sou · GUB364 · 2007-01-01 00:00:00 — Det finns en klar tendens i materialet att besöksfrekvensen på kasino ökar med besökarnas lagföringar för brott . Detta kan sammankopplas med den tidigare forskning som redovisats ovan, om att kasinospel kan ingå i en så kallad kriminell livsstil. Mot bakgrund av denna tendens bör dock inte glömmas att antalet besökare med många lagföringar är lågt. Det finns exempelvis inte fler än 344 personer med sju eller fler lagföringar bland kasinobesökarna. De svarar för 3 206 av 893 av alla kasinobesök. En enda lagföring behöver inte vara ett tecken på att personen har någon djupgående kriminell förankring. Personer som saknar eller endast har en lagföring dominerar bland kasinobesökarna, eftersom de svarar för av alla besök inom gruppen kasinobesökare folkbokförda i . Vad innebär förekomsten av för brott misstänkta respektive lagförda bland kasinobesökarna? Vad berättar nu uppgifterna från misstanke- respektive lagföringsregistret? De tendenser som observerades bland de för brott misstänkta kasinobesökarna återfanns även bland de lagförda personerna. En första slutsats som kan dras är att andelen kasinobesökare som registrerats som skäligen misstänkta för brott är högre än motsvarande i en normalbefolkning, något som i allt väsentligt kan förklaras med att kasinobesökarna i högre grad än normalbefolkningen består av yngre män som bor i storstäder och dessutom deltar i det nattliga nöjeslivet. till andelen lagförda för brott finns det dessutom betydligt fler lagförda i riskpopulationer som personer med narkotika- respektive alkoholrelaterade diagnoser. Den brottslighet som kan knytas till kasinobesökarna är inte förvånande med tanke på den tidigare forskningen som visar att det i en kriminell livsstil kan ingå att besöka exempelvis kasinon. Kasinon påminner om krog- och annat nöjesliv i den meningen att 151 Bilaga 2 SOU 2006:64 många unga, framför allt män dras dit. Det är också samma grupp som generellt sett är mer brottsbelastad. Ser man till vilka brott kasinobesökarna misstänkts för är det inte särskilt många personer som har registrerats för brottslighet som genererar direkta pengar. Undantagen är ett inslag av ekonomisk brottslighet i form av skäligen misstänkta för brott mot skattebrottslagen samt kapitel som rör exempelvis bedrägerier, förskingring och brott mot borgenärer. Tillgreppsbrott finns också bland kasinobesökarna, något som kan ge kontanter att konsumera på kasino, i linje med tidigare forskning som beskrivits ovan. En mer organiserad brottslighet, där penningtvätt är ett bestående inslag, är relativt osynlig i denna studies material. Narkotikabrott finns visserligen med, men en klar majoritet av dessa rör eget bruk och innehav. Ett möjligt undantag finns i form av ett 80tal kasinobesökare som varit skäligen misstänkta för post-, bank och värdetransportrån. Det är som ovan nämnts en stor andel av de personer som misstänkts för sådana brott, men ett försvinnande litet antal personer i förhållande till övriga kasinobesökare. Resultat i fokus Det stora flertalet kasinobesökare har varken varit skäligen misstänkta eller lagförda för brott . Av kasinobesökarna hade registrerats som misstänkta för brott, hade lagförts. Det rör sig med all säkerhet delvis om samma personer som återfinns i båda kategorierna. Det finns en tendens till att de för brott misstänkta eller lagförda kasinobesökarna går oftare på kasino än de som inte varit misstänkta eller lagförda för brott . Kasinobesökarna har en högre brottsbelastning än en normalpopulation, men detta kan i allt väsentligt förklaras med att kasinobesökarna i högre grad är unga män som bor i storstäder. Kasinobesökarna har främst misstänkts för hot- och våldsbrott, trafikbrott, ekobrott, skattebrott och narkotikabrott. Resultaten från lagföringsregistret stödjer resultaten om kasinobesökarna från körningarna i misstankeregistret. SOU 2006:64 Bilaga 2 Konsumeras eller tvättas svarta pengar på svenska kasinon? I detta avsnitt ska den fjärde frågeställningen besvaras, om kasinobesökare kan antas konsumera och/eller tvätta svarta pengar genom spel? Vidare besvaras den sista frågeställningen från vilka branscher de svarta pengarna kan antas komma. forskning För dessa frågeställningar måste begreppet svart arbete definieras. Med svart arbete menas inkomster av arbete som inte redovisas till och därför inte beskattas. Det gäller både arbete utfört av arbetstagare och företagare, dessutom kan oriktiga avdrag förekomma hos företagare, typiskt sett för privata levnadskostnader, som leder till lägre skatt (RRV 1997:59). har studerat i vilka branscher det är vanligast med svarta inkomster. I kronor räknat är de dolda arbetsinkomsterna störst bland uthyrnings- och företagsservicefirmor, i detaljhandeln och byggbranschen. Om förhållandet mellan dolda och deklarerade inkomster studeras är det i stället andra branscher som blir synliga. Jordbruk, skogsbruk, fiske, restauranger, taxi och hårfrisörer är exempel på branscher där en större andel av inkomsterna är dolda i förhållande till andra branscher (, 2005). Restaurangbranschen är en av de branscher som uppges innehålla en stor andel svarta inkomster. Den ekonomiska brottsligheten handlar främst om att inte all försäljning redovisas och att svarta löner betalas ut. Enligt (1999) förekommer penningtvätt och andra former av illegala penningtransaktioner inom restaurangbranschen. menar att svartjobb och annan ekonomisk brottslighet av varierande allvarlighetsgrad blivit en del av restaurangbranschen, det har blivit en social institution. Det är dock viktigt att påpeka att de flesta studier gjorts av de branscher som av tradition förknippats med svart arbete, det vill säga kontantbranscher som till exempel tillfällig handel samt restaurang-, transport-, bygg- och städbranschen (SOU 1997:111) Dessutom är många branscher heterogena, med andra ord är det vanligt med svarta inkomster och andra former av ekonomisk 153 Bilaga 2 SOU 2006:64 brottslighet i vissa delar eller segment av branschen, medan andra delar inte drabbas alls (RRV 1997:59; SOU 1997:111). Det är rimligt att anta att en betydande del av de svarta pengarna går till olika former av lyxbetonad konsumtion. fann i en studie att de som vanligen hade svarta inkomster tillhörde en kategori som arbetar extra, utöver eller utanför det vanliga arbetet, för att förstärka sin ekonomi på marginalen (RRV 1998:29). Det kunde röra sig om allt ifrån att kunna unna sig något extra vid ett enstaka tillfälle till att mer permanent försöka höja sin levnadsnivå. Det var inte ovanligt att de svarta pengarna syftade till att sätta lite guldkant på tillvaron. Därför är det troligt att svarta pengar förekommer på svenska kasinon. Resultat En körning har gjorts av kasinobesökarna mot register och Finanspolisens penningtvättsregister. Anledningen till att dessa körningar tas upp här under konsumtion och tvättning av svarta pengar är att registren snarare bedöms reflektera svarta än kriminella pengar. Men vad visar registerkörningarna? I ljuset av uppgifterna i inledningen om att personer utan officiella inkomster spelar på kasino är det relevant att försöka kartlägga hur utbrett det är att kasinobesökare redovisar låga eller inga inkomster alls till beskattning i sina deklarationer. Det kan naturligtvis ligga andra faktorer än användning av kriminella och svarta pengar bakom finansieringen av deras spelande, men resultaten från denna studie ger i alla fall en indikation på förekomsten av svarta pengar på svenska kasinon. Vad betyder låga inkomster i kasinosammanhang? Det första resultatet är att en något högre andel kasinobesökare är låginkomsttagare i förhållande till den svenska befolkningen.18 Tabell 7 nedan visar besökarnas bruttolön fördelad efter antal kasinobesök. Notera hur de som besökt kasino färre än fyra gånger, liksom engångsbesökarna i det tidigare avsnittet om misstänkta respektive lagförda för brott, skiljer sig från flergångs18 Uppgifter om den svenska befolkningen kommer dels från körningar mot skattedatabasen, dels från Statistisk årsbok 2005 – SKV 152 Utgåva 8. SOU 2006:64 Bilaga 2 besökarna. Flergångsbesökarna har uppgett lägre inkomster i deklarationen än de som besökt kasino någon enstaka gång. Samma skillnad framträder för personer som saknar inkomst. Att bruttolön saknas innebär att personen fått en inkomstdeklaration men rutan för bruttolön är blank eftersom kontrolluppgifter saknas. Det kan finnas naturliga förklaringar till detta som att personen är näringsidkare eller försörjer sig på stora kapitalinkomster. Tabell 7 Kasinobesökarnas bruttolön efter antal kasinobesök. Procent Antal besök Bruttolön 1 2–3 4–12 13–26 27–52 53 4– Totalt Saknas 11,9 13,1 20,1 24,0 28,2 31,9 22,9 13,8 0–50 000 7,2 8,2 11,4 11,0 10,4 9,4 11,0 8,0 50 000– 200 000 23,2 26,8 30,5 30,1 31,2 31,0 30,5 24,9 200 000– 400 000 45,4 42,1 31,9 30,2 26,5 23,5 30,2 42,6 400 000– 12,3 9,8 6,1 4,7 3,7 4,2 5,4 10,8 Totalt 10019 10020 10021 10022 10023 10024 10025 10026 För att korrigera för att näringsidkare inte ingår bland dem som har bruttolön, har även uppgifter om kasinobesökare med inkomst av enskild näringsverksamhet som understiger tagits fram (se tabell 13, appendix 1).27 Det visar sig att samma skillnad framträder mellan dem som varit på kasino färre än fyra gånger respektive flergångsbesökare. Det är av kasinobesökarna som varit på kasino färre än fyra gånger som uppgett en inkomst av enskild näringsverksamhet som understiger 19 n=146 655. 20 n=34 412. 21 n=19 427. 22 n=6 049. 23 n=3 612. 24 n=3 096. 25 n=32 184. 26 n=213 251. 27 Gäller för . Bilaga 2 SOU 2006:64 100 000 kronor. För flergångsbesökarna uppgår denna andel till i snitt28 . Kasinobesökare med låga deklarerade inkomster utgör en större del av flergångsbesökarna än engångsbesökarna. För att få en tydligare bild av flergångsbesökarnas ekonomiska förhållanden har ytterligare registerkörningar gjorts. av flergångsbesökarna har deklarerat inkomst av tjänst (bruttolön) eller näringsverksamhet (enskild näringsverksamhet eller handelsbolag) som antingen saknas eller understiger . Till dessa av flergångsbesökarna kan läggas en tredje indikator på låga officiella inkomster, nämligen andelen maskinellt nolltaxerade kasinobesökare.29 Det handlar då om personer för vilka det saknas uppgift i skatteregistret om inkomst, det finns inga kontrolluppgifter om lön från arbetsgivare, uppgifter om att näringsverksamhet bedrivs eller uppgifter om inkomsträntor från banker etc. Därför får personerna ingen inkomstdeklaration och blir i normalfallet inte heller förelagda att komma in med någon deklaration. För att undvika att ta med personer som lever på studiemedel och pension har endast personer i så kallad arbetsför ålder undersökts (födda –1979). Av kasinobesökarna (födda –1979) är maskinellt nolltaxerade, av flergångsbesökarna rör det sig om 5,0 procent.30 Även här syns skillnaden tydligt mellan de båda grupperna. Engångsbesökarna är i något lägre grad än normalbefolkningen maskinellt nolltaxerade (andelen i riket är ), medan flergångsbesökarna i högre grad blivit maskinellt nolltaxerade. Det finns således mycket tydliga indikatorer på att kasinobesökarna i relativt hög utsträckning är låginkomsttagare och att låginkomsttagarna tenderar att utgöra en något större andel av flergångsbesökarna i förhållande till dem som besökt kasino färre än fyra gånger. Hur ska detta resultat tolkas? En första tolkning, som har stöd i exempelvis Westfelts (2003) tidigare refererade forskning, är att personer med låga inkomster spelar på kasinon. Kan det även tolkas som ett tecken på förekomsten av oredovisade inkomster, det vill säga att en viss grupp kasinobesökare i själva verket har högre inkomster än vad de uppger i sina deklarationer? Kan det också vara så att sådana oredo28 Gäller dem som gått på kasino 4–275 gånger. 29 Maskinellt nolltaxerade personer framstår som en relativt stabil grupp, en undersökning visar att de maskinellt nolltaxerade också var det (, 2006). 30 Felkällor kan emellertid vara personer som lever på kapitalinkomster, studiemedel eller socialbidrag. SOU 2006:64 Bilaga 2 visade inkomster, i linje med den kunskap som finns om konsumtion av svarta pengar, bland annat används till lyxbetonad konsumtion som exempelvis kasinospel? Vad betyder förekomsten av näringsidkare och branschtillhörighet? För att besvara dessa frågor behöver vi titta närmare på näringsidkarna. Skälet är att näringsidkare på ett generellt plan har större möjligheter att undanhålla inkomster från beskattning än löntagare eftersom näringsidkaren kontrollerar företagets transaktioner, redovisning etc. Forskning visar också att näringsidkare redovisar låga inkomster och en av flera förklaringar är oredovisade inkomster (Apel, 1994). Gällande näringsidkare har endast flergångsbesökarna undersökts. Av samtliga flergångsbesökare, näringsidkare och andra, hade F-skatt.31 De som driver enskild näringsverksamhet har som regel F-skattsedel, det innebär att företagaren själv betalar skatt och sociala avgifter (egenavgifter) . De personer som är enskilda näringsidkare har även en så kallad SNIkod, den berättar inom vilken bransch näringsverksamheten bedrivs. SNI-kod32 har kunnat tas fram för av kasinobesökarna. Så andelen enskilda näringsidkare utgör av flergångsbesökarna. Alla näringsidkare är inte enskilda näringsidkare, vissa företagare driver verksamheten i aktiebolagsform. Därför har även andelen kasinobesökare som har uppgett samband med fåmansbolag tagits fram. Bedömare på påpekar dock att inte alla som bör lämna blankett gör det, men det ger ändå en fingervisning om hur stor andel kasinobesökare det rör sig om. Att driva verksamhet genom fåmansbolag (5,) var inte lika vanligt som enskild näringsverksamhet (12,). Vad visar då SNI-koderna, vilka branscher verkar de enskilda näringsidkarna inom? forskning (se ovan) visar att ekonomisk brottslighet relativt sett är vanligt inom restaurang-, taxi-, bygg-, lokalvårds- och frisörbranschen. Tabell 8 visar tydligt att bland de tio vanligaste branscherna sett till antalet kasinobesök återfinns dessa fem riskbranscher. Restaurang-, taxi-, lokalvårds 31 F-skatt som inte var återkallad . 32 Uppgiften gäller . Bilaga 2 SOU 2006:64 och frisörbranschen är överrepresenterade bland flergångsbesökarna i förhållande till hur det ser ut i befolkningen i stort.33 Det tydligaste exemplet är att enskilda näringsidkare inom restaurangbranschen utgör av de näringsidkare som besöker kasinon, motsvarande andel av alla näringsidkare utgör . Enskilda näringsidkare inom restaurang-, taxi-, bygg-, lokalvårds- och frisörbranscherna utgör av flergångsbesökarna på kasino. Tabell 8 De tio vanligaste branscherna bland enskilda näringsidkare som besökt kasino fyra gånger eller fler Bransch (SNI-kod) Antal personer Antal besök Besök /person Restaurangverksamhet (55300) 527 13 228 25,1 Taxitrafik (60220) 220 6 543 29,7 Byggbranchen (45***) 178 5 133 28,8 Lokalvård (74701) 101 3 377 33,4 Hårvård (93021) 137 2 878 21,0 Livsmedelshandel med brett sortiment, ej varuhus eller stormarknad (52112) 101 2 863 28,3 Blandat jordbruk (01300) 80 1 966 24,6 Annan teknisk konsultverksamhet (74202) 64 1 612 25,2 Måleriarbeten (45441) 49 1 530 31,2 Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet (92310) 99 1 450 14,6 Det finns flera indikatorer som talar för att svarta pengar konsumeras på svenska kasinon. Det är förekomsten av låga inkomster, maskinellt nolltaxerade samt branschrepresentationen bland näringsidkarna. Är förekomsten av svarta pengar en förvånande slutsats? Den tidigare forskning som tagits upp i den här studien visar på att svarta pengar ofta går till det lilla extra, det är med andra ord sannolikt att svarta pengar finns även i många andra miljöer än kasinomiljön. 33 Uppgiften om andelen näringsidkare i befolkningen kommer även den från register. SOU 2006:64 Bilaga 2 har vi diskuterat svarta inkomster hos näringsidkare, både enskilda näringsidkare och personer som driver rörelse genom fåmansbolag. Det förekommer också att löntagare har svarta inkomster, inte minst inom de nämnda riskbranscherna. Ett inte orimligt antagande är att den överrepresentation som finns bland näringsidkare i riskbranscherna även återspeglar sig bland löntagare som besöker kasino. Det krävs dock ytterligare forskning för att kunna besvara den frågan. Utlandsbetalningar, restförda och skönstaxeringar Banker och företag som gör betalningsöverföringar har en skyldighet att lämna kontrolluppgifter till om betalningar till och från utlandet som överskrider . har därför uppgifter om antalet betalningar till utlandet och av flergångsbesökarna är registrerade för sådana betalningar. Med andra ord förekommer stora betalningar till utlandet från en liten grupp inom flergångsbesökarna. En stor andel av dessa betalningar är säkerligen legitima, men mot bakgrund av överrepresentationen av riskbranscher som konstaterats ovan samt andelen besökare med penningtvättsanmälningar som diskuteras nedan är ett rimligt antagande att vissa kasinobesökare för ut främst svarta pengar, och möjligen även kriminella pengar. Det finns också några få exempel på flergångsbesökare som är maskinellt nolltaxerade och ändå gjort överföringar till utlandet . har också register över restförda personer. Restförd innebär att personen inte betalat sina skatter och avgifter34, det kan finnas legitima skäl till varför det inte skett, men som (1997) påpekar är uppgifter om restförda en viktig indikator på att ekonomin inte står rätt till. Uppgifter om andelen restförda är naturligtvis inte liktydigt med ekonomisk brottslighet men berättar ändå något om förekomsten av ekobrott eller åtminstone ekonomiska svårigheter inom en grupp. Andelen restförda är bland flergångsbesökarna.35 Detta är en betydligt högre andel än i befolkningen i stort, där är är restförda. har funnit att andelen restförda företag är högst inom lokal34 Restföringarna gäller med andra ord endast allmänna mål i form av obetalda skatter och avgifter och inte enskilda mål i form av studieskulder, parkeringsböter etc. 35 Uppgifterna gäller . Bilaga 2 SOU 2006:64 vårds-, restaurang- och byggbranschen. Som vi har konstaterat är också enskilda näringsidkare inom dessa branscher överrepresenterade bland flergångsbesökarna. av de restförda flergångsbesökarna är dock inte enskilda näringsidkare, så i detta fall kan andelen restförda sannolikt kopplas till den relativt sett höga andelen flergångsbesökare med låga och/eller oklara inkomster. Möjligen kan förekomsten av restföring också tolkas som ett tecken på ekonomisk brottslighet. Med skönstaxering innebär att den skattskyldiges inkomster har beräknats efter skön. Skälet är att någon deklaration inte har getts in till eller att underlaget för beskattningen, ofta i form av brister i bokföringen, inte kan ligga till grund för taxeringen. Här avses med skönstaxering enbart situationen att den skattskyldige fått en deklarationsblankett och förelagts att ge in deklarationen men ändå inte har gett in denna till . Andelen skönstaxerade kasinobesökare är av flergångsbesökarna.36 Enligt är denna procentsats i linje med den för en normalbefolkning. Med andra ord skiljer sig inte flergångsbesökarna från en normalbefolkning i avseende på skönstaxering. En körning har gjorts av samtliga kasinobesökare mot de omkring 10 000 fullständiga personnummer som fanns i penningtvättsregistret . Av kasinobesökarna förekom i penningtvättsregistret. De 1 298 besökarna var till män och kvinnor, vilket betyder att även i detta register förekommer de manliga kasinobesökarna oftare än de kvinnliga. Det är dock av dem som finns med i penningtvättsregistret som besökt ett kasino som studeras här. Detta får anses vara en hög andel eftersom det är ett underrättelseregister där många fall har direkta kopplingar till ekonomisk brottslighet och i viss mån organiserad brottslighet. 36 Uppgiften gäller . SOU 2006:64 Bilaga 2 Tabell 9 Kasinobesökarna i penningtvättsregistret efter besöksfrekvens. Antal och procent Personer Andel av besökarna i penningtvättregistret (procent) Av kasinobe sökarna (procent) 1 besök (n=146 543) 486 37,4 0,33 2–3 besök (n=34 388) 279 21,5 0,81 4–12 besök (n=19 426) 263 20,3 1,35 13–26 besök (n=6 048) 104 8,0 1,72 27–52 besök (n=3 612) 75 5,8 2,08 53 eller fler (n=3 096) 91 7,0 2,94 Totalt 1 298 100 0,61 Kasinobesökarna som återfanns i penningtvättsregistret har en annan besöksfördelning än samtliga besökare (jämför tabell 1). En något lägre andel har endast ett kasinobesök, och en högre andel har varit på kasino , skillnaden i besöksfrekvens är tydligast när det gäller flergångsbesökarna. Liksom kasinobesökarna i misstanke- och lagföringsregistren, samt förekomsten av maskinellt nolltaxerade och grupper med låga inkomster, finns en tydlig överrepresentation av kasinobesökare som rapporterats för misstänkt penningtvätt bland flergångsbesökarna. Skillnaden är dock att den tydliga skillnaden mellan de som gått få gånger på kasino och flergångsbesökarna saknas. I stället ökar andelen av kasinobesökarna som finns med i penningtvättsregistret i takt med antalet besök. Har kasinobesökarna endast rapporterats en gång till penningtvättsregistret, eller har de rapporterats för flera misstänkta transaktioner? Av körningarna framgår att kasinobesökarna i snitt har 3,1 anmälningar var, men har endast blivit anmäld en gång. Det betyder att det finns en liten grupp (ett sjuttiotal personer) som har rapporterats tio gånger eller fler. Det finns således en högaktiv grupp som hanterar stora summor pengar på ett sätt som väcker misstankar. I den gruppen hanteras rimligen kriminella och/eller svarta pengar. Kan denna iakttagelse ta fastare form om vi undersöker vilka som rapporterat de misstänkta fallen av penningtvätt? Bilaga 2 SOU 2006:64 De allra flesta anmälningarna kommer från växlingskontor, det motsvarar av anmälningarna där uppgift om rapportör kunde fås från registret.37 Det är endast 31 personer som rapporterats av kasino, de flesta har följaktligen rapporterats när de hanterat pengar på andra platser. Av de 1 298 kasinobesökarna är 1 241 personer endast anmälda av en rapportörsgrupp, det vill säga av växlingskontor, bank, betalningsförmedlare, kasino eller övrig rapportör. Detta betyder att 57 personer har anmälts av flera olika rapportörsgrupper. En tänkbar slutsats är att bland de personer som är föremål för anmälningar från flera rapportörsgrupper finns dem som hanterar kriminella och/eller svarta pengar i större skala och att de också kan ha satt i system att använda olika betalningssystem eller sätt att tvätta pengar. För att fullfölja resonemanget bör beloppens storlek undersökas. Hälften av kasinobesökarna som återfinns i penningtvättsregistret har anmälts för ett belopp som i snitt överstiger . Om medelbelopp för varje misstänkt person beräknas har ett medelbelopp på eller mer. Det förekommer således stora belopp, vilket också är en indikator på att kriminella och/eller svarta pengar förekommer. Hur ska uppgifterna från penningtvättsregistret tolkas? Vad säger då dessa resultat? Kasinobesökarna i penningtvättsregistret har i inte obetydlig omfattning rört sig med stora kontantmängder. I penningtvättsregistret svarar kasinobesökare för en förhållandevis hög andel, av dessa har en liten, men för denna undersökning intressant grupp, anmälts av flera rapportörsgrupper och det förekommer dessutom stora belopp. bedömning är att det i denna grupp bland annat finns personer som agerar som bulvaner eller målvakter som anlitas för att genom till exempel växlingstransaktioner omforma olika slag av fordringar till kontanta medel. Dessa medel kan sedan användas för avlöning av svart arbetskraft med full anonymitet för den verklige utbetalaren. En holländsk undersökning av dem som rapporterats för misstanke om penningtvätt visar att officiellt var arbetslösa och levde på någon form av bidrag (van Duyne m.fl., 2003). 37 Av de 4 018 anmälningar det rör sig om saknas uppgift om rapportör för 1 308 anmälningar.