sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — nation stadgar att uppgiften är att som en partipoli- tiskt och religiöst obunden sammanslutning av studerande främst med anknytning till , , och , verka för att skapa en miljö, som befrämjar med- lemmarnas studier, trivsel och personliga utveckling under studie- tiden i . I är kuratorskonventet nationernas samarbetsorgan med uppgifter som motsvarar i . Under utredningsarbetets gång har vi tagit del av och sett många tecken på hur nationerna utvecklar och förnyar sin verksamhet, hur lyhörda de är för vad studenterna vill, önskar och behöver samt hur djupt förankrat nationslivet i och är i universiteten och bland studenterna. Studenterna i och har inte bara valt en studieinriktning, de har även valt att tillhöra ett gam- malt nationsunivertsitet. Men vi har också erfarit en viss besvikelse eller otålighet över att angelägna försök att förnya och vitalisera verksamheten kan gå mycket långsamt och fördröjas av gamla, befästa traditioner. Det finns ett studentikost arv som kan vara kränkande för vissa. Vår bestämda uppfattning är dock att nationerna i sin verksamhet gene- rellt agerar med stor medvetenhet om och respekt för de inskrivna studenterna. Fakultetsföreningarna vid bedriver sin verksamhet på villkor som i många avseenden skiljer sig från natio- nerna. De är för det första sammanslutningar som betingas av till- hörigheten till en fakultet, för det andra är ju i inte ett av stadens mest berömda kännetecken och för stu- Nationers och särskilda studentföreningars syfte och ändamål denterna sammanhållande kraft på samma sätt som universiteten i och . Vi har tagit del av fyra föreningars stadgar och anger här hur de beskriver föreningens ändamål: Humanisterna är ett opolitiskt, icke partiideologiskt samarbets- forum för studenter vid humanistisk fakultet med ändamål att verka för gott kamratskap och god social samvaro studenter emel- lan, att befordra de humanistiska vetenskapernas studium och att företräda humanistiska studenters intressen gentemot statsmakt och universitet. har till ändamål att befordra de juridiska studierna samt verka för samhörighet och gott kamratskap genom att anordna debatter, föredrag och studiebesök av juridisk karaktär, genom att anordna fester, genom att avge utlåtande över ansök- ningar om stipendier, genom att samarbeta med övriga juristsam- manslutningar, genom att stödja strävanden att öka sammanhåll- ningen bland de juris studerande. är en ideell sammanslutning för samliga studerande vid den naturvetenskapliga fakulteten. Före- ningen är politiskt och religiöst obunden. Dess syfte är att främja gott kamratskap och gemensamma intressen bland medlemmarna samt att stödja ämnesföreningarnas verksamhet. är en religiöst och politiskt obunden sammanslutning av studenter. Den skall främja sina medlemmars gemensamma intressen genom att verka för gott kamratskap studenter emellan, befordra de samhällsvetenskapliga vetenskapernas studium, företräda sina medlemmar gentemot uni- versitet och statsmakt. Den skall vidare utgöra ett samarbetsforum för studenter inom fakulteten och verka för att studenterna där får möjlighet till kontakt med arbetsmarknaden. Föreningarnas verksamhet, så som vi tagit del av den, liknar i de flesta avseenden nationernas. Det är den studentsociala verksam- heten som är framträdande. En skillnad ligger i dessa föreningars inriktning på fakulteterna och ämnesföreningarna där. De har där- med naturligen ett fokus även på de professionella fält som studi- erna kan leda till och blir därmed av stort värde inför det arbetsliv som väntar efter studierna. Nationerna, däremot, kan beskrivas som en studiesocial smält- degel, som kännetecknas av att människor möts över alla fakultets- och ämnesgränser. De har olika mål med sina studier. Att på så sätt samverka med andra över breda och olika intresseområden är inte Nationers och särskilda studentföreningars syfte och ändamål bara en viktig och rolig del av studentlivet. Även detta är en god träning för arbetslivet och den sociala kompetens som alltmer ef- terfrågas på alla nivåer i alla yrken. Vad som sagts leder oss till att formuleringen av nationernas och studentföreningarnas syfte och ändamål i en ny förordning skall inriktas på deras sociala och kulturella aktiviteter. Vi föreslår följande paragrafer i den nya förordningen: 1 § Nationernas och de särskilda studentföreningarnas ändamål är att för de studenter som tillhör sammanslutningen erbjuda sociala och kulturella aktiviteter samt att ge erfarenheter och färdigheter som komplement till studierna. 2 § I detta syfte äger sammanslutningarna rätt att, åt de studenter som tillhör sammanslutningen, upplåta bostäder och lokaler. Syftet och ändamålet är brett formulerat. Med socialt och kulturellt innefattas allt från idrott till bevarande av kulturarv, från restau- rangverksamhet till spex. Därtill anger paragrafen att verksamheten skapar ett mervärde vid sidan om studierna inte minst för de stu- denter som väljer att aktivera sig i en nation eller studentförening. Den andra paragrafen uttrycker en aktiv rättighet eftersom man inte kan förpliktiga en sammanslutning att upplåta bostäder och lokaler. Detta är emellertid en konstitutiv del av nationernas verk- samhet och bör framhållas i författningstexten. Förslaget innebär att nationer/studentföreningarnas ändamål får en tydligare inriktning än som avgränsningen till studentkårerna blir distinkt. Nationers och särskilda studentföreningars syfte och ändamål Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 1 § Nationernas och de särskilda studentföreningarnas ändamål är att för de studenter som tillhör sammanslutningen erbjuda sociala och kulturella aktiviteter samt att ge erfarenheter och färdigheter som ett komplement till studierna. 2 § I detta syfte äger nationerna och de särskilda studentförening- arna rätt att, åt de studenter som tillhör sammanslutningen, upplåta bostäder och lokaler. 10Möjligheter att tillhöra en nation/förening utan verksamhet Som inledningsvis nämnts har uppdraget gällt att överväga om möjligheten att uppfylla nationsobligatoriet genom medlemskap i en nation eller studentförening som inte bedriver någon verksam- het och som inte tar ut någon medlemsavgift kan tydliggöras. finns här en förhistoria, nämligen föl- jande: gjordes en utredning i om nations- livet och studenternas förhållande till sina nationer. Utredarna fann att de flesta hade glädje av nationslivet men att en del av studen- terna var likgiltiga inför verksamheten. De föreslog att det skulle bli möjligt att avstå från alla förmåner en nation erbjöd, alltifrån den sociala samvaron där till bostäder och stipendier. Diskussionen om detta var både hetsig och livlig . inrättades genom ett konsistoriebeslut den s.k. Skåne- landens nation. Det är en helt virtuell nation. Den har varken lokal, tillgångar eller några som helst aktiviteter och tar inte ut någon terminsavgift. studentkår sköter den administration som behövs och tar ut en mindre administrativ avgift av studenterna. Till denna nation anslöt sig av studenterna i Upp- sala. Den omfattar drygt 5 000 studenter. Det har gått . Vi har tidigare påmint om den ut- veckling som skett i samhället, inom högskolan och när det gäller vilka som studerar vid universiteten. Möjligheter att tillhöra en nation/förening utan verksamhet Med tanke på den studiesituation som många har menar vi att det naturligtvis finns – och kommer att finnas – studenter som har personliga anledningar att inte ta del av nations/föreningslivet. Småbarnsföräldrar, yrkesarbetande, studenter som pendlar eller bor på annat håll – det går lätt att hitta exempel på studenter som för en inte ser sig ha någon möjlighet att delta i nationens verksamhet eller i övrigt ha någon nytta av vad nationen erbjuder. Vi anser det i högsta grad rimligt att varje student själv skall ha rätt att ta ställning till huruvida den personliga situationen är sådan att nationens tjänster, förmåner, verksamheter och sociala samvaro kan tas tillvara och berika studietiden. Vi menar därför att den som vill eller måste avstå från allt som en nation erbjuder skall kunna välja ett passivt deltagande med reduce- rad avgift. I alla händelser har även de som kan komma att välja ett passivt deltagande gjort även ett annat val, nämligen valet att stu- dera vid ett av de tre universitet i landet till vilka nationer och sär- skilda föreningar är knutna. Förslaget blir därför att varje student i och skall skrivas in i en nation/förening dock med rätt att betala enbart en administrativ avgift om de () väljer att avstå från akti- viteter, förmåner, rabatter, fester, bostäder etc. som erbjuds fullt betalande studenter. Vi förordar därmed en annan lösningsmodell än den som finns vid . Den främsta skillnaden är att studentkårerna i och med vårt förslag inte behö- ver kopplas in utan administrationen av den passiva tillhörigheten förutsätts skötas av respektive sammanslutning. För berörda stu- denter torde de två olika modellerna vara likvärda. Vi ser ingen an- ledning att föreslå att Uppsalamodellen ändras. Det finns inget egenvärde i att förorda likformighet i den här frågan mellan de tre berörda universiteten. En konsekvens av vårt förslag blir att sammanslutningarna i och sannolikt får lägre intäkter om avgifterna hålls på samma nivå som . Erfarenheterna från Skånelandens nation i Möjligheter att tillhöra en nation/förening utan verksamhet visar dock att sådana effekter ingalunda behöver bli dra- matiska. Andra konsekvenser som kan uppstå gäller de fall där det finns långsiktiga ekonomiska åtaganden, exempelvis i form av hyreskon- trakt med lång bindningstid. Vi har tagit del av sådana farhågor från representanter för de särskilda studentföreningarna i . Vi anser det viktigt att berörda sammanslutningar och universitetsled- ningen tillsammans gör en översikt över sådana förhållanden och överväger eventuella behov av övergångsanordningar eller andra lösningar. Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 6 § Den student, som enligt 3 kap. 4 § är skyldig att tillhöra en na- tion eller särskild studentförening, och som väljer att inte ta del av en nations eller särskild studentförenings aktiviteter skall ha rätt till passiv tillhörighet i nationen eller studentföreningen mot enbart administrativ avgift. 11Överklagande av beslut fattade av nationer eller särskilda studentföreningar Uppdraget har gällt att pröva om det finns anledning att stärka möjligheterna till överprövning även av nationers och studentföre- ningars beslut. Vi kan först konstatera att erfarenheter av att överklaga beslut i nationer och studentföreningar praktiskt taget är obefintliga. Ändå har flertalet nationer en klart angiven besvärsgång i sina stadgar medan bara en av fakultetsföreningarna har det. Nationerna uppger vanligen besvärsnämnder, disciplinnämnder, granskningsnämnder, inspektorer eller seniorskollegier som ansvariga, interna organ. Våra överväganden i denna fråga är av samma natur som vad vi redovisat gällande studentkårerna: Vi anser det viktigt att stärka enskilda studenters inflytande och ställning också inom nationerna och studentföreningarna. Därigenom stärks också sammanslut- ningarnas legitimitet. Rätten för enskilda att överklaga är ett led i dessa ambitioner. Våra överväganden om till vilken instans ett överklagande skall riktas har lett oss till en annan slutsats än den vi föreslagit i kapitel 6 om studentkårsbeslut. Nationer och studentföreningar har inte representanter i högskolans olika organ på samma sätt som stu- dentkårerna, som ju utser representanter i dessa. Nationer och stu- dentföreningar har en mycket nära, traditionell bindning till respektive universitet. Det är därför inte i sig eftersträvansvärt att ett överklagande prövas av en instans utanför . Vi föreslår därför att enskilda studenter skall kunna få till stånd en överprövning om en nation eller studentförening har fattat be- slut som uppenbart strider mot det ändamål som anges i förord- ningen. En sådan överprövning skall kunna begäras hos universite- tets styrelse. Beslut av styrelsen får inte överklagas. Det kan ju inom en sammanslutning uppkomma andra klagomål än frågan om hur ändamålsparagrafen tolkats. Det kan gälla tvister och missnöjesyttringar på grund av beslut som av någon upplevs Överklagande av beslut fattade av nationer eller särskilda studentföreningar som fel eller ofördelaktigt. Sådana tvister anser vi skall lösas internt inom nationen eller föreningen. Mot denna bakgrund föreslår vi att varje nation och fakultetsförening åläggs att ange en besvärsord- ning i sina stadgar. Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 12 § Har en nation eller särskild studentförening fattat ett beslut som uppenbart strider mot sammanslutningens ändamål enlig 3 kap 1 § eller som har tillkommit i strid med 3 kap 8 § eller sammanslut- ningens stadgar, skall beslutet efter skriftlig begäran av student som tillhör sammanslutningen undanröjas av högskolans styrelse. Begäran skall ha inkommit till högskolans styrelse från den dag då beslutet gavs tillkänna. Beslut av högskolans styrelse får inte överklagas. Förslag till övriga författningsbestämmelser Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 9 § För nationerna och de särskilda studentföreningarna skall det finnas stadgar och en styrelse. Stadgarna skall antas av samman- slutningen och godkännas av högskolans styrelse. 10 § I stadgarna skall det finnas bestämmelser om 3.rätt till inträde i och utträde ur sammanslutningen, 4.avgifter till sammanslutningen, 5.hur sammanslutningens beslut skall ges till känna, och internt kunna överprövas, samt Överklagande av beslut fattade av nationer eller särskilda studentföreningar 6. rätt för högskolans styrelse att undanröja beslut i enlighet med 3 kap. 12 §. 11 § Om en nation eller en särskild studentförening ändrar sådana bestämmelser i stadgarna som avses i 3 kap 9 §, skall ändringen godkännas av högskolans styrelse. Godkänns inte ändringen, skall sammanslutningen utan dröjsmål och stadgeenligt framlägga en ny stadgeändring för högskolans sty- relse. Om någon ny stadgeändring inte läggs fram inom rimlig tid eller om inte heller det nya förslaget kan godtas, får högskolans styrelse besluta att studenterna inte längre skall vara skyldiga att tillhöra sammanslutningen. De principiella resonemang vi fört om motsvarande frågor i stu- dentkårsavsnittet är i flera avseenden tillämpliga också här. Det gäller vår önskan att stärka den enskilde studentens rätt till inflytande i sin organisation. I lika hög grad gäller det vår ambition att stärka de obligatoriska studentsammanslutningarnas legitimitet. Nationernas och fakultetsföreningarnas ställning både gentemot enskilda studenter och inom universiteten blir nu tydligare. Med stärkt överklaganderätt kan enskilda medlemmar avkräva sina orga- nisationer att de inte engagerar sig i frågor som ligger utanför det stadgade ändamålet – exempelvis i frågor av uttalat partipolitisk innebörd. Vårt förslag kan vidare leda till ökad arbetsbörda för nationer som blir utsatta för ett överklagande. Genom att ange minimikraven för vad en nations/förenings- stadga skall innehålla och binda den till högskolans medgivande för att bli giltig stärks universitetsstyrelsens insyn i verksamheten. Genom rättighet att ingripa mot beslut som uppenbart står i strid mot ändamålsparagrafen blir universitetsstyrelsens ansvar be- tydligt större . Sammantaget stärks nationernas/fakultetsföreningarnas ställning som en del av . Överklagande av beslut fattade av nationer eller särskilda studentföreningar Rekommendation i anslutning till kommande beredning Vi har strävat efter att utforma förslaget till förordning så att det uppfattas som begripligt, klart och lättläst. Men vi har inte lyckats fullt ut. I förordningens 3 kap 4 och 5 §§ – Bestämmelser avseende na- tioner och särskilda studentföreningar – finns nämligen hänvis- ningar till föreskrifter som gällde före . I nu gällande förordning (SFS 1983:18) finns i 7 och 8 §§ mot- svarande hänvisningar. I ett försök att klarlägga vilka utbildningar som förordningen av- ser har vi funnit att beslutet med giltighet fram till hänvisar bakåt i tiden till tidigare beslut, vilka i sin tur erinrar om beslut som sträcker sig bakåt . Under denna tidsrymd har stora förändringar skett – utbildningar har inrättats, upphört, slagits samman, bytt huvudmannaskap mm. Hur besluten fattats om utbildningarna har också varierat från beslut i till be- slut vid lokala lärosäten. Även de centrala myndigheterna och deras uppgifter på detta område har förändrats. Vi har inte haft resurser att analysera och förteckna vilka utbild- ningar som avses med dessa hänvisningar, inte heller anger våra di- rektiv att vi förväntas göra detta. Enligt vår mening är det dock inte förenligt med medborgares rätt till begriplig information att ha kvar hänvisningar av detta slag. För dagens studenter gäller dessa hänvisningar ut- bildningsbeslut som fattades innan de var födda. Vi finner det således angeläget att ett internt utredningsarbete genomförs i utbildnings- och i anslutning till beredningen av vårt förordningsförslag. Även nationsföreträdare, som vi haft kontakt med, har efterlyst klargöranden i dessa frågor. Vi utgår ifrån att det kommer att finnas en ny förordning beslutad . Därifrån beräknar vi drygt ett läsår för studentkå- rerna och nationerna/studentföreningarna att anpassa sin verksam- het och förbereda sig inför de nya bestämmelserna. Vissa har långa hyreskontrakt och annat som kan försvåra denna process men vi vill betona att vi förutsätter att studentkårerna, nationerna/stu- dentföreningarna tillsammans med lärosäten löser de problem som kan uppkomma så att den nya förordningen kan följas från. Vi föreslår att den nya förordningen skall börja gälla . Vi vill i detta sammanhang slutligen påminna om de ramavtal som finns mellan staten och de två stiftelsehögskolorna. För att en ny förordning skall gälla för dessa krävs beslut i stiftelsernas styrel- ser. Dock kommer t.ex. på grund av stiftelsehögskolornas konstruktion och aktiebolagslagen, aldrig att kunna överpröva beslut av stiftelsehögskolornas student- kårer med bindande avgöranden. Om och när stiftelsehögskolornas styrelser beslutar om den nya förordningens giltighet förordar vi att får beredskap att pröva även överklaganden från stiftel- sehögskolornas studentkårer eftersom nämndens ställningstagan- den sannolikt skulle betraktas som önskvärda och starka rekom- mendationer. Förslag till förordning om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om studentkårer, natio- ner och särskilda studentföreningar vid statliga universitet och hög- skolor samt om skyldighet att tillhöra sådana sammanslutningar. Denna förordning omfattar inte sådan utbildning som avses i för- ordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Kårobligatoriet omfattar studenter vid statliga universitet och hög- skolor. Enskilda utbildningsanordnare kan genom avtal med stu- denterna besluta om medlemskap i studentsammanslutningar. Med särskilda studentföreningar avses de obligatoriska student- föreningarna vid , även kallade fakultetsfö- reningar. 2 § Med högskolor avses i fortsättningen både universitet och högsko- lor, om inte något annat anges. Kårobligatoriet omfattar studenter vid statliga universitet och hög- skolor. Enskilda utbildningsanordnare kan genom avtal med stu- denterna besluta om medlemskap i studentsammanslutningar. 3 § Med studentkår avses en sådan studentsammanslutning vid en högskola som högskolans styrelse efter särskild ansökan har godkänt som studentkår enligt 2 kap. 13 §. Om det finns särskilda skäl, får det finnas mer än en studentkår vid samma högskola. Förordningsbestämmelsen ger uttryck den starka kopplingen som finns mellan en högskola och en studentkår. Det är högskolestyrel- sen som godkänner existensen av en studentkår. 4 § Med nation och särskild studentförening avses en sådan nation och särskild studentförening som studerande var skyldiga att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde före , enligt förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och student- föreningar vid universitet och högskolor. Med nation och särskild studentförening avses också nation och särskild studentförening som helt eller delvis har ersatt en sådan före- ning som sägs i första stycket. Nationsobligatoriet omfattar särskilt reglerade nationer och stu- dentföreningar vid , och . 5 § Om en student inte söker inträde i sådan studentkår, nation eller särskild studentförening som studenten är skyldig att tillhöra enligt 2 kap. 4 och 5 §§ och 3 kap. 4 § eller låter bli att betala avgift enligt 2 kap. 7 § och 3 kap. 7 §, får högskolans styrelse besluta att studenten skall avstängas från undervisning och prov till dess studenten har uppfyllt sina skyldigheter. Styrelsen får även besluta att kurs- och examensbevis eller bevis om doktorsexamen inte får lämnas ut till en student förrän avgift enligt 2 kap. 7 § och 3 kap. 7 § har betalats. Denna bestämmelse reglerar vilka åtgärder som en högskolestyrelse kan vidta om en student inte uppfyller sina skyldigheter att tillhöra en studentkår eller nation/särskild studentförening. 1 § En studentkår skall bevaka och bidra till att utveckla studenternas utbildning, arbetsmiljö och allmänna studiesituation samt värna stu- denters rättigheter. Denna förordningsbestämmelse anger syftet och ändamålet med en studentkår, och anger vilka fundamentala uppgifter som varje stu- dentkår i är skyldiga att uppfylla. Dessa uppgifter anses vara en förutsättning för att studentkårerna skall kunna uppfylla statens intresse av en högkvalitativ högre utbildning. Det övergripande ansvaret för studenternas utbildning, arbets- miljö, allmänna studiesituation samt studenternas rättigheter har högskolan eller kommunen och inte studentkårerna. Studentkåren har dock ett ansvar att bevaka och bidra till att utveckla dessa för studenterna så viktiga områden. Med studenternas utbildning riktar sig bestämmelsen mot all ut- bildningsbevakande verksamhet. Alla frågor som behandlas inom ett lärosätes beredande och beslutande organ är att betrakta som utbildningsbevakning. Lokal, nationell och internationell utbild- ningsbevakande verksamhet faller under begreppet utbildningsbe- vakning så länge det finns en koppling till den enskilde studentens utbildningssituation. Med studenternas arbetsmiljö menas det systematiska arbetsmil- jöarbetet som universitet och högskolor enligt arbetsmiljölagen är skyldiga att bedriva. Studentkåren har en påtryckande funktion för att stärka studenternas arbetsmiljö. Med studenternas allmänna studiesituation menas sociala trygg- hetsfaktorer som ett gott bemötande från lärarna och frihet från diskriminering och trakasserier, goda försäkringar och skyddsnät, ändamålsenliga lokaler och tillgång till bostäder. Verksamhet som klubb-, fest-, café-, restaurang-, teaterverksamhet och liknande fal- ler inte under begreppet den allmänna studiesituationen. Med studenternas rättigheter menas de rättigheter som studen- terna har enligt lagar och förordningar. Inom detta verksamhets- område ligger ett tydligt uppdrag för studentkårerna att verka för att de lagar och förordningar som ger studenter rättigheter re- spekteras av lärosätet och att detta arbetar aktivt och förebyggande med studenternas rättigheter samt att lärosätet informerar sina stu- denter om vilka rättigheter de har. Inom begreppet studenternas rättigheter ingår även att hjälpa enskilda studenter som fått sina rättigheter kränkta. Denna ombudsliknande roll är central för stu- dentkårernas syfte och ändamål. Denna ändamålsbestämmelse anger sålunda vad en studentkår har skyldighet att arbeta med. Sedan finns det verksamhet som en studentkår får arbeta med men som faller utanför syftet och ända- målet.