sou · GUB347 · 2007-01-01 00:00:00 — Anledningen till att rätten att stoppa ett fordon inte föreslås bli införd i polislagen, vilket varit en tänkbar lösning, är att utredningen finner det mer ändamålsenligt och överskådligt att bestämmelserna samlas på ett ställe och då i anslutning till befogenheten att ta alkoholutandningsprov. Anledningen till att bestämmelsen inte föreslås i trafikbrottslagen (1951:649) är att den skall vara tillämplig både när det finns skälig misstanke om rattfylleribrott och när det inte finns någon misstanke om brott utan att fråga är om att ta ett rutinmässigt sållningsprov. Tjänstemän vid och föreslås alltså få en självständig rätt att stoppa ett fordon för att ta ett alkohol- utandningsprov under förutsättning att det sker på sådan plats där dessa tjänstemän utövar sina övriga kontrollfunktioner. Se avsnitt 7.1.1. Bestämmelsen reglerar sållningsprov. Sist i tredje stycket görs ett tillägg innebärande att en bilinspektör skall kunna ta ett sållnings- prov. Se vidare avsnitt 7.1.6. 9.3Förslag till lag om ändring i lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning Ett tillägg görs i 2 § lagen (1982:395) om med- verkan vid polisiär övervakning för att möjliggöra husrannsakan i syfte att ta ett alkoholutandningsprov i form av ett bevisprov på den som misstänkts för sjöfylleri. En sådan husrannsakan kan behövas t.ex. om en båtförare, efter ett positivt sållningsprov, låser in sig i båten. Jämför kommentaren till föreslagna 7 § trafik- brottslagen. Se vidare avsnitt 7.1. 9.4Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) I den generella bestämmelsen i 29 § fösta stycket andra meningen polislagen (1984:387), som behandlar rätten till våldsanvändning för vissa andra befattningshavre än polismän, görs ett tillägg avseende punkten 5 i 10 § första stycket samma lag. Med en sådan ändring ges tjänstemän vid och samma möjlighet som en polisman har att använda våld när de skall stoppa ett fordon eller annat transportmedel för att bl.a. ta ett alkoholutandningsprov eller göra en ögonundersökning. 9.5Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009) Kapitelrubriken till 20 kap. sjölagen (1994:1009) justeras i anled- ning av nedanstående förslag. 20 kap. 5 a § En ny paragraf föreslås bli införd som ger rätt att inleda förundersökning beträffande sjöfylleribrott. Regleringen motsvarar utredningens förslag till 6 § i trafikbrottslagen (1951:649) avseende rattfylleribrott. 9.6 Förslag till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) 7 kap. 4 § Paragrafen reglerar möjligheten för polismyndighet eller åklagare att omhänderta ett körkort. Ett sådant omhändertagande görs när det har visat sig, genom ett bevisprov, att föraren har en alkohol- halt i utandningsluften eller i blodet som innebär att körkortet eller annan behörighetshandling skall återkallas. Körkortet tas då omhand av polisen och den enskilde delges detta beslut direkt. Utredningen föreslår, genom ett tillägg, att denna befogenhet även skall gälla och . Se avsnitt 7.4. 9.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:216) om ögonundersökning vid vissa brott i trafiken Genom det föreslagna tillägget i 4 § får tjänsteman vid Kust- bevakningen och samma befogenhet som tillkommer en polisman att genomföra ögonundersökning. Rätt att stoppa ett fordon i avsikt att göra en sådan undersökning ges också under förutsättning att det sker på sådan plats där dessa tjänstemän utövar sina övriga kontrollfunktioner. Jämför med vad som anges under 1 § lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov. 9.8 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1991:1524) med instruktion för I instruktion görs ett tillägg i ett nytt andra stycke i 2 § innebärande att verksamhet utvidgas till att omfatta även utredning avseende rattfylleri och grovt rattfylleri. får också rätt att meddela föreskrifter om utredningsverksamheten. (Ju 003:12) (Ju 2003:12) ges i uppdrag att utöver vad som anges i de ursprungliga direktiven överväga ytterligare några frågor. Utredningen skall överväga om tjänstemän vid och i samband med sin normala verksamhet skall ges samma befogenhet som polismän att ta alkoholutandningsprov och genomföra ögonundersökning samt s.k. primärutredningsåtgärder vid misstänkta rattfylleri- och drograttfylleribrott. Utredningen skall vidare överväga om polismyndigheterna skall ges rätt att förordna bilinspektörer och andra civilanställda eller tillfälligt anlitade personer inom polisen att ta alkoholutandningsprov. Utredningen skall lägga fram de författningsförslag som är nödvändiga. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppgift att utreda vissa frågor rörande rattfylleri och sjöfylleri (dir. 2003:174). Utredningen antog namnet . Utredningen skall bland annat utvärdera de reformer som vidtagits i fråga om rattfylleribrottet och påföljdssystemet , hur bestämmelserna om vållande till annans död och vållande till kroppsskada eller sjukdom har tillämpats när brottet har begåtts i samband med rattfylleri, överväga frågan om s.k. eftersupning samt göra förnyade överväganden av frågan om införande av en promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt. övervägandena av sjöfyllerifrågan skall utredningen ta ställning till och lämna förslag om polisens och möjligheter att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov. Utredaren skall lämna förslag på de lagstiftningsreformer och andra åtgärder som är påkallade. Uppdraget skall slutredovisas . Alkoholutandningsprov regleras i lagen (1976:1090) om alkohol- utandningsprov. Sådana prov kan tas dels som sållningsprov, dels som bevisprov. Det förra tas rutinmässigt – dvs. utan misstanke om brott – och får bara ange om eventuell alkoholkoncentration överstiger ett visst gränsvärde. Det senare förutsätter brotts- misstanke och anger milligram per liter i utandningsluften på sätt som kan läggas till grund för åtal och dom. Utslaget av sållnings- provet kan således ge grund för misstanke, varvid ett bevisprov – eller ett blodprov enligt bestämmelserna om kroppsbesiktning – kan tas i bevissäkrande syfte. I samband med att en polisman genomför ett alkohol- utandningsprov kan denne – i de fall sållningsprovet lett till ett bevisprov eller en blodprovstagning – hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder innan förundersökning hunnit inledas (s.k. primärutredningsåtgärder enligt 23 kap. 3 § tredje stycket rätte- gångsbalken). Sållningsprov får endast tas på förare av motordrivet fordon samt på förare av maskindrivet spårfordon på järnväg, tunnelbana eller spårväg. Bevisprov får tas på den som skäligen kan misstänkas för brott som avses i 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 30 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg, 10 kap. 2 § järnvägslagen (2004:519) eller annat brott, på vilket fängelse kan följa, om provet kan ha betydelse för utredningen. Alkoholutandningsprov får enligt regleringen endast tas av polisman. I samband med införandet av en nollgräns vid s.k. drograttfylleri (SFS 1999:217) infördes lagen (1999:216) om ögonundersökning vid misstanke om vissa brott i trafiken. Lagen avser undersökning av en persons ögon och ögonrörelser i syfte att ta reda på om denne är påverkad av något annat medel än alkohol. En ögonunder- sökning får göras på förare av ett motordrivet fordon samt på förare av ett maskindrivet spårfordon på järnväg, tunnelbana eller spårväg om det kan misstänkas att föraren gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 30 § lagen (1990:1157) om säkerhet vid tunnelbana och spårväg, 10 kap. 2 § järnvägslagen (2004:519) eller till något annat brott på vilket fängelse kan följa och som har begåtts i samband med framförandet av fordonet. Resultatet av undersökningen kan ge grund för skälig misstanke om drograttfylleri, vilket innebär att reglerna om kroppsbesiktning i blir tillämpliga. I likhet med vad som gäller för alkoholutandningsprov får undersök- ningen endast genomföras av polisman. Enligt ändringar i polislagen (1984:387) som trädde i kraft får en polisman i syfte att förhindra brott enligt 4 eller 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott tillfälligt omhänderta fordonsnycklar eller annat som behövs för färden eller om så krävs, själva fordonet (24 a §). Behovet av en översyn har i sitt slutbetänkande Gränslös utmaning (SOU 2005:25) bland annat behandlat frågan om alkoholutandningsprov. Utredningen väcker i det sammanhanget frågan om tjänstemän vid och bör kunna genomföra alkoholutandningsprov och förordar att rege- ringen skyndsamt bör utreda möjligheterna att låta anställda vid och utföra alkoholtester vid gränsen. Vid remissbehandlingen av förslagen i denna del har berörda myndigheter i huvudsak ställt sig positiva. har i sitt remissvar föreslagit att de bil- inspektörer som finns vid polismyndigheterna skall ges möjlighet att ta alkoholutandningsprov i samband med fordonskontroller. Möjlighet för tjänstemän vid och att ta alkoholutandningsprov m.m. Alkoholutandningsprov utgör ett viktigt instrument vid bekämp- andet av rattfylleribrottslighet. Upptäcktsrisken har också stor preventiv betydelse. En omfattande och ofta rent slumpmässig provtagning är en förutsättning för att upptäcktsrisken uppfattas som reell. Därtill innebär de rutinmässiga proverna att en mängd brott kan upptäckas och beivras. Av särskilt stor betydelse är här riktade kontroller vid platser och tidpunkter då andelen ratt- fyllerister bland fordonsförarna kan antas vara hög. Antalet alkoholutandningsprov är till en del beroende av polisens resurser. Det kan därför finnas anledning att överväga om även andra bör ges befogenhet att kontrollera förares nykterhet. och verksamhetsområden innefattar kontroller i situationer och på platser där det i många fall framstår som motiverat att även utföra rutinmässiga alkohol- utandningsprov. Alkoholservering och alkoholförsäljning före- kommer på många av de färjor som anlöper svensk hamn där tjänstemän vid och utför kontroller av att överträdelser inte har skett av t.ex. bestämmelserna om smuggling. Kontrollen av farligt gods som utförs av tjänstemän vid omfattar en stor del av den tunga yrkestrafiken. Mot denna bakgrund finns skäl att överväga om inte tjänstemän vid och bör ges möjligheter att ta alkoholutandningsprov, såväl sållningsprov som bevisprov, i samband med sin normala verksamhet. Såväl tull- som kustbevakningstjänstemän har givits vissa polisiära befogenheter vid utredning av vissa brott. Detta följer av lagen (2000:1225) om straff för smuggling, lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning samt lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Att ge tjänstemän vid och befogenhet att ta alkoholutandningsprov torde knappast inge några betänkligheter vad gäller kompetens och rättssäkerhet. Vad som i sammanhanget måste beaktas är om en sådan ny uppgift skulle innebära ett önskvärt resursutnyttjande av myndigheterna i förhållande till deras huvudsakliga arbetsuppgifter och primära ansvarsområden. Vidare måste det vägas in i bedömningen huruvida det skulle vara kostnadseffektivt att utbilda och utrusta myndigheterna att utföra denna arbetsuppgift. Om tjänstemän vid och ges befogenhet att ta alkoholutandningsprov bör det även övervägas om de också skall ges befogenhet att genomföra s.k. primärutred- ningsåtgärder. Möjligheten att ta alkoholutandningsprov och genomföra primärutredningsåtgärder kan därtill förutsätta rätt att vidta vissa tvångsmedel enligt . sammanhanget övervägas om tull- och kustbevakningstjänsteman skall ges samma befogenhet som en polisman har enligt 24 a § polislagen (1984:387) att i syfte att förhindra rattfylleribrott omhänderta bl.a. fordonsnycklar. Ögonundersökning enligt lagen (1999:216) om ögonunder- sökning vid misstanke om vissa brott i trafiken är ett viktigt hjälpmedel för polisen att kunna konstatera att det föreligger skälig misstanke om drograttfylleri, och sedan kunna styrka brottet genom blodprov. Till skillnad från alkoholutandningsprov förutsätts för ögonundersökningen misstanke om brott. Denna misstanke – grundad på exempelvis förarens pupillstorlek eller allmänna beteende – torde ofta uppkomma i samband med rutin- mässiga alkoholutandningsprov. För det fallet tull- och kustbevak- ningstjänstemän bör ges befogenhet att ta alkoholutandningsprov bör även övervägas om deras befogenheter skall omfatta ögon- undersökning. Frågor om primärutredningsåtgärder och tvångs- medel bör på samma sätt som beträffande rattfylleri tas in i dessa överväganden. Möjlighet för civilanställda vid polisen att ta alkoholutandningsprov De bilinspektörer som finns vid polismyndigheterna är civil- anställda som kontrollerar fordons skick för polisens räkning. En ordning där bilinspektörerna i samband med fordonskontroller tar ett sållningsprov på föraren skulle utnyttja en befintlig resurs och möjliggöra en ökning av antalet alkoholutandningsprov. Bil- inspektörernas verksamhet skulle – som fallet är – ske under polismans ledning. Bevisprov och efterkommande utrednings- åtgärder kan – om en sådan ordning införs – handhas av polismän på plats. Det bör därför övervägas att ge bilinspektörerna en befogenhet att ta sållningsprov. För att möjliggöra för polisen att använda sina resurser på effektivaste möjliga sätt bör det därtill övervägas om polis- myndigheterna skall ges rätt att anlita även annan civilanställd personal eller tillfälligt anlitad personal för att ta sållningsprov. Det är däremot inte motiverat att överväga möjligheten för civilanställda eller tillfälligt anlitade personer att genomföra ögonundersökning bl.a. då en sådan undersökning förutsätter brottsmisstanke. Vid övervägandena bör beaktas – utöver frågan om kostnads- effektivitet – att alkoholutandningsprov utgör en ingripande åtgärd som måste ske på ett rättssäkert sätt som värnar den personliga integriteten. Utredaren skall, utöver vad som anges i huvuddirektiven, sammanfattningsvis även överväga 1.om tjänstemän vid och i samband med sin normala verksamhet –skall ges befogenhet att genomföra ögonundersökning enligt lagen (1999:216) om ögonundersökning vid miss- tanke om vissa brott i trafiken, –skall ges samma befogenhet som polismän att genom- föra s.k. primärutredningsåtgärder vid misstanke om ratt- fylleri och drograttfylleri samt rätt att använda tvångsmedel, 2.om polismyndigheterna skall ges rätt att förordna bil- inspektörer och andra civilanställda eller tillfälligt anlitade personer att biträda polisen genom att ta alkohol- Utredaren skall lägga fram de författningsförslag som är nödvändiga. Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, särskilt Riks- polisstyrelsen, och . Förslagets konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Särskild vikt skall läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar utred- ningens förslag innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna och vid att redovisa förslagens betydelse för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet samt för sysselsättning och service i olika delar av landet. Utredningen skall enligt huvuddirektiven redovisa sitt uppdrag . Dessa tilläggsdirektiv föranleder att den tid inom vilken utredningens uppdrag skall fullgöras bör förlängas. Utredningen medges därför förlängning med att slutredovisa arbetet till . Ett delbetänkande avseende de frågor som omfattas av huvud- direktiven skall dock lämnas . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. 40.Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Djurskydd vid hästavel. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]