med en press- stödsberättigad samdistribution under tillämpning av principen om likapris förstärks, dels sänker tidningsföretagens kostnader för särskilt kostsam tidningsdistribution i mera glesbefolkade delar av landet. En utgångspunkt för kommittén i fråga om behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella mino- riteter har varit att lämna förslag som främjar mångfald och räckvidd för dagstidningar som riktar sig till dessa grupper. Sam- tidigt har kommittén ansett att de åtgärder som föreslås i möj- ligaste mån bör vara generellt verkande och stå i överensstämmelse med de målsättningar som formulerats genom den förda inte- grations- och minoritetspolitiken. Slutligen har kommittén när det gäller den del av uppdraget som avser elektroniskt distribuerade dagstidningar ansett att presstöds- systemet bör vara teknikneutralt. Kommitténs förslag i denna del bygger bl.a. på hänsynstaganden till dels de villkor som gäller för tryckta dagstidningar, dels den annorlunda kostnadsbild som gäller för utgivning av elektroniskt distribuerade dagstidningar. Driftsstöd i förhållande till samverkande och sammanslagna tidningsföretag Enligt kommitténs bedömning har det inte framkommit något avgörande skäl som talar för att en dagstidning inte skall kunna berättiga till allmänt driftsstöd enbart av den anledningen att dagstidningen ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgiv- ningsort. En allmän förutsättning för att en dagstidning som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort skall be- rättiga till driftsstöd bör enligt kommitténs mening vara att dagstidningen har ett eget redaktionellt innehåll som utgör av dess totala redaktionella innehåll. Enligt kommitténs bedömning har samtliga tidningskategorier behov av uppräknat driftsstöd. På grund av de begränsade resurser som kommittén bedömt kan avsättas för driftsstöd har emellertid en viss prioritering mellan tidningskategorierna varit nödvändig. Vid en sammanvägd bedömning föreslår kommittén följande förändringar av nivåerna på driftsstödet. För fådagarstidningar bör driftsstödet höjas . För hög- och medelfrekventa dagstidningar som ägs av ett företag eller ingår i en koncern som har ägarintresse också i annan dagstidningsutgivning på samma utgivningsort och som inte är storstadstidningar bör driftsstödet höjas . För övriga hög- och medelfrekventa dagstidningar som inte är storstadstidningar bör driftsstödet höjas . Det sammanlagda årliga allmänna driftsstöd en storstadstidning som högst kan berättiga till enligt 2 kap. 2 § presstöds- förordningen (1990:524) bör sänkas med 4,5 mnkr. Sänkningen bör ske stegvis med 1,5 mnkr och inledas . Sänkt gräns för abonnerad upplaga Den nuvarande gränsen för den abonnerade upplaga en tidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd, 2 000 exemplar, utgör enligt kommittén ett onödigt högt etableringshinder. Det gäller inte minst för tidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i och för tidningar vars upplaga helt distribueras elektro- niskt. Mot bakgrund härav föreslår kommittén att gränsen för storleken på den abonnerade upplaga en dagstidning måste uppnå för att berättiga till driftsstöd sänks till 1 500 exemplar. Begränsning av tillämpningsområdet för avvecklingsstöd Enligt det nuvarande regelverket för driftsstöd gäller att en tidning berättigar till avvecklingsstöd bl.a. om tidningens upplaga sjunker under lägsta föreskrivna gräns för abonnerad upplaga. På grund av att kommittén anser att driftsstödet bör ges en mera offensiv in- riktning föreslår kommittén att tillämpningsområdet för avveck- lingsstödet begränsas och att det i fortsättningen endast ges till dagstidningar som överskrider föreskriven gräns för högsta hus- hållstäckning. Det enda syftet med avvecklingsstödet blir därmed att underlätta för tidningar att uppnå en så pass hög hushållstäck- ning att tidningen blir oberoende av driftsstöd. Kommitténs förslag i denna del innebär följande. En dagstidning som tidigare gav rätt till oreducerat driftsstöd men som inte längre gör det på grund av att den inte uppfyller kravet på högsta hus- hållstäckning berättigar efter det att sådan rätt upphörde till tre fjärdedelar av det stödbelopp som lämnades som den berättigade till oreducerat driftsstöd. Under de därpå följande två åren berättigar tidningen, såvida den inte åter ger rätt till oreducerat driftsstöd, till hälften respektive en fjärdedel av det stödbelopp som lämnades som stödet var oredu- cerat. Stöd till lågfrekventa dagstidningar Vid en kartläggning av de driftsstödsberättigade lågfrekventa dags- tidningarna kan det konstateras att flertalet av tidningarna har mindre upplagor och att endast en av tidningarna utkommer . Förhållandet hänger enligt kommitténs bedöm- ning samman bl.a. med att de driftsstödberättigade lågfrekventa dagstidningarna inte berättigar till högre driftsstöd vid större upplagor eller ökad periodicitet som tidningarna inte fullt ut kan kompensera de ökade kostnaderna för större upplagor och högre utgivningsfrekvens med abonnent- och reklamintäkter av motsvarande storlek. För att stimulera lågfrekventa dagstidningar att öka sin upplaga och sin periodicitet anser kommittén att det bör inrättas en bidragstrappa för lågfrekventa dagstidningar utan riksspridning samt att tvådagarstidningar skall berättiga till högre stöd än endagstidningar. Enligt kommitténs bedömning finns det därmed inte längre skäl att göra åtskillnad mellan lågfrekventa dagstid- ningar med eller utan riksspridning. De förslag kommittén lämnar i denna del innebär följande. För en endagstidning med en abonnerad upplaga överstigande 1 500 exemplar bör det årliga driftsstödet uppgå till av det årliga stöd som lämnas till en lågfrekvent dagstidning enligt nuvarande 2 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524). För en tvådagarstidning med en upplaga överstigande 1 500 exemplar bör det årliga driftsstödet uppgå till ett belopp som motsvarar av det driftsstöd som bör lämnas till en endagstidning. Driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar bör höjas successivt vid abonnerade upplagor överstigande 2 000, 3 000, 5 000, 7 000, 8 000 och 9 000 exemplar. För en endagstidning med en abonnerad upplaga överstigande 2 000 exemplar bör drifts- stödet höjas med en tredjedel av det belopp en endagstidning med en upplaga understigande 2 000 exemplar berättigar till. Vid var och en av de två nästföljande upplagenivåerna, 3 000 respektive 5 000 exemplar, bör stödet höjas av det belopp en endagstidning med en abonnerad upplaga under- stigande 2 000 exemplar berättigar till. Vid var och en av de tre nästföljande upplagenivåerna, 7 000, 8 000 respektive 9 000 exemplar, bör driftsstödet höjas med en tredjedel av det drifts- stöd som en endagstidning med en upplaga understigande 2 000 exemplar berättigar till. För tvådagarstidningar bör driftsstödet höjas enligt samma modell som för endagstidningar. Vid varje given upplagenivå bör stödet för en tvådagarstidning vara högre än stödet för en endagstidning. Höjd gräns för hushållstäckning för lågfrekventa dagstidningar Enligt kommitténs bedömning finns det inte längre något skäl till att gränsen för högsta hushållstäckning för att en dagstidning skall kunna berättiga till driftsstöd är lägre för lågfrekventa dagstid- ningar än för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Kommittén föreslår därför att högsta täckningsgrad för att en lågfrekvent dagstidning skall kunna berättiga till allmänt driftsstöd bestäms till . Utökade möjligheter till marknadsföringskampanjer för låg- frekventa dagstidningar En av de enskilt viktigaste faktorerna för att en lågfrekvent dagstidning skall kunna etableras och växa är att tidningen har goda möjligheter att använda sin egen tidning i marknadsföringssyfte. Enligt nuvarande praxis beviljar regelmässigt dispens en gång och tidningstitel för att en driftsstöds- berättigad lågfrekvent dagstidning skall kunna göra ett s.k. total- utskick och bibehålla rätten till driftsstöd. Kommittén bedömer att det finns utrymme att något utvidga utrymmet för dispens utan risk för att presstödet kommer att användas på ett sätt som strider mot de presspolitiska intentionerna. Kommittén före- slår i denna del följande. I presstödsförordningen (1990:524) bör det föreskrivas att på ansökan från ett tidnings- företag som ger ut en lågfrekvent dagstidning skall bevilja företaget att undanta ett nummer av dagstidningen från bestämmelsen i 2 kap. 3 § presstödsförordningen (1990:524) i den del som före- skriver att en lågfrekvent dagstidnings totalupplaga skall till över- vägande del vara abonnerad om utgivningen av numret är ett väsentligt led för att etablera eller utveckla en abonnerad låg- frekvent dagstidning. För en och samma tidningstitel får sådant undantag beviljas högst fem gånger under ett och samma kalender- år. Rätten till tidsbegränsat driftsstöd vid sjunkande upplagor avskaffas I linje med kommitténs förslag ligger att driftsstödet bör stimulera dagstidningsföretag att öka sina tidningars upplaga och periodi- citet. Enligt kommitténs mening bör driftsstöd inte lämnas till dagstidningar som inte förmår uppfylla huvudreglerna i press- stödförordningen om driftsstöd.