sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — Så- dan utredning utförs främst av (Pliktver- ket) men kan även göras av t.ex. kommuner som har behov av pliktpersonal (2 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Utredningen görs på uppdrag av Försvarsmakten och övriga myndigheter som utbildar totalförsvarspliktiga. Varje totalförsvarspliktig svensk man mellan 18–är – om det inte är uppenbart att han saknar förmåga att fullgöra värn- eller civilplikt skyldig att för utredning genomgå mönstring vid Plikt- verket (2 kap. 2 § lagen om totalförsvarsplikt).27 Mönstring är en förutsättning för värnpliktstjänstgöring och ci- vilpliktstjänstgöring med lång grundutbildning. 27 Befrielse från mönstring blir aktuell för t.ex. personer som är intagna på kriminal- vårdsanstalt eller personer med grava funktionshinder (av en årskull befrias normalt av sådana och liknande skäl från mönstring). merar alla 17-åringar som är bosatta i om totalför- svarsplikten och om kvinnors möjlighet till antagningsprövning. Mönstringen innebär att den totalförsvarspliktige av en genomgår medicinska och psykologiska undersök- ningar samt annan utredning om personliga förhållanden (2 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). De psykologiska undersökningarna skall klarlägga de mentala förutsättningarna för att tjänstgöra i krig och innefattar begåv- nings- och andra tester, psykologintervju, bedömning av social förmåga och andra psykologiska förutsättningar och en samman- ställning av intressen och önskemål. För dem som uppnått ett hög- re resultat vid begåvningstesterna bedöms även ledarförmågan.28 Inom ramen för de psykologiska undersökningarna genomförs ett s.k. inskrivningsprov – f.n. I-prov – som innehåller elva delprov som avser att mäta fyra olika faktorer; logisk förmåga, språklig förmåga, spatial förmåga och teoretisk-teknisk förmåga. Delproven innehåller tester av förmågan att följa givna instruktio- ner, ordförståelse, tredimensionellt tänkande och teknisk förstå- else. Psykologintervjun utgår från uppgifter som den mönstrande lämnat om familjeförhållanden, skolgång, arbete, fritidsintressen, eventuella psykiska besvär m.m. samt resultaten från inskrivnings- provet. Vid samtalet ställs frågor om personliga förhållanden och om motivationen till att fullgöra värn- eller civilplikt. Psykologen avger därefter en bedömning av befälslämplighet och plikttjänstförmåga (psykisk funktionsförmåga under stressande förhållanden). De medicinska undersökningarna skall avse den totalförsvars- pliktiges hälsotillstånd och fysiska förutsättningar i övrigt för plikt- tjänstgöring. Dessa undersökningar kan omfatta vägning och mät- ning av längd – som sammanvägs till ett s.k. () – kontroll av hörsel, syn och färgseende, hälsotillstånd i öv- rigt, bedömning av risken för hörselskador samt mätning av mus- kelkraft och kondition.29 Mätning av muskelkraft sker genom en lyftmetod som utförs med en särskilt utformad maskin (s.k. Isokai). Mätning av kondi- tion – det s.k. arbetsprovet – utförs normalt med ergometercykel. I undantagsfall kan en mönstrande på grund av en tillfällig nedsätt- ning av prestationsförmågan på grund av t.ex. en infektion befrias 284 kap. 9 § Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt, TPVFS 2004:1. 29Jfr 4 kap. 8 § TPVFS 2004:1. från att göra de fysiska testerna. Resultaten skattas då i stället på grundval av fysisk kapacitet i övrigt. De som är aktuella för de mer fysiskt krävande utbildningarna kan dessutom genomföra ett s.k. jägartest där benstyrka särskilt prövas. Vid provet utförs benövningar med olika belastning. Ytter- ligare hälsoundersökningar och prov kan bli aktuella för de som anses lämpliga för en viss befattning. Vid en samlad bedömning av vad som framkommit vid de medi- cinska och psykologiska undersökningarna avger därefter läkare en bedömning av den totalförsvarspliktiges tjänstbarhet. Det finns tio tjänstbarhetsgrupper som spänner mellan grupp för stridande be- fattningar i förband med stor rörlighet (högsta tjänstbarhet) till och med grupp för total avsaknad av tjänstbarhet. Mönstringen avslutas med samtal med en inskrivningsförrättare. Vid samtalet genomgås undersökningsresultaten och bedömningar samt informeras om olika utbildningsformer. Den mönstrande kan vid samtalet framföra önskemål om befattning, tid för inryckning och utbildningsort. Den mönstrandes motivation för plikttjänstgö- ring i särskild befattning diskuteras här och bedöms av inskriv- ningsförrättaren. Bedömningen av vilken särskild befattning inom värn- eller civil- plikten som är lämplig sker mot bakgrund dels av s.k. kravprofiler i vilka anges de värden som skall uppnås för en viss befattning avse- ende befälslämplighet, plikttjänstförmåga, längd, muskelstyrka, fy- sisk arbetsförmåga, syn, färgseende och hörsel, dels av de krav som kan följa en särskild befattningsbeskrivning. Kravprofiler och be- fattningsbeskrivningar fastställs av Försvarsmakten och övriga myndigheter som utbildar totalförsvarspliktiga. Det finns befattningar där det ställs mycket höga fysiska och psykiska krav (t.ex. fallskärmsjägare och röjdykare) medan kraven för andra befattningar är inriktade på färdigheter som t.ex. tekniska kunskaper (motormekaniker och systemtekniker), kunskaper inom IT (stabsassistent och programmerare) samt språkkunskaper eller andra teoretiska kunskaper (tolk och informationssoldat). För vissa befattningar ställs särskilda krav som skall uppfyllas, t.ex. att den totalförsvarspliktige har viss minimilängd, är simkunnig, tål höga höjder eller trånga utrymmen, inte bär glasögon, har genomgått visst program i gymnasieskolan eller innehar viss behörighet för körkort vid inryckningen. För vissa befattningar kan åkommor som defekt färgseende, mindre hörsel- eller synnedsättningar eller allergier mot rök eller damm utgöra hinder. Det finns en möjlighet att vid beslut om inskrivning i begränsad utsträckning frångå de fysiska och psykiska befattningskrav som ställs. Exempelvis förekommer det att avsteg från en kravprofil görs för kvinnor som har erhållit ett värde för muskelstyrka som med en enhet underskrider det angivna kravet för en befattning som anses lämplig. Säkerhetsklassade befattningar kräver godkänd säkerhetspröv- ning enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). Kontroll sker även av eventuell tidigare brottslighet genom de s.k. belastnings- och miss- tankeregistren. Om det vid en sammanvägning av undersökningsresultaten vid mönstringen visar sig att den totalförsvarspliktige har förutsätt- ningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt skall denne placeras i en eller flera befattningsgrupper (chefer, specialister eller övriga) och skrivas in för värnplikt eller civilplikt eller placeras i en utbildnings- reserv (3 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt). Med hänsyn till behovet av pliktpersonal skall de som är bäst lämpade ur varje befattningsgrupp därefter skrivas in för tjänstgö- ring (3 kap. 2 § lagen om totalförsvarsplikt). En bedömning av hög motivation, intresse att medverka i internationell tjänstgöring och intresse för officersyrket kan avgöra vem av flera lämpliga som slutligen blir uttagen till tjänstgöring.30 Det är endast den del av de totalförsvarspliktiga som behövs i krig i Försvarsmakten och i det civila försvaret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap som skrivs in för tjänstgöring. Visar resultatet vid mönstringen i stället att den totalförsvars- pliktige saknar förutsättning att fullgöra såväl värnplikt som civil- plikt skall besluta att han inte är skyldig att fullgöra så- dan tjänstgöring (3 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Vid bedömningen prövas om den mönstrande på grund av sjuk- dom eller av någon annan orsak har sin fysiska eller psykiska pre- stationsförmåga nedsatt på så sätt att tjänsten inte kan fullgöras eller annars genom tjänstgöringen löper risk att få en sådan ned- sättning av prestationsförmågan. Vissa sjukdomar, skador och funktionshinder samt missbruksproblem kan medföra att den to- talförsvarspliktige inte anses kunna komma i fråga för vare sig värn- eller civilplikt. Skäl för beslut att den totalförsvarspliktige inte skall vara skyldig att fullgöra plikttjänst kan utgöras av t.ex. kronisk muskel- eller 30 5 kap. 5 § TPVFS 2004:1. ledsjukdom, epilepsi, diabetes, vissa former av astma, allergier eller eksem, köldskada, hörsel- eller synnedsättning eller kraftig över- eller undervikt. Den totalförsvarspliktige som efter annan utredning än mönst- ring bedöms lämplig för civilplikt får skrivas in för sådan tjänstgö- ring med kort grundutbildning, dvs. (3 kap. 4 § la- gen om totalförsvarsplikt). Sådan förenklad utredning kräver inte personlig inställelse utan kan genomföras skriftligen eller per tele- fon. Totalförsvarspliktiga som kan antas ha en så allvarlig personlig övertygelse rörande vapenbruk mot andra att övertygelsen är oför- enlig med bruk av vapen har rätt att i stället fullgöra totalförsvars- plikt som vapenfria i befattning i civilplikten (3 kap. 16–22 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Fullgörande av värn- och civilplikt Inkallelser till tjänstgöring görs normalt av . En total- försvarspliktig är skyldig att efter inkallelse inställa sig till tjänstgö- ring (5 kap. 6–7 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Den som skrivits in för värn- eller civilplikt är skyldig att fullgö- ra sådan tjänstgöring. Den som skrivs in för att utbildas inom viss befattning måste fullgöra grundutbildning samt repetitionsutbildning (). Om den totalförsvarspliktige därefter krigspla- ceras följer en skyldighet att fullgöra beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring (4 kap. 7–8 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Under normala förhållanden bör inte den som är och som skrivits in för värnplikt eller civilplikt med lång grund- utbildning kallas in för grundutbildning (4 kap. 2 § lagen om total- försvarsplikt). Den man som är medborgare även i annan stat än är inte skyldig att fullgöra plikttjänst med lång grundutbildning om han fullgjort motsvarande utbildning i den andra staten eller – innan han fyllt – väljer att göra detta och det står klart att minst likvärdig utbildning kommer att fullgöras där (4 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Den som fullgör värn- eller civilplikt är skyldig att acceptera in- skränkningar i sina personliga förhållanden (5 kap. 1–2 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Inskränkningarna gäller all den tid under vilken en totalförsvarspliktig är tjänstgöringsskyldig: grund- och repeti- tionsutbildningen, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring inklusive fritid och annan tid då den totalförsvarspliktige inte är i tjänst.31 Vad som avses är att tåla inskränkningar i rätten att förflytta sig inom landet och att lämna detta, att genomgå psykologiska och medicinska undersökningar, att lyda förmans eller annan chefs or- der – om det inte är uppenbart att orderna inte angår tjänsten – och att rätta sig efter gällande tjänsteföreskrifter. Det senare kan röra sig t.ex. om skyldighet att bära uniform, att iaktta tids- och ord- ningsföreskrifter och att uppföra sig enligt vissa normer.32 Grundutbildningen syftar till att ge totalförsvarspliktiga sådan utbildning att de kan fullgöra de uppgifter de kan ställas inför i krig. Repetitionsutbildningen skall befästa och vidareutveckla skickligheten för krigsuppgiften. Inom ramen för båda utbildnings- formerna ingår uppgifter för att upprätthålla försvarsberedskapen och kan ingå utbildning för fredsfrämjande verksamhet (5 kap. 3 § lagen om totalförsvarsplikt). Den senare utbildningen kan ske inom ramen för internationellt samarbete och skall ha betydelse för den totalförsvarspliktiges krigsuppgift33 men kan också innebära utbildning som inte har betydelse för krigsuppgiften. Vid den sena- re formen av utbildning krävs den enskildes samtycke. En totalförsvarspliktig kan efter ansökan under vissa förutsätt- ningar få uppskov med grundutbildning eller repetitionsutbildning. Skäl för uppskjuten tjänstgöring är bl.a. att tjänstgöringen medför avsevärda svårigheter med avseende på sökandens studier eller arbe- te eller i övrigt för sökanden själv eller någon nära anhörig, eller att sökandens fysiska eller psykiska prestationsförmåga är tillfälligt så nedsatt att det kan antas att tjänstgöringen inte kan fullgöras (5 kap. 8–11 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Grundutbildning och repetitionsutbildning som påbörjats kan under vissa förutsättningar avbrytas på grund av hög frånvaro eller sjukdom, ansökan om vapenfri tjänst, vägran att fullgöra plikttjänst eller underlåtelse att fullgöra sina skyldigheter under tjänstgöring (5 kap. 12–16 §§ lagen om totalförsvarsplikt). 31Enligt förarbetena till lagen om totalförsvarsplikt ligger det i sakens natur att de krav som verksamheten ställer under fritid i allmänhet är mer uttunnade (prop. 1994/95:6 s. 32Jfr a. prop. s. 181 f. I förordningen (1996:927) med bestämmelser för Försvarsmaktens personal finns generella regler om t.ex. klädsel, hedersbevisning och medverkan i ceremonier för totalförsvarspliktiga. Inom Försvarsmakten finns t.ex. ett uniformsreglemente (UniRFM). 33Lagen (1994:558) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet. Under pågående utbildning kan inskrivningsbeslutet ändras, t.ex. i fråga om den befattning som den totalförsvarspliktige inskrivits för. Om det behövs för bedömningen är den totalförsvarspliktige skyldig att genomgå förnyad mönstring eller annan utredning en- ligt bestämmelserna i 2 kap. lagen om totalförsvarsplikt (3 kap. 9 § lagen om totalförsvarsplikt).34 Frågor om uppskov med och avbrott i tjänstgöringen eller änd- ring av inskrivningsbeslutet prövas av eller av de ut- bildningsansvariga myndigheterna. Det finns särskilda bestämmelser om tjänstledighet, permission och fritid för pliktpersonal i förordningen (1995:649) om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga under tjänstgöring. Beslut i så- dana ärenden fattas vid den myndighet där tjänstgöring sker. Vid Försvarsmakten fattas beslut vid det förband eller annan enhet där den värn- eller civilpliktige tjänstgör. Efter genomförd grundutbildning skall krigsplacering ske av den som har tillräckliga kunskaper och är lämpad för de krigsuppgifter som skall utföras (3 kap. 12–15 a §§ lagen om totalförsvarsplikt). Krigsplacering beslutas av och innebär placering i en befattning som i krig behövs i totalförsvaret. Totalförsvarspliktiga är berättigade till förmåner som är knutna dels till inställelsen för utredning om personliga förhållanden, dels till fullgörandet av totalförsvarsplikten. Dessa förmåner utgörs av bl.a. fria resor, fri inkvartering, fri hälso- och sjukvård, dagersätt- ning, utbildningspremie vid avslutad tjänstgöring, familjebidrag, ersättning för utebliven lön samt fri grupplivförsäkring och två fria högskoleprov (8 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt).35 Den myndighet som ansvarar för grundutbildning eller repeti- tionsutbildning har dessutom ett rehabiliteringsansvar för en total- försvarspliktig som skadas under utbildningen. 3412 kap. 2 § TPVFS 2004:1. Föreskrifterna om befattningskrav skall tillämpas även vid ändring av inskrivningsbeslut. 35Bestämmelser om verkställighet av 8 kap. lagen om totalförsvarsplikt finns i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. psykisk skada avses. Skadan kan ha orsakats av olyckshändelse eller sjukdom. Ansvaret består av att utreda, planera insatser samt stödja och hjälpa den totalförsvarspliktige att få lämplig arbetsträning och utbildning.36 Om det finns anledning anta att skadan kan leda till bestående funktionshinder eller annars är av allvarlig art skall den ansvariga myndigheten därutöver av stödja och bistå den skadade för att stärka den skadades möjligheter till ett aktivt och självständigt liv.37 Totalförsvarspliktiga som skadar sig vid mönstring eller annan antagning eller under tjänstgöringen har under särskilt angivna för- utsättningar rätt till ersättning vid bl.a. bestående nedsättning av arbetsförmågan enligt lagen (1977:265) om statligt personskade- skydd. Ersättning enligt lagen kan utgå i form av livränta, särskild sjukpenning och för läkarvård och läkemedel. Det lämnas även s.k. riskgaranti – som utgörs av dödsfalls- och invaliditetskapital - för den som under grund- eller repetitionsutbildning ådrar sig skada som omfattas av lagen om statligt personskadeskydd.38 Förmånerna och ersättningarna administreras av Arbetsmark- nadsstyrelsen, , , eller de myndigheter, kommuner eller landsting där den totalför- svarspliktige tjänstgör. Den som inte fullgör sina skyldigheter enligt bestämmelserna om totalförsvarsplikt kan dömas till böter eller fängelse (10 kap. 1–4 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Vad som avses är dels skyldigheten att närvara vid mönstring och att fullgöra tjänstgöring, dels underlå- tenhet att lyda förmans eller annan chefs order eller att på annat sätt åsidosätta vad som åligger den totalförsvarspliktige under tjänstgöringen. Åtal för brott mot totalförsvarsplikten väcks vid allmän domstol. Tvångsmedel i form av hämtning samt föreläggande av vite får tillgripas för att den enskildes skyldigheter enligt bestämmelserna 36De utbildningsansvariga myndigheternas ansvar för rehabilitering innebär dock ingen inskränkning i det ansvar som den skadades arbetsgivare har enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) och lagen (1962:381) om allmän försäkring (8 kap 6–10 §§ lagen om totalför- svarsplikt). 375 kap. 5 § förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga. 3810 kap. 9–11 §§ förordningen om förmåner till totalförsvarspliktiga. om totalförsvarsplikt skall fullgöras (10 kap. 6 och 7 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Beslut om tvångsmedel och vite fattas normalt av . Tvångsmedel kan beslutas även av de utbildningsan- svariga myndigheterna. Enligt lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. kan förseelser av pliktpersonal som inte utgör brott mot to- talförsvarsplikten eller brott enligt den allmänna straffrätten hand- läggas på förvaltningsrättslig grund. Förseelser som kan medföra disciplinansvar är t.ex. brott mot säkerhetsföreskrifter, kortare frånvaro från tjänstgöring och förlust av utrustning. Disciplinpå- följderna bestäms av de utbildningsansvariga myndigheterna – inom Försvarsmakten i regel av förbandschefen – och är enligt la- gen varning, extratjänst och löneavdrag (10–15 §§). Med stöd av lagen kan det vidtas tvångsåtgärder mot totalförsvars- pliktiga som t.ex. påträffas berusade eller som stör ordningen. Tvångs- åtgärder är bl.a. omhändertagande och kroppsvisitation (41–47 §§). Beslut som fattats vid mönstringen som rör inskrivning och vapen- fri tjänst kan omprövas av och prövas på nytt av en in- skrivningsnämnd vid . Sådana beslut och beslut under tjänstgöringen om förmåner m.m. kan i viss utsträckning överkla- gas till eller allmän för- valtningsdomstol (11 kap. 1 och 4 §§ lagen om totalförsvarsplikt). Beslut om vissa förmåner till totalförsvarspliktiga kan omprövas av beslutande myndighet och överklagas enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Disciplinpåföljder kan omprövas av beslutande organ och över- klagas till allmän domstol (48–55 §§ lagen om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.). Särskild bestämmelse om befrielse från inkallelse m.m. får i särskilda fall besluta att en totalförsvarspliktig tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civilplikt. De totalförsvarspliktiga som avses är de som av olika skäl kan förväntas vägra att genomföra all form av tjänstgöring. Be- stämmelsen avser bl.a. de som med hänvisning till sin anslutning till ett visst religiöst samfund förklarar att han eller hon inte kommer att fullgöra vare sig värnplikt eller civilplikt (10 kap. 8 § lagen om totalförsvarsplikt). I 7 kap. 3 § förordningen (1995:238) om total- 39 Förordningen (1995:625) med instruktion för . försvarsplikt framgår att det samfund som avses är samfundet Je- hovas vittnen.(Fotnot. Undantaget för samfundet Jehovas vittnen har sin grund gällande praxis att inte inkalla samfundets medlemmar till plikttjänstgöring eftersom de undan- tagslöst vägrade att fullgöra varje form av samhällstjänst. När be- stämmelsen infördes framhölls att det inte synes finnas andra religiösa grupper i som kan jämställas med Jehovas vittnen i detta avseende och att det inte finns skäl att utvidga bestämmelsens tillämpningsområde genom att särbehandla även andra religiösa samfund (prop. 1977/78:159 s. 120 f.). När lagen om totalförsvars- plikt föreslogs uttalade regeringen att det alltjämt fanns skäl att bestämmelsen skulle tillämpas enligt tidigare ordning (prop. 1994/95:6 s. 152). Medinflytande för totalförsvarspliktiga m.m. Värnpliktiga samt civilpliktiga som fullgör lång grundutbildning representeras lokalt av förtroendemän och centralt av Värnplikts- rådet respektive . I förtroendemännens uppgifter ingår att uppmärksamma förbandsledningen om totalförsvarsplik- tigas förhållanden på en utbildningsplats. Råden tar tillvara värn- och civilpliktigas intressen genom att framföra krav både centralt och lokalt på förband och utbildningsplatser gällande t.ex. den psykosociala arbetsmiljön. Råden kan agera även genom opinions- bildning och genom att på andra sätt belysa förhållanden för total- försvarspliktiga. Rådens verksamhet är en del av det s.k. medinflytandesystemet för totalförsvarspliktiga som syftar till att utveckla verksamheten i enlighet med utbildningens mål och att i övrigt främja goda utbild- ningsförhållanden. Medinflytandesystemet innebär rätt till samråd och information för totalförsvarspliktiga och utövas genom förtro- endevalda och i särskilt angivna nämnder och förtroendeorgan.40 Totalförsvarspliktiga som fullgör värn- eller civilplikt omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160) och de föreskrifter som utfärdas med stöd av lagen. Den tillsyn utövar och de befogenheter som skyddsombud har enligt lagen innefattar även förhållanden för värn- och civilpliktiga i tillämpliga delar. Dessa utser och företräds i arbetsmiljöfrågor av skyddsassistenter som samverkar med skyddsombuden. Vid förbanden finns även perso- 40 Förordningen (1995:808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga. nalvårdskonsulenter som skall sörja för bl.a. de värnpliktigas ar- betsmiljö. Frågor om den psykosociala arbetsmiljön för totalförsvarsplikti- ga kan behandlas av en enhet inom Styrelsen för psykologiskt för- svar, den s.k. Rättsfunktionen. Enheten har i uppgift att främja per- sonalvård och svarar för information och vägledning i frågor som rör totalförsvarspliktigas rättigheter men har i övrigt inga befogen- heter att vidta åtgärder. Enheten biträds av ett råd som består av parlamentariskt tillsatta representanter samt representanter från , , , och . Bestämmelser om förbud mot diskriminering av totalförsvarspliktiga Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering innehåller en be- stämmelse (11 §) med förbud mot diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och sexuell läggning i fråga om socialförsäkringen och anslutande bidragssystem. Av bestämmelsens förarbeten (prop. 2002/03:65 s. 144 f.) framgår att med anslutande bidragssystem avses bl.a. vissa ersättningar och förmåner för totalförsvarspliktiga. De ersätt- ningar och förmåner som avses framgår av 8 kap. lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt innehåller krav på myndigheter som fullgör uppgifter i totalförsvaret om åtgärder mot trakasserier. Bestämmelsen har följande lydelse (7 kap. 6 §). Försvarsmakten, , , och skall vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att den som tjänstgör med stöd av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt utsätts för ett uppträdande som kränker hans eller hennes integritet om uppträdandet har samband med personens köns- tillhörighet eller är av sexuell natur (sexuella trakasserier), personens etniska tillhörighet (etniska trakasserier) eller personens sexuella lägg- ning (trakasserier på grund av sexuell läggning). Åtgärderna skall vidtas i samarbete med och Försvarshögskolan samt, då det bedöms lämpligt, i samråd med om- budsmännen mot diskriminering.