sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — 24 , Skogs- och träindustrin – en del av det innovativa , . Skog, energi och klimat SOU 2006:81 104 7.8 Biobränslen i Som redan har framgått har de klimatpolitiska styrmedlen gynnat produktionen och användningen av biobränslen i . förbrukades energi från biobränslen, vilket var av den totala energianvändningen för el och uppvärmning. 25 Biobränsleanvändningens tillväxt har varit 2 . Användningen av trädbränslen har ökat . 26 Sammantaget har biobränsleanvändningen nästan tredubblats sedan 1970-talet.27 Av den totala biobränsleanvändningen kommer från massaindustrins avlutar, som huvudsakligen används för att täcka pappers- och massaindustrins eget energibehov, men som också delvis säljs till andra användare. är generellt sett en stor aktör inom den europeiska biobränsleindustrin. 7.8.1 Uppvärmning dominerar Biobränslen används främst för uppvärmning men kan också användas för elproduktion. Huvuddelen av trädbränslet går till produktion av fjärrvärme, men den största ökningstakten finns inom elproduktion, speciellt i kombinerade kraftvärmeverk. har fjärrvärmesektorns användning av trädbränsle, returlutar och råtallolja mer än fördubblats. har ökningen i användning varit störst inom fjärrvärmesektorn men är nu även betydande inom övriga sektorer. Som exempel kan nämnas att ökningen av pelletsleveranserna till villor ökade under år 2005.28 Figur 7.1 illustrerar de senaste årens utveckling när det gäller användningen av trädbränsle i fjärrvärmessektorn. Noterbart i sammanhanget är också att var trädbränsleanvändningen för detta ändamål 0,3 respektive . Detta kan jämföras med motsvarande siffra för på drygt 19 TWh.29 25 , Energiläget i siffror 2005. 26 Trädbränslen är trädråvara från skogen som inte genomgått någon kemisk process. Här ingår avverkningsrester, pappers - och massaindustrin resprodukter i form av spån och bark, oförädlat eller förädlat till pellets och briketter. Även returträ räknas till trädbränslen. (källa: ) 27 anger att biobränsleanvändningen var . 28 (pressmeddelande ). 29 , Skogsstatistisk årsbok 2006. SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 105 Figur 7.1 Trädbränsleanvändning vid fjärrvärmeframställning 19972004 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006 (bearbetning). 7.8.2 Skogsindustrin producerar och konsumerar bioenergi Av den energi som svensk industri använder kommer ungefär en tredjedel från biobränslen. Massa- och pappersindustrin är både den största producenten och konsumenten av detta energislag. producerade denna industri biobränslebaserad energi som motsvarar drygt vilket är av hela den svenska industrins biobränsleanvändning.30 av nämnd energimängd förbrukas internt inom skogsindustrin. Returlutar31, bark, samt tall- och beckolja är de viktigaste bioenergiformerna inom skogsindustrin. Det är också möjligt att med termiskt förgasad biomassa generera el. Inom skogsindustrin är s.k. svartlutsförgasning den metod som ligger närmast ett kommersiellt förverkligande. I sågverken används bark och spån som bränsle. Överskottet går till fjärrvärmeanläggningar, tillverkare av förädlade biobränslen och skivindustrin. Övriga restprodukter från sågverken flisas och går till massaindustrin eller till bränslesektorn. 30 , Skogsstatistisk årsbok 2006. 31 Returlutar är en restprodukt från framställningen av kemisk massa. svarade dessa lutar för vilket är en tredjedel av totala bioenergitillförsel. 0 5 10 15 20 25 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 År TWh Skog, energi och klimat SOU 2006:81 106 7.8.3 Biodrivmedel Etanol och biogas är de vanligaste typerna av biodrivmedel i och användningen motsvarar () av den totala bioenergianvändningen i landet).32 Flera mindre anläggningar för produktion av biodrivmedel har byggts i . En forskningsanläggning i pilotskala för cellulosabaserad etanolproduktion invigdes i och försök att tillverka alternativ till dieselolja i form av dimetyleter (DME) baserat på skogsråvara pågår . Den svenska fiberbaserade produktionen av drivmedel är dock ännu ett litet industrisegment. 7.8.4 Skogen är den viktigaste biobränslekällan Av de bioenergi som används i det svenska energisystemet kommer från skogen. Som redan har nämnts handlar det främst om lutar och andra biprodukter från skogsindustrin, men också en betydelsefull del trädbränsle och inte minst i form av s.k. primärt skogsbränsle, dvs. avverkningsrester (; GROT) och en del gallringsved. Åren 19992001 skördades GROT från i genomsnitt av den föryngringsavverkade arealen. Energiutvinningen från GROT motsvarade mellan 6 och 8,4 TWh.33 Uttaget i samband med gallring var litet. 7.8.5 Trädbränslen och miljön Uttag av skogsbränsle kan dock ha negativa miljöeffekter och är anmälningspliktig enligt 14 § Skogsvårdslagen. rekommendationer när det gäller trädbränsleuttag baseras på en miljökonsekvensbeskrivning av trädbränsleuttag och näringskompensation från 1998.34 Väl planerade uttag i enlighet med rekommendationer begränsar dessa effekter. Planeringen 32 förbrukade etanol som drivmedel, att jämföra med bensin och dieselolja. av den förbrukade etanolen i härrörde från brasiliansk sockerrörsproduktion. är denna handel belagd med vissa importtullar i syfte att stimulera inomeuropeisk etanolproduktion. 33 5/2006. 34 , Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) av skogsbränsleuttag, asktillförsel och övrig näringskompensation (Rapport 1, 1998). SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 107 bör omfatta kvarlämnande av en viss andel barr och grenar, beakta värdefulla biotoper samt inkludera återföring av förbränningsaskan . Förbränningsaskan har kalkverkan och innehåller, med undantag av kväve, många av de näringsämnen som fördes bort när trädbränslet togs ut från skogen. Askåterföring motverkar den försurningseffekt på avrinnande vatten som normalt blir följden av ett uttag i samband med föryngringsavverkning där huvuddelen av barren följer med. Askan bidrar dock inte till humusbildningen, vilket kvarlämnade avverkningsrester gör.35 Härigenom minskar kollagringen i skogsmarken, vilket är negativt ur klimatsynpunkt. Den tillväxtnedsättning som uttag av avverkningsrester kan medföra på det nya beståndet efter föryngringsavverkning motverkas av tidigare och bättre föryngring. Uttag i gallring kan dock medföra viss tillväxtminskning. Askåterföring ökar ofta tillväxten i , men kan resultera i en tillfällig tillväxthämning på magrare marker i de norra delarna av landet. På vissa marker i och , framförallt i norra , där uttag har gjorts eller förväntas kan det därför även vara lämpligt att kompensationsgödsla med kväve, för att upprätthålla skogens tillväxt.36 återfördes aska till så stor areal som den där skogsbränsle hade tagits ut. 7.9 Biobränslen 7.9.1 Några bedömningar () har på regeringens uppdrag analyserat de ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna för en fortsatt ökad användning av biobränslen i Sverige.37 I studien dras slutsatsen att den positiva trenden för användningen av biobränslen, framförallt skogsbränslen, kan väntas fortsätta även i ett längre framtida perspektiv. En fortsatt utbyggnad av fjärrvärme, till stor del baserad på trädbränslen förväntas, liksom en kraftig ökning av användningen inom andra samhällssektorer, däribland transportsektorn. Enligt en prognos från Svensk Fjärrvärme 35 I fältförsök har det emellertid varit svårt att urskilja effekten av trädbränsleuttag på humusmängden (ref. , SLU, ). 36 Stycket bygger på uppgifter från dåvarande miljöenhet. 37 , fakulteten för Skogsvetenskap, Uppdrag rörande den framtida användningen av bioenergi i , . Skog, energi och klimat SOU 2006:81 108 kommer fjärrvärmeleveranserna att öka från 50 till , varvid även biobränsleanvändningen ökar.38 Enligt Skogsindustrierna ligger utbyggnadsplanerna för trädbränsleanvändning runt , vilket motsvarar ungefär den ökningstakt som varit de senaste tio åren.39 Prognoser över en framtid där kärnkraft och fordonsdrivmedel till viss del ska ersättas av bioråvarubaserade produkter ansågs dock vara svårare att göra. De scenarier som presenteras i SLU:s studie pekar på att den fysiska tillgängliga råvarubasen i den svenska skogen inte är tillräcklig för att försäkra ett långsiktigt uthålligt skogsbruk med höga miljöambitioner. Enligt bör en ökad produktion, markanvändning i form av odling av bioenergiråvara och intensifiering av skogsvård övervägas för framtiden. En samhällsekonomiskt grundad slutsats i studien var att det finns en potential att använda en viss del av den svenska skogen som skogsbränsle. Denna potential varierar dock med marknadspriserna och man kan tänka sig fall när det är samhällsekonomiskt lönsamt att använda all skog till förbränning. är det omvända också tänkbart, beroende på värdet av hur skogsprodukterna används. I det strategiprogram för skogs- och träindustrin som har tagit fram tillsammans med skogsnäringen slås det dessutom fast att skogs- och träindustrin och skogsägarna aktivt ska arbeta för att öka produktionen av biobränsle och biobaserade drivmedel från skogsråvara, samt el från kraftvärmeprocesser inom de skogsindustriella anläggningarna. Enligt strategiprogrammet bör sekundärråvara och energi från skogs- och träindustrins processer så långt som möjligt utnyttjas för leveranser till fjärrvärmenäten. 7.9.2 Kommissionen mot oljeberoende tillsatte regeringen en kommission mot oljeberoende med statsministern som ordförande (mer allmänt känd som ). Kommissionens uppdrag var att bistå 38 Prognosen förutsätter dock att det inte byggs en naturgasledning genom . En sådan utbyggnad bedöms leda till att betydligt mindre fjärrvärme produceras med biobränslen . SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 109 regeringen i arbetet med att peka ut vägar som påtagligt minskar beroende av olja. En central utmaning i sammanhanget anges vara i vilken utsträckning jord- och skogsbruk kan bidra till att ersätta olja som bränsle, drivmedel och råvara.40 gröna guld är nyckeln presenterade sin slutrapport. I rapporten föreslås en rad långtgående åtgärder i syfte att kan bryta det svenska oljeberoendet och påtagligt minska användningen av oljeprodukter. En av kommissionens fem utgångspunkter var att minska klimatpåverkan och en annan var att använda och utveckla det man kallar gröna guld, dvs. energiresurserna från skog och åker. Flera av åtgärderna har således koppling till möjligheterna att producera biobränslen och biodrivmedel på skogs- och jordbruksmark. Mer biodrivmedel För att minska oljeanvändningen i transportsektorn föreslår kommissionen sju samverkande åtgärder. En av dessa är att öka andelen drivmedel från jord- och skogsbruket. Som ersättning för bensin och diesel föreslår att , producerar biodrivmedel från skogs- och jordbruksmark. Kommissionens konkreta förslag till åtgärder på detta område är bl.a. statliga bidrag till pilot- och demonstrationsanläggningar som tillverkar andra generationens biodrivmedel samt stöd till utveckling av s.k. bioraffinaderier som kan producera olika drivmedel samt el och värme ur en mix av råvaror från bl.a. skogsråvara. Fortsatt stöd bör, enligt Kommissionen, även ges till utvecklingen av etanol ur skogsråvara. Även om Kommissionen inte här pekar ut några åtgärder med direkt koppling till skogsbruket betonar den vikten av att energiproduktionen i skogen sker i så stor harmoni som möjligt med det existerande skogsbruket, samt samhällets övriga allmänna mål, bl.a. biologisk mångfald, naturvård och friluftsliv i skogs- och odlingslandskapet. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 110 Vidare anges fortsatt växtbiologisk forskning vara viktigt i syfte att öka biomassans potential som energiråvara. Ny kunskap inom detta område förväntas kunna effektivisera skogsträdsförädlingen. förordar sammantaget det man betecknar en historisk satsning på skogs- och åkerbränslen. Inriktningen är att genom bränsleersättning eliminera oljan vid uppvärmningen av bostäder och lokaler samt att i kombination med energieffektiviserande teknik, minska den totala mängden bensin och diesel i transportsektorn . Ökad skogsproduktion Kommissionen ser ökad skogsproduktion som ett viktigt medel för att nå de mål man har satt upp. Produktionen i skogen ska, enligt Kommissionen, ökas genom följande tre långsiktiga strategier: 1. Skogens tillväxt ökas långsiktigt genom effektivare skötsel i form av röjning, gallring, förädlat plantmaterial, dikesrensning och gödsling samt genom intensivare odling av gran och löv på några procent av arealen. och nedlagd, ej beskogad odlas med energigrödor och energilövträd i en omfattning av 300 000500 000 ha. Staten satsar medel för att stimulera utbildning, anläggningsstöd, teknikupphandling samt produktionsanläggningar för drivmedelstillverkning. Noterbart är att Kommissionen förutsätter att strategierna genomförs så att målen för naturvård, friluftsliv och rekreation inte hotas. Kommissionen konstaterar att det behövs forskning och utveckling inom en rad områden för att öka kunskapen om skogsbrukets möjligheter som producent av energiråvara. Exempel på sådana områden är enligt Kommissionen: Ökad produktion av skogsråvara med hållbara skötselmetoder i konventionellt skogsbruk Förutsättningarna för en långsiktigt hållbar intensivodling av skog Bästa användning av olika delar av skogsråvaran; utveckling av miljöteknik för biobränslen förbättrad logistik och hantering, transporter av uttag SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 111 Näringsbalans och försurningsrisker i samband med uttag av grot Fortsatt genetisk förädling av plantmaterial med möjlighet att implementera nya tekniker. Sammanfattningsvis konstaterar att det är en grannlaga uppgift att uppskatta såväl användningen av biobränslen som vilken potential för bioenergiproduktion som på kan finnas i den svenska jord- och skogsbruksmarken och i omhändertagandet av avfallsflöden m.m. Kommissionen konstaterar att bedömningarna skiftar beroende på vilka kriterier man sätter upp. Det svenska statistikunderlaget behöver också förbättras kraftigt. gör dock en grov skattning som visar att produktionen mycket väl [kan] bli dubbelt så stor som . 7.9.3 Fossila drivmedel svåra att ersätta Då huvuddelen av svensk oljeimport går till drivmedelsproduktion är det således denna sektor som kommer att få axla en stor del av ansvaret för en övergång från fossila bränslen till mer förnyelsebara energikällor. konstaterar i sitt underlag till (se bilaga 4) att biodrivmedel är ett segment som har starka drivkrafter bakom sig. EU är intresserat av att öka användningen av drivmedelsetanol och förväntas tillåta en ökad inblandning i vanlig bensin, från dagens till . En grov skattning som redovisas i rapport ger dock vid handen att en övergång från olja till förnybar energi skulle ställa mycket stora krav på tillgången på fiber, närmare bestämt mer än den nuvarande årliga avverkningen av skog i hela Sverige.41 Andra beräkningar visar att för att kunna ersätta fossila drivmedel med biodrivmedel behövs en volym vedråvara som motsvarar ungefär hälften av den årliga tillväxten i den svenska skogen.42 41 Noteras bör dock att beräkningen inte tar hänsyn till faktorer som att importen troligen skulle öka, att jordbrukets biobränsleproduktion skulle öka och att bilindustrin skulle ges incitament att arbeta fram bränslesnålare motorer. 42 Underlag till från BioFuelRegion (). Skog, energi och klimat SOU 2006:81 112 7.9.4 Framtida trädbränslepotential Skogspolitikens tydligaste direkta koppling till bioenergifrågan handlar om utvinningen av trädbränsle och då kanske i första hand primärt skogsbränsle i form av avverkningsrester (). Intresset för trädbränsle har ökat markant som en följd av de klimatpolitiska styrmedlens effekter på användningen av fossila energikällor och politiska utfästelser som den ovan refererade från . Det är en utbredd uppfattning att det finns en potential att ta ut mer trädbränsle ur den svenska skogen. En fysisk trädbränsletillgång är dock inte, som redan har nämnts, detsamma som ett reellt tillgängligt resurs. Uppskattningar av trädbränslepotentialens storlek går därför ofta isär. Skillnader i bedömningarna beror som regel på olika antaganden av vad som är ekonomiskt, ekologiskt och tekniskt möjligt. Antaganden avgör potentialen I senaste rapport på detta tema anges att den största potentialen för att öka energiutvinningen från trädbränslen är att öka användningen av avverkningsrester, dvs. Det anges vidare att all tillgänglig trädbiomassa i form av GROT motsvarar ett energiinnehåll på /år. Vid en beräkning 2002 togs GROT ut motsvarande mellan 6 och 8 TWh.43 (Svebio) anser, med hänvisning till studier vid SLU, att sammanlagt hela trädbränsle kan tas från den svenska skogen, jämfört med dagens /år.44 Då måste dock andra sortiment än GROT utnyttjas. Som jämförelse kan nämnas att har uppskattat bioenergins totala användningspotential till 160 TWh.45 Skogsindustrierna bedömer att det går att drygt dubbla uttaget av avverkningsrester till per år.46 Genom att ta vara på andra avverknings- och gallringsrester anser Skogsindustrierna att det är möjligt att utvinna ytterligare bränsle ur de svenska skogarna. Sammantaget är det alltså möjligt att öka uttaget av skog43 , Överensstämmer anmält och verkligt GROT-uttag? 44 (Svebio), Fokus bioenergi, Trädbränslen, faktablad nr 2 2004. 45 anger den årliga totala svenska energianvändningen till () 46 Skogsindustrierna, Biobränsle från Skogen och efterfrågan, 2006. SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 113 bränsle med . Skogsindustriernas beräkningar visar att det över landet som helhet borde finnas potential att öka uttaget av trädbränsle för att täcka det framtida behovet inom bränsleindustrin, åtminstone på kort sikt (upp till ). Enligt skiljer sig dock möjligheterna att täcka behovet geografiskt. I norra, västra och tycks möjligheterna vara goda att tillgodose framtida behov, medan det bedöms bli betydligt svårare i . Vidare betonar att det troligen är nödvändigt att använda andra sortiment än GROT för att täcka behovet längre fram än 2010. Utöver nya energisortiment (se nedan) pekar man även på att det förväntade efterfrågeöverskottet i vissa delar av landet kan innebära att fjärrvärmesektorns intresse för massaved ökar och därmed även konkurrensen om en av skogsindustrins viktigaste råvaror. Konsekvenserna av detta har beskrivits närmare i kapitel 6. bedömning av hur sortimenten brännved, grot och stubbar kan komma att utvecklas fram redovisas i figur 7.2. Skog, energi och klimat SOU 2006:81 114 Figur 7.2 bedömning av en möjlig utveckling för bränsletillförsleln från sortimenten brännved, GROT och stubbar Källa: (bearbetning). anser att det genom effektivare skogsbruk och förbättrad skogsvård är möjligt att öka produktionen av primärt biobränsle med . Kommissionen hänvisar till data från SLU som visar att om av skogsmarksarealen, används för intensivodling av gran kan detta ge ett bidrag till energitillförseln på (se figurerna 7.3 och 7.4). 0 10 20 30 40 50 60 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 År TWh Brännved, GROT och stubbar SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 115 Figur 7.3 bedömning av skogsmarkens bidrag till den framtida energitillförseln Källa: (bearbetning). Den ökning av energitillförseln som förespeglar innebär bl.a. att andelen skogsmarksareal som intensivskogsodlas med gran utvecklas enligt figur 7.4. Figur 7.4 Andel areal intensivskogsodling av befintlig areal skogsmark Källa: (bearbetning). 0 5 10 15 20 25 30 35 2000 2010 2020 2030 2040 2050 2060 År TWh Produktivitetsökning i befintlig skogsmark Intensivskogsodlingens bidrag till energitillförseln 2005 2020 2050 År Skog, energi och klimat SOU 2006:81 116 Nya trädbränslesortiment Då flera bedömare anser att uttag av GROT inte kommer att räcka för att täcka framtida trädbränsleefterfrågan riktas blickarna mot andra delar av trädet. Till skillnad från GROT påverkar en del av dessa sortiment virkesmängden till pappersindustrin. Bland nya trädbränslekällor kan följande nämnas: Långa toppar – okvistade trädtoppar levereras som energiråvara. Lönsamt nära energikunder och där priset på massaved p.g.a. transportavdrag är lågt. Medför dock att mängden klen massaved minskar. Klena gallringar/röjningar. Teknik för utvinning finns men uttag ger inget netto. Minskar möjligt framtida massavedsuttag något i gallring, men sänker kostnaderna i efterföljande gallringar. Kommersiell utvinning förekommer i . Vissa försök görs av . Ved som kasseras men som skulle kunna användas som biobränsle. Mer trädbränsle genom förändrad skogsskötsel Traditionell skogsskötsel går i huvudsak ut på att fördela tillväxten på de tänkta huvudstammarna i syfte att erhålla en produktion som efterfrågas av massa- och pappersindustrin och sågverksindustrin. Denna typ av skötsel maximerar gagnvirkesproduktionen men inte nödvändigtvis produktionen av biomassa. För att maximera biomassaproduktionen kan det i stället handla om att eftersträva en mycket tät ungskogsfas där dagens röjningar ersätts med ett senare uttag av energibiomassa. Effekten kan bli förlängd omloppstid på de kvarstående timmer/massaträden men även en kvalitetsdaning av virket eftersom t.ex. kvistrensning kommer att ske på ett tidigt stadium. SOU 2006:81 Skog, energi och klimat 117 Ökad import En annan faktor som försvårar bedömningen av den framtida trädbränsletillgången i landet är möjligheterna till import. har importvolymerna för pellets och andra processade bränslefiberprodukter ökat kraftigt medan importen av andra kvaliteter har legat stilla (se även detta betänkandes kapitel 6 om virkesförsörjning).47 Det är troligt att handeln med biobränslen mellan länder kommer att öka ytterligare, till följd av åtagandena i Kyotoprotokollet. Andra länders tilltagande intresse för bränslebiomassa kommer dock göra att priset på tillgängliga importvolymer troligen ökar. Fiberimport kan, enligt bedömning, därför inte med säkerhet betraktas som en säker råvarukälla för svensk biobränsleindustri. Bristfällig trädbränslestatistik Skattningarna av möjligt trädbränsleuttag försvåras också av att kunskapen om den nuvarande trädbränsleanvändningen är bristfällig. har i en skrivelse till framfört att den statistik som finns på området är relativt osäker i ett läge där användningen av trädbränslen ökar.48 Tillförlitligheten i trädbränslestatistiken påverkas bl.a. av att hälften av allt uttag av GROT inte anmäls i enlighet med reglerna i Skogsvårdslagen (14 §). Dessutom har det i en nyligen genomförd undersökning konstaterats att GROT inte tas ut på av den anmälda arealen. En förklaring till de oanmälda GROT-uttagen kan, enligt , vara att enskilda entreprenörer eller virkesköpare inte känner till anmälningsplikten. En annan orsak kan vara att markägaren först efter avverkningen bestämmer sig för att ta ut GROT och då inte gör någon efteranmälan. Eftersom inte vet var uttagen sker får markägaren ingen information om exempelvis näringskompensation.49 47 , . 48 , , promemoria, . 49 , Överensstämmer anmält och verkligt GROT-uttag? Skog, energi och klimat SOU 2006:81 118 Energiskog Energiskog odlas på jordbruksmark och omfattas därför inte av skogspolitiken. Energiskog är inte heller ett trädbränsle utan ett åkerbränsle. Trots detta kan det vara på sin plats att här beröra denna skogstyps roll i bioenergisammanhang. Energiskog och andra åkerbränslen bidrar med till energiförsörjning (mellan 0,4 och av bioenergianvändningen). Den energiskogsodling som förekommer i domineras av snabbväxande pilarter av släktet Salix. Salix odlas på ungefär 15 000 ha i södra och vilket motsvarar av den totala energiskogsodlingen i hela EU. 50 Salixflis eldas för att ge värme och el. I ett längre tidsperspektiv kan salix också bli råvara för framställning av biodrivmedel. Odlingen av energiskog har inte utvecklats i den takt som förutspåddes av bl.a. i början av 1990talet.51 Fasta biobränslen från jordbruket (bl.a. energiskog) har haft svårt att konkurrera med biobränslen från skogsbruk, skogsindustri samt importerade biobränslen generellt.