sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Garantipension, äldreförsörjnings- stöd och bostadstillägg ges till personer som uppfyller vissa krav enligt Socialtjänstlagen 1999:799. Ett av de kraven är bosättning i . En arbetskraftsinvandrare som har få yrkesverksamma år kvar när han eller hon anländer till kommer inte att ha möjlighet att arbeta in tillräckligt mycket egen pension för att nå upp till skälig levnadsstandard vid pensioneringen. Personen kommer antagligen att ha rätt till äldreförsörjningsstöd och eventuellt BTP om han eller hon förblir boende i . Det innebär en kostnad för pensionsystemet/socialförsäkringssytemet har gjort beräkningar över hur en ensamstående person behöver arbeta fram till för att med allmän pension, bostadstillägg och tjänstepension uppnå samma ekonomiska standard som äldreförsörjningsstöd kan ge vid ålder.1 Antalet arbetsår som krävs för att erhålla en pension (netto efter skatt och inklusive BTP) som resulterar i ett lika stort belopp som ett äldreförsörjningsstöd är beroende av den månatliga ingångs- lönen. En person med i ingångslön måste enligt dessa beräkningar arbeta i för att komma upp i en pension som motsvarar ett äldreförsörjningsstöd. Som en grov tumregel gäller att det inom intervallet 15 000–/mån som ingångs- lön krävs mindre arbetstid för varje höjning av in- gångslönen. Resultaten kan naturligtvis också uttryckas som den ålder då en person behöver börja sitt arbetsliv för att komma upp i en pension, , som motsvarar ett äldreförsörjningsstöd. Denna ålder varierar beroende på lönenivå. Ålder vid arbetsinträde som krävs för att få pension (netto) i nivå med äldre- försörjningsstöd vid olika startlöner 1 Prognoserna har utförts i 2005-års priser och skatter. Som Tjänstepension har en enkel schablon använts i form av av slutlön, dock reducerad med det antal arbetsår som fattas upp till 30 arbetsår. Den kommunala skattesatsen har antagits vara och hyran /mån, vilket ungefär motsvarar medelbostadskostnaden för två rum och kök. Reallönehöjningen är satt till i snitt och inflationen till noll procent. Den nominella avkastningen i PPM systemet har satts till nominellt. Den nettokostnad som kan uppstå när en arbetskraftsinvandrare kommer till i hög ålder och förblir bosatt här efter pensio- nering bör sättas i relation till arbetskraftsinvandrarens insats på arbetsmarknaden, där han eller hon fyllt en brist och därmed bidra- git till tillväxten i . De flesta arbetskraftsinvandrare kommer till i relativt unga åldrar. För att få en uppskattning arbetskraftsinvandrarnas ålder vid invandringstillfället har vi studerat statistik över arbets- kraftsinvandring från EES-länderna exklusive under perio- den –2005. Den absoluta majoriteten arbetskraftsinvandrare kommer . Mindre än en tiondel kommer . Det innebär att de flesta av dem som väljer att stanna i har goda förutsättningar att arbeta in sin egen pension. Åldersfördelning arbetskraftsinvandrare från EES-länderna exkl. –2005 samt befolkningen 2005 Tabell 7.1 Sammanfattande schematisk bild av de föreslagna nya tillstånds- formerna Personer med särskilda kvalifikationer som Tidsbegränsat arbets- tillstånd på grund av brist på arbetskraft Tidsbegränsat arbets- tillstånd för anställning som avser internationellt utbyte 1–24 mån med ev. förlängning + 24 mån. Personer som bedöms lämpliga för ett yrke i vilket det råder brist på arbetskraft och som erbjudits en anställning (tidsbegränsad eller Personer med ledningsuppgifter, specialister eller s.k. trainee med befattningar utanför den öppna arbetsmarknaden samt personer som gör särskilda insatser inom kultur, undervisning, forskning och idrott m.m. 12–18 mån tillstånd baserat på in- Tabell 9.1 Förteckning över länder/territorier vars medborgare skall ha visering för inresa till Viseringspliktiga länder/territorier (exkl. och ) Tabell 11.1 Antal ansökningar och beviljade tillstånd 2003–2005 Figur 12.1 Antalet nya asylsökande 1990–2005 Källa: löpande statistik. Tabell 12.1 Genomsnittlig handläggningstid för asylärenden i första instans (), 1990–2005 (-) betyder att uppgift saknas för helåret. Enligt uppgifter från årsredo– visningar var handläggningstiden 6 månader för //96 (genomsnitt ). *) Exklusive ärenden där de sökande kom från , och . Ett besluts– stopp som hade gällt under tidigare budgetår för medborgare från dessa länder upphörde . Räknas dessa ärenden med uppgår den genomsnittliga tiden för . Tabell 12.2 Antal avgjorda asylärenden (exklusive omedelbar verkställighet) och andelen av dessa som avgjordes i första instans, personer16–, 1999–2005 Andel (%) ärenden inom 4 mån Tabell 12.3 Antal nya asylsökande 16–, samt antal utan identitetshandlingar, 1996–2005 (–) betyder att uppgift saknas. Tabell 12.4 Genomsnittliga handläggningstider (mån) för asylärenden i första instans () och andra instans () samt antal beslut, avslag och överklagade beslut i första instans för asylsökande personer 16–, 1999–2005 beslut (%) beslut (%) Figur 14.1 In- och återutvandring av utrikes födda –2005, antaganden om migrationen av utrikes födda –2050 i SCB:s prognos komplet- terad med kommitténs räkneexempel på en årlig invandring av 5 000 arbetskraftsinvandrare och 2 500 anhöriga till dem Anmärkning: SCB har kalkylerat med en ökad invandring med 4 000 från länder utanför EU. SCB räknar med fler studerande, fler arbetskraftsinvandrare och fler anhöriginvandrare utan att specificera grup- pernas storlek. Det är därför inte helt adekvat att addera kommitténs beräkningar till SCB:s antagande. Källa: framtida befolkning 2006-2050 (Demografiska rapporter 2006:2, SCB) samt egna beräkningar. Figur 14.2: Kalkylerat årligt pensionskapital som arbetskraftsinvandrarna tjänat in vid utvandringen. Som jämförelse visas det kalkylerade nettot som arbetskraftsinvandringen ger i Källa: Egna beräkningar. De 30 största yrkena för personer födda i säljare, inköpare, mäklare m.fl. försäljare, detaljhandel; demonstratörer m.fl. företagsekonomer, marknadsförare och 331 förskollärare och fritidspedagoger chefer för mindre företag och enheter chefer för särskilda funktioner civilingenjörer, arkitekter m.fl. maskinoperatörer, metall- och mineralbehandling administratörer i offentlig förvaltning barnmorskor; sjuksköterskor med särskild kompetens Källa: SCB, yrkesregistret.