sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta sätter också kommittén i relation till barnets behov av stöd och hjälp: När det gäller föräldrar som har gemensam vårdnad måste man, enligt vår mening, ifrågasätta om grunderna för gemensam vårdnad om barnet är uppfyllda om den ena vårdnadshavaren, utan godtagbara skäl, motsätter sig att barnet får vård, behandling, eller andra insatser som barnet behöver. /---/ Kan en förälder inte se till barnets bästa i dessa situationer är det tveksamt 23P P , C. (2000). 24P P (2005c). 25P P SOU 2005:43. Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna om han eller hon kan sägs uppfylla de grundläggande krav som måste ställas på en vårdnadshavare.TPTF26FTPT I den efterföljande propositionen betonar regeringen betydelsen av föräldrarnas samarbetsförmåga.TPTF27FTPT Man föreslår att det i lagtexten (6 kap. 5 § FB) bör framgå att vid bedömningen av om vårdnaden ska vara gemensam eller anförtros åt en av föräldrarna, ska det fäs- tas avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor om barnet. Regeringen pekar i detta sammanhang också på att kra- vet på enighet mellan vårdnadshavarna kan innebära ett problem när ett barn behöver få tillgång till hälso- och sjukvård. Enligt re- geringen finns det olika tänkbara lösningar för att underlätta be- slutsfattandet. Man menar dock, likt vårdnadskommittén, att frå- gan kräver en djupare analys. Vilka rättigheter och skyldigheter vårdnadshavarna bör ha och hur barnets intressen kan tillvaratas på bästa sätt måste vägas in. Det måste också analyseras i vilka situa- tioner kravet på enighet kan medföra problem. Regeringen avser att återkomma i frågan. Vi delar vårdnadskommitténs och regeringens åsikt om att det behövs djupare analyser av denna fråga – analyser som faller utan- för ramen för denna utrednings uppdrag. Då regeringen dessutom avser att återkomma i frågan, lämnar vi den därför därhän. Några olika modeller och verksamheter Många kommuner uppger att de kan erbjuda barnen individuella krissamtal. En modell för detta som ofta nämns (exempelvis i handlingsplanerna) är den s.k. Trappanmodellen. Modellen har ut- vecklats vid och finns beskriven i handboken och han sparkade mamma – möte med barn som bevittnar våld i sina familjer.TPTF28FTPT ger i samarbete med en fem-poängskurs där modellen lärs ut. Syftet med samtalen är att barnet gradvis ska förmås att tala om våldet. Förtroendet mellan barnet och behandlaren växer gradvis fram – barnet kan successivt minnas och berätta mer, behandlaren vågar å sin sida ställa frågor. Samtalen kan delas in i tre steg: 1) kontaktfasen, där god kontakt skapas mellan behandlaren och bar- 26P P Ibid., s. 142. 27P P Prop. 2005/06:99. 28P P , A. & , I. (1999). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna net; 2) rekonstruktionsfasen, där behandlaren tillsammans med bar- net återskapar våldshändelser; 3) kunskapsfasen, där barnet lär sig förstå vad som händer när man är med om traumatiska händelser och får kunskap om vanliga reaktioner.TPTF29FTPT I en rapport från beskrivs tio olika verksamheter för barn som upplevt våld mellan närstående vuxna: –Kriscentrum för våldsutsatta kvinnor och deras barn, –Alla Kvinnors Hus, –Kriscentrum för kvinnor, –Grindens Resursteam, –BUP Bågen, Verksamheterna finns i olika organisatoriska sammanhang och har olika uppdrag beträffande barnens behov av stöd och behandling. Det speglar också den bredd som finns – och som kanske borde finnas i större utsträckning i landet – och visar att stödverksamhet för dessa barn kan organiseras och utföras på olika sätt. Några av de beskrivna verksamheterna tar sin utgångspunkt i det skyddade boendet (i ideell kvinnojours respektive i regi), andra har sin grund i en strukturerad myndighetssamverkan, där också flera kommuner ingår (exempelvis Utväg där 15 kommuner deltar i samarbetet, i med fyra andra kommuner i samverkan). Ytterligare andra verksamheter tar sin utgångspunkt i krisbearbetning och psykosocialt behandlings- arbete eller nätverksarbete. Dessa har i regel utvecklats som en del av råd- och stödverksamheten inom individ- och familjeomsorg. Den fjärde kategorin av verksamheter som beskrivs har utvecklat arbetsmetoder som är anpassade till barnpsykiatrins uppdrag när det gäller barn med långsiktiga psykiska skadeverk- ningar. 29P P (2005c). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna Några av verksamheterna använder sig av den ovan beskrivna Trappanmodellen. Andra har låtit sig inspireras av Children are people too-programmet, vilket är Minnesotamodellens (även kallad tolvpunktsprogrammet) barngruppsverksamhet. Exempelvis Kris- centrum för kvinnor i har utvecklat sin gruppverksamhet med det programmets erfarenheter som utgångspunkt. Barnen får i gruppverksamheten (tio träffar om vardera ) hjälp att berätta om och bearbeta våldshändelserna och de får känslomässigt stöd och kunskap om våldet. Kriscentrum i har också stor erfarenhet av att möta kvinnor och barn med utländsk bakgrund. Några av dessa kvinnor har även varit utsatta för våld i sitt hemland och en del av barnen är krigsskadade. I poängterar man så- ledes vikten av kunskap om andra kulturer och om hur detta påver- kar familjen och synen på barnuppfostran. Många av kvinnorna ris- kerar att bli utstötta och isolerade om de lämnar männen. Man ar- betar konkret med att återupprätta mamman som auktoritet och med nätverket som stöd. Även barnverksamheten vid den ideella kvinnojouren Alla Kvinnors Hus i har låtit sig inspireras av Children are people too-modellen. Inom denna verksamhet får varje barn också en egen vapendragare som i allt som händer ständigt utgår från ett barnperspektiv och som blir barnets egen kontaktperson. Per- sonalen vid Alla Kvinnors Hus betonar vidare vikten av att få möj- lighet att tala med papporna, för att kunna ge dem en chans att höra och förstå hur deras barn har påverkats av våldet. Man har också erfarenhet av att mamman och barnet velat att pappan ska vara med vid samtal med barnet så att han kan höra hur barnet har upplevt våldet.TPTF30FTPT Några av verksamheterna, exempelvis Trappan i , Utväg och Lysmasken i , arbetar dessutom med tonår- ingar i grupp. pågår en utredning där verksamheter för barn som upplevt våld mellan närstående vuxna (tillika verksamheter för män som utövat våld mot kvinnor) kartläggs och analyseras. Upp- draget ska redovisas . 30P P Ibid.. Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna 5.3Insatser med anknytning till vårdnad och umgänge Flera av dem vi talat med har synpunkter på vårdnads- och um- gängesfrågor i dessa familjer och – förknippat med detta – familje- rättens arbete. Många ställer sig kritiska till att våldsutövande pap- por får gemensam vårdnad och till arrangemang vid umgänge med barnet. En vanlig insats i samband med umgänge är kontaktperson. har en skyldighet att medverka till ett barns um- gänge med den förälder som barnet inte stadigvarande bor hos. Det kan t.ex. ske genom att socialnämnden beviljar en kontaktperson. Många kommuner uppger, enligt länsstyrelsernas rapporter, detta som en vanlig insats i samband med barn som upplevt våld i nära relationer. Det framstår också som en vanlig insats enligt kommu- nernas handlingsplaner. Enligt en kunskapsöversikt om kontakt- personer/-familjer, är detta vanligaste barnavårdsin- uppgift att bistå med kontaktperson framgår av 3 kap. 6 § SoL. Beslut att tillsätta en kontaktperson fattas med stöd av 4 kap. 1 § SoL. Kontaktpersonen kan vara ett stöd för föräld- rarna och barnet och underlätta kontakterna dem emellan. Upp- giften för en kontaktperson kan exempelvis vara att ledsaga barnet mellan föräldrarna så att dessa inte behöver mötas om risk för våld eller hot finns, eller för att undvika att barnet tvingas uppleva så- dant våld. Syftet med kontaktpersonen är ytterst att tillgodose bar- nets trygghet i samband med umgänget. Domstol kan också besluta att umgänge ska ske i närvaro av en av socialnämnden utsedd per- son. Domstolen saknar dock rättslig möjlighet att ålägga kommu- nen att utse en kontaktperson – ett förordnande ska närmast ses som en begäran om nämndens medverkan. Om ett umgänge inte kan ske i enlighet med domstolens förordnande måste umgänges- frågan omprövas av domstolen. För att undvika en sådan situation är det därför vikigt att domstolen tar kontakt med socialnämnden innan den beslutar om ett sådant förordnande.TPTF32FTPT Flera som vi talat med tar upp olika slags problem förknippat med kontaktpersoner. Några efterlyser exempelvis ökad kunskap 31P P , G. & Bangura , M. (2001). 32P P (2003d). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna hos kontaktpersoner, bl.a. om hur barn kan känna inför umgänge med en förälder som varit eller är våldsam mot en familjemedlem. En kommun som vi besökt uttrycker också önskemål om att kunna använda sig av kontaktpersoner i högre utsträckning, men menar att det av budgetsmässiga skäl är svårt. Ett annat problem, som bl.a. nämner, är att kvaliteten varierar mycket vad gäller kontaktpersoners kompetens och lämplighet och uppföljningen av dessa insatser. Av länsstyrelsernas tillsyn framgår att det också kan vara svårt att rekrytera kontaktpersoner, vilket kan leda till långa väntetider. Länsstyrelserna pekar även på att det är ett grannlaga arbete att vara kontaktperson där det finns risk för våld och över- grepp – arbetets art innebär att det är stor omsättning av personal, vilket leder till otrygghet för barnen.TPTF33FTPT Det finns också exempel på att domstolens förordnande om um- gänge och dess former inte har kunnat tillgodoses, vilket troligtvis beror på att kontakten mellan domstol och socialnämnd inte har varit tillfredsställande. Enligt vårdnadskommitté är det ett vanligt problem att domstolen inte kontaktar kommunen innan beslut om kontaktperson fattas. Det är bara i en fjärdedel av kom- munerna som det görs ofta.TPTF34FTPT Domstolen kan också förordna om umgänge mellan pappan och barnet, då mamman har skyddade per- sonuppgifter. Detta ses av flera som något mycket problematiskt. Hur ska man lösa en sådan situation och garantera kvin- nans och barnets trygghet? Det kan innebära mycket stora krav på barnet vid umgängestillfällen att inte lämna uppgifter som kan av- slöja var familjen finns. Att i förbifarten råka säga ICA-affären på hörnet kan räcka som uppgift för att mannen ska kunna lokalisera kvinnan, som en aktör exemplifierade det. Umgängesrätt med bar- nen kan göra det svårt att upprätthålla de skyddade personuppgif- terna, även om en kontaktperson närvarar. En del kommuner har börjat ordna alternativ till kontaktperso- ner vid umgänge. Ett sådant exempel är s.k. pappis eller liknande, där umgänge kan ske på särskilda tider i en öppen förskola med personal närvarande.TPTF35FTPT I har man inom barn- och ungdomsvården utarbetat ett system för att rekrytera och ut- bilda kontaktpersoner, samt för uppföljning av arbetet. Diskussio- ner pågår om att den särskilda kvinnofridsrådgiv- ning som finns i kommunen, ska ingå i detta system. 33P P och Länsstyrelserna (2005b). 34P P SOU 2005:43. 35P P (2006a). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna Riskbedömningar vid vårdnad, boende och umgänge Som tidigare nämnts är det flera intervjupersoner som menar att umgänget i sig är problematiskt – inte bara då mamman har skyd- dade personuppgifter och oavsett om detta sker med kontaktper- son eller inte. Tveksamheten till umgänge grundar sig bl.a. i de ris- ker barnet kan utsättas för. Frågan om riskbedömningar vid ärenden som rör vårdnad, bo- ende och umgänge är relevant för arbete med vålds- utsatta kvinnor och deras barn. har i en rap- port granskat 504 domar från tingsrätter i mål om vårdnad, boende och umgänge samt utredningar från socialnämnden i de fall där en sådan har gjorts i det aktuella målet.TPTF36FTPT I 258 mål förekommer upp- gifter om våld någonstans i socialnämndens utredning eller i dom- stolens dom. I 221 av dessa 258 mål () finns en utred- ning från socialnämnden i fråga om vårdnad, boende och/eller um- gänge. BO:s granskning visar att socialnämnden helt eller delvis gör någon form av riskbedömning i av utredningarna medan det saknas i av fallenTPTF37FTPT (i domstolen görs en riskbedöm- ning helt eller delvis i av fallen och en riskbedömning saknas i av fallen). BO gör den sammanfattande reflek- tionen att kunskapen hos såväl domstol som socialnämnd måste stärkas när det gäller barn som bevittnat våld och barn som utsatts för våld inom familjen. Man menar att det framgår i den gjorda stu- dien och i annan forskning att varken socialnämndens utredare eller domstolarna i någon högre utsträckning har kunskap om det sam- band som finns mellan våld mot en förälder och risken att barn far illa vid umgänge. vårdnadskommitté hanterar också frågan om riskbe- dömningar i samband med beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Regeringen delar i huvudsak kommitténs bedömning i propositionen.TPTF38FTPT Regeringen vill exempelvis ytterligare markera i lagtexten den betydelse som risken för att barnet far illa måste få vid beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Domstolar och socialnämnder bör vara uppmärksamma på risken för våld och andra övergrepp och risken bör också väga tungt vid bedömningen av vad som är bäst för barnet. När det gäller sådana riskbedöm- ningar framhålls en rad faktorer som betydelsefulla för att avgöra 36P P (2005). 37P P Summan blir , vilket enligt rapporten beror på en avrundning. 38P P Prop. 2005/06:99. Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna risken för att barnet kan komma att fara illa. Exempel på sådana omständigheter är tidigare övergrepp, hot om övergrepp, allmän attityd till våld, missbruksproblem och psykisk sjukdom. och regeringen framhåller att lika höga beviskrav som i brottmål inte ska gälla och ett påstående om övergrepp ska beaktas i vårdnadsmålet även om t.ex. en förundersökning hos poli- sen har lagts ned. Är det utrett att en förälder tidigare gjort sig skyldig till övergrepp, bör en nyanserad bedömning göras av det inträffade. Ytterligare kriterium som poängteras är om övergreppen skett systematiskt , varit allvarliga eller riktats mot flera personer. I sådana fall finns det, menar man, ofta skäl för att utgå från att barnet skulle fara illa med den föräldern som vård- nadshavare. Detsamma gäller om övergreppen är ett utslag av för- övarens behov av att utöva makt och kontroll över sitt offer. Där- emot kan risken för att barnet far illa vara mindre om en förälder gjort sig skyldig till en enstaka överilad handling som enbart riktats mot den andra föräldern. Man föreslår att det ska tillmätas bety- delse till när i tiden övergreppen har ägt rum, likaså om föräldern genomgått behandling för att undvika upprepning av övergreppen. Sist men inte minst bör hänsyn tas till barnets egen inställning.TPTF39FTPT Regeringen bedömer i propositionen att det är angeläget att inte bara domstolen utan även den som utreder frågan om vårdnad, bo- ende och umgänge prövar påstående om övergrepp och gör en risk- bedömning. föreslås ha till uppgift att sammanställa kunskap om och medverka till metodutveckling för hur sådana riskbedömningar ska göras. Myndigheten bör enligt regeringen också ha en betydelsefull uppgift när det gäller information, utbild- ning och annat stöd till dem som handlägger frågorna. Till frågan om vårdnad, boende och umgänge kan också föras fa- miljerättens arbete, närmare bestämt samarbetssamtal. Samarbets- samtal är strukturerade samtal med föräldrar som i samband med eller efter separation är oeniga om hur de ska lösa frågor kring vårdnad, boende och umgänge. Samtalen syftar till att hjälpa föräld- rarna att göra överenskommelser kring barnet, utifrån barnets be- hov och eventuella önskemål. Kommunen är skyldig att erbjuda föräldrar sådana samtal under sakkunnig ledning (5 kap. 3 § SoL). 39P P Prop. 2005/06:99 samt SOU 2005:43, kap. 7. Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna Samarbetssamtalen kan begäras av föräldrarna, men även domstolen kan uppdra åt socialnämnden att ordna sådana i barnets intresse (16 kap. 18 § FB). Samtalen är en rättighet för föräldrarna.TPTF40FTPT Flera av dem vi talat med har synpunkter på och tankar kring familjerättens arbete, i synnerhet samarbetssamtal, då det före- kommit våld i relationen. En del menar att samarbetssamtal kan vara direkt olämpligt med föräldrapar där den ena partnern har ut- satt den andra för våld. Farhågor finns exempelvis för att en kvinna kan känna sig tvingad till för henne oönskade samarbetssamtal, för att inte förlora vårdnaden. En organisation uttrycker att kvinnorna tvingas till att gå med på samarbetssamtal av per- sonal genom att dessa talar om vilka konsekvenser ett obstrue- rande kan få.TPTF41FTPT När man diskuterar samarbetssamtal i relation till våldsutsatta kvinnor, talar man också ofta om den maktobalans som finns mel- lan mannen och kvinnan. En relation där mannen kanske utsatt kvinnan för fysiskt och psykiskt våld, är knappast en jämbördig relation. Om det råder maktobalans finns en risk för att kvinnan går med på lösningar som hon kanske egentligen inte tror på eller som inte ens är möjliga. Samtalen i sig kan vara ett sätt för mannen att fortsätta att utöva makt och kontroll över kvinnan. Annan kritik som riktas mot samarbetssamtalen när det förekom- mit våld, är att kvinnan överhuvudtaget ska behöva sitta i samma rum som förövaren och föra samtal om barnen. Inte minst före- kommer det också farhågor om att kvinnans säkerhet är hotad – det kan finnas en risk för att hon utsätts för ytterligare våld som en konsekvens av det som sagts under samtalen. I den tidigare refererade intervjuundersökningen med 15 vålds- utsatta kvinnor beskrivs också kritiska erfarenheter av familjerät- ten. De intervjuade kvinnorna ansåg inte att familjerätten såg till vad som var bäst för barnen, utan till vad som var bäst för mannen. Kvinnorna beskrev hur svårt och jobbigt det var att lämna mannen, men också att de inte hade förväntat sig att det mest besvärliga återstod: vårdnadsfrågan. Kvinnorna upplevde sig som både rättslösa och maktlösa i samband med att få vårdnaden om barnen. Några kvinnor upplevde bemötande av myndigheter som polis, so- cialtjänst och familjerätt som mer kränkande och förnedrande i jämförelse med det våld de blivit utsatta för av den man de levt med. Kvinnorna upplevde att de fick rädda sig själva på bekostnad 40P P (2003d). 41P P Fågel Fenix (2005). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna av barnen.TPTF42FTPT RSMH har också erfarenhet av att en våldsutsatt kvin- nas funktionshinder kan vändas mot henne vid vårdnadstvister och att mannen på grund av detta får hela vårdnaden. Man menar att det blir för jobbigt för kvinnan att både ha ett funktionshinder och att ha vårdnad om barnen. I en studie om separationer och mäns våld mot kvinnor, fram- kommer att majoriteten av de kvinnor som ingick i studien skulle ha ställt högre krav i förhandlingarna om barnen, om de inte känt rädsla för pappan.TPTF43FTPT Studien visar också att hälften av kvinnorna hade möjlighet att diskutera denna rädsla med den som skötte för- handlingarna, men att detta inte ledde till att mammorna föränd- rade sina krav. Det räcker alltså inte, enligt denna studie, att de som sköter förhandlingarna ger kvinnorna möjlighet att diskutera sin rädsla för mannen. Författaren drar slutsatsen att professionella som sköter förhandlingar om vårdnad, umgänge och underhåll, systematiskt bör skaffa sig kunskap om i vilken omfattning pappan har använt våld mot mamman. De måste även bedöma pappans be- teende när det gäller ingångna överenskommelser om umgänge och underhåll utifrån kunskapen om eventuellt våld. Trots ovan beskrivna problem, finns dessa föräldrapar bland fa- miljerättens klienter, i många fall utan att det är känt att det före- kommit våld, hot och kontroll. Familjerätten i , som bedrivit utvecklingsarbete kring samarbetssamtal när det förekommit våld (se nedan) beskriver det exempelvis som en omskakande insikt när de började uppmärksamma förekomsten av våld hos sina klienter: I perioder har det känts som att nästan allt handlar om våld, våld och åter våld. känns det inte längre lika starkt, när vi vet och har förstått att verkligheten ser ut som den gör.TPTF44FTPT Samarbetssamtal efterfrågas också direkt av föräldrapar där det förekommit våld. Även våldsutsatta kvinnor kan vilja ha hjälp av samhället med att nå överenskommelser med den före detta man- nen i frågor som gäller föräldraskapet. I en kartläggning och utvär- dering av samtliga samarbetssamtal i en medelstor svensk stad un- der (1995/96) kunde det konstateras att mannen i drygt en tiondel av paren utsatt kvinnan för våld och hot.TPTF45FTPT Även de våldsut- satta kvinnor som kanske inte kommer i kontakt med socialtjäns- ten för andra insatser, kan komma i kontakt med just familjerätten 42P P , P. (2005), s. 43P P , H. (2006). 44P P kommun (2005). 45P P (2002d). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna för samarbetssamtal kring barnen.TPTF46FTPT Det är inte ovanligt att det uppstår starka konflikter kring barnen bland föräldrapar där man- nen utövat våld mot kvinnan. Länsstyrelserna ser också i sin till- synsverksamhet en trend med ett ökat antal ärenden inom såväl familjerätt som familjerådgivning där våld förekommit. Det finns en tendens till allt värre problem i familjerättsärenden – med våld och övergreppsanmälningar.TPTF47FTPT Enligt många kommuner har också utredningarna om vårdnad, boende och umgänge blivit allt mer komplicerade . Föräldrarna har oftare hög konflikt- nivå och/eller större sociala problem, missbruk, psykisk sjukdom, familjevåld och kriminalitet. Det pågår oftare en barnavårdsutred- ning, barn- och ungdomspsykiatrisk utredning eller polisutredning parallellt med familjerättens arbete.TPTF48FTPT Mot bakgrund av de problem som kan finnas i anknytning till samarbetssamtal då det förekommit våld och det faktum att dessa föräldrar trots allt finns bland familjerättens klienter, har det dels skett ett metodutvecklingsarbete, dels har publice- rat allmänna råd samt stöd för rättstillämpning och handläggning som hanterar detta. Metodutvecklingen har framför allt ägt rum inom familjerätten i . Erfarenheterna finns dokumenterade i rapporterna Att enas kring barnen med samhällets hjälp – Samar- betssamtal när det förekommit våld i relationenTPTF49FTPT och Våld i nära re- lationer och samarbetssamtal. Ett metodutvecklingsprojekt vid Famil- jerätten i – oktober 2005.TPTF50FTPT Beskrivningen nedan baseras på dessa rapporter. Inledningsvis hålls enskilda samtal med respektive förälder för att se om samarbetssamtal i någon form överhuvudtaget är lämpligt och möjligt. Man har t.ex. utarbetat ett riskinventeringsinstrument och ett screeningmaterial, bl.a. för att få fram hur maktförhållandet mellan föräldrarna ser ut. Riskinventering kan visa på grönt, gult eller rött ljus. Rött ljus innebär att de faktorer som talar mot samarbetssamtal överväger, vilket innebär ett nej till fortsatta 46P P Möte med Fågel Fenix, . 47P P och Länsstyrelserna (2004). 48P P (2006a). 49P P (2002d). 50P P kommun (2005). Barn och unga som upplevt våld mellan närstående vuxna Exempel på sådana faktorer är att den utsatta föräldern är rädd för medföräldern, att ett pågående besöksförbud har över- trätts, att den våldsamma föräldern har ett behov av att kontrollera medföräldern, att våldet pågår eller ligger nära i tiden, att kvinnan hotas under pågående kontakt med familjerätten eller att den våld- samme föräldern använder samtalen för att kontrollera medföräl- dern. Det kan också finnas risk för att våldet trappas upp och/eller att kvinnan känner sig tvingad att gå med på saker hon inte vill på grund av rädsla för den våldsamma mannen. Om det blir rött ljus och man således inte påbörjar samarbetssamtal poängterar man i vikten av att göra säkra avslut.