sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — Anser du att den utbildning du fått till teckenspråkstolk har varit till- räcklig? Om nej, ange gärna vad du tycker att utbildningen bör kompletteras Har ingen formell utbildning till tolk (är självlärd eller tillängnat mig kunskaperna genom arbete). Arbetslivserfarenhet som teckenspråkstolk Fråga 12. Har du varit yrkesverksam som teckenspråkstolk innan du anmälde dig till auktorisationsprovet i teckenspråk? Ange hur du arbetat och om du varit heltids, halvtids eller del- tidsanställd och var. Om du har arbetat som frilansande teckenspråkstolk vill vi gärna veta i vilken omfattning du arbetat, hel, halv eller deltid. Anställd antal år:.......................................................................................... Antal timmar :............................................................ Frilansat antal år: ......................................................................................... Antal timmar :............................................................ Arbetar ej som teckenspråkstolk. Enkät till anmälda till auktorisa- Av vilken anledning vill du skaffa dig auktorisation som teckenspråks- Det finns även möjlighet att skaffa sig speciell kompetens som sjukvårds- tolk eller rättstolk. Har du övervägt om du skall skaffa dig sådan kompe- tens ? Ja, till sjukvårdstolk Ja, till rättstolk Ja, till bäggedera Nej, jag har inte för avsikt att skaffa mig speciell kompetens . Kort sammanställning av svaren från enkät till tolkar som ansökt om auktorisation 2004 och 2005 Enligt Kammarkollegiets redovisning har sammanlagt 37 teckenspråkstolkar blivit auktoriserade . 53 personer skrev det skriftliga provet 13 personer blev underkända 40 personer godkändes och gick till muntligt prov Summa 30 auktoriserade tolkar (av de anmälda eller av dem som tog provet) 15 personer skrev det skriftliga provet 10 personer godkändes och gick till muntligt prov 1 person är ännu inte helt klar med provet Summa 7 auktoriserade tolkar (av de anmälda eller av dem som tog provet). För att få mer information om dessa tolkars utbildningsbakgrund och synpunkter på auktorisationen skickade utredning ut en enkät till samtliga som anmält sig till auktori- sationsprovet respektive 2005, totalt 114 personer. Svars- datumet sattes till . En påminnelse sändes ut och med svarsdatum . 12 enkäter har kommit i retur p.g.a. av adressaten flyttat och efter- sändningen slutat att fungera. Tills har vi fått in 68 svar, dvs. en svarsfrekvens på (68 av 102 möjliga svar). Det finns en viss diskrepans mellan kammarkollegiets uppgifter om 28 personer och den adresslista vi fick ifrån Kam- markollegiet. Enligt adresslistan hade 30 personer ansökt om auk- torisationsprovet – av dessa var fem återansökningar (dvs. de hade ansökt ). Det är alltså 2 fler än vad Kam- markollegiet uppgivit enligt ovanstående. Kort översikt av resultaten från vår enkät Av de 68 personer som svarat har 36 personer klarat auktorisa- tionsprovet, dvs. vi har fått svar ifrån nästan samtliga auktoriserade teckenspråkstolkar. Genomsnittsåldern är relativt hög, . Det är en överväldig majoritet kvinnor – endast 6 män har besvarat enkäten. Teckenspråksutbildning – tolkutbildning, Fråga 5-9 4 har gått en sammanhållen 4-årig tolkutbildning, samtliga på . Dessa fyra ingår inte i tabell 1 eller 2 nedan. 44 har gått teckenspråksutbildning på folkhögskola innan tolk- utbildningen. 8 har gått teckenspråksutbildning på AMU eller uni- versitet. 12 personer uppger att de har lärt sig teckenspråk via döva föräldrar. Sammanlagt 68 personer har redogjort för sin tecken- språksutbildning. Knappt hälften av tolkarna (21 av 44) har bytt folkhögskola mellan utbildningslinjerna, dvs. flera av dem har gått teckenspråks- utbildningen på en folkhögskola och tolkutbildningen på en annan. 12 personer har gått utbildningen , av dessa har nästan samtliga endast gått en ettårig utbildning. De som gått ut- bildningen efter 1995 har så gott som alla genomfört en tvåårig utbildning. Av de 44 som gått teckenspråksutbildning på folkhögskola har 9 personer gått på /, 3 på , 7 på Nor- diska folkhögskolan, 7 på Strömbäck, 7 på samt 11 på Väs- tanvik. I Tabell 1 visar vid vilka skolor de genomfört tecken- språksutbildning respektive tolkutbildning (exkl. de som genom- gått den 4-åriga sammanhållna utbildningen på ). SOU 2006:54 Bilaga 6b * En från har inte uppgett vilken tolkutbildning han eller hon gått. Tolkutbildning (exkl. 4-årig utbildning) Närmare hälften av de 62 som uppgett var de gått sin tolkutbild- ning har gått på . Av de 12 som inte gått någon teckenspråksutbildning pga. att de lärt sig teckenspråk via föräldrar är det 9 som gått på Västanvik. 2 personer har inte uppgett vilken folkhögskola de gått tolkut- bildningen på. Utbildningstiden för tolkutbildningen varierar för de tidigast utbildade tolkarna till . Någon samman- ställning på detta är ännu inte gjord. 48 personer har lämnat synpunkter på auktorisationsprovet. Två distinkta kommentarer har gått att urskilja – kommentarer/kritik av antalet eller tidpunkten för provtillfället samt kommenta- rer/kritik av provets realiadel. 18 personer menar att det är för få provtillfällen eller att tid- punkten för provet är illa valt då det kolliderar med att semestern är slut och det är en arbetstopp. 15 personer har kommentarer till realiaprovet. Majoriteten av dem menar att realian inte är anpassad för dövas förhållanden, ade- kvat, de anser att det är för lite dövrealia och för mycket av såsom sjukdomstermer, rättstermer etc. En del säger att realiapro- vet är anpassat efter invandrartolkarna och att dessa har ett annat behov av kunskaper. 18 personer har övriga synpunkter, exempelvis saknar de kaffe i väntrummet, någon menar att provet var för snabbt, en efterlyser snabbare rättning av provet etc. Det är värt att notera att flera av dem som lämnat synpunkter på realiaprovet inte har genomfört provet, några av dem har laddat ned tidigare prov från nätet för att förbereda sig och därmed bildat sig en uppfattning om frågorna. Fråga 15 Anledningar till att man ansökt om auktorisation 62 personer har lämnat synpunkter. Här finns i första hand en ka- tegori – de som talar om kvalitetssäkring, kompetensbevis etc. Övriga ger synpunkter som att chefen ville att de skulle söka auk- torisation, eller för att få högre lön eller dylikt. De 54 personer som har angett att de ansökt om auktorisation för att höja statusen eller som kompetensbevis skriver till exempel att de vill ha auktorisationen som ett kvitto på sina kunskaper, som bevis på att de är godkända som tolk, för att brukarna ska känna sig trygga att tolken har rätt kompetens. Någon har ansökt om aukto- risation uttryckligen för att de saknar examensbevis, någon talar om respekt av brukarna och ett långt krav från yrkeskåren på auk- torisationsmöjlighet. En lämnar som svar att eftersom auktorisa- tionen är samhällets minimikrav på en kompetent tolk vill hon skaffa sig den. Det är ett konkurrensmedel gentemot de outbildade tolkarna och ett bevis på en tolks skicklighet menar andra. Fråga 16 Speciell kompetens Ingen vill skaffa sig speciell kompetens som sjukvårdstolk 23 säger att de vill skaffa sig speciell kompetens som rättstolk 15 vill skaffa sig både rättstolks och sjukvårdstolkskompetens 26 personer har inte för avsikt att skaffa sig någon speciell kom- petens. Under övriga synpunkter visar det sig att en del inte kän- ner till att man kan skaffa sig speciell kompetens – de känner inte till att prov finns för detta. Några säger att de inte tän- ker skaffa sig det eftersom de redan har det genom det ordinarie auktorisationsprovet. Detta tyder på att det behövs mer informa- tion om dessa två kompetens. Övriga frågor - kort sammanställning Påbyggnadsutbildning för teckenspråkstolkar 14 personer har gått påbyggnadsutbildning Anser du utbildningen har varit tillräcklig? 40 personer svarar ja 18 personer svarar nej 2 personer svarar både och. Fråga 13 Anställningsformer och tid Så gott som samtliga svaranden arbetar heltid och är anställda, majoriteten inom . Endast någon frilansar eller har fri- lansat. Flertalet av dem som ansökt om auktorisation har arbetat . S2003:12/05/41 Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 581 86 85 Enheter inom Domstolsväsendet enligt sändlista Omfattning och kostnader för teckenspråkigas (döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade) behov tolk inom domstolsväsendet? Utredningen (S 2003:12) översyn av teckenspråkets ställning som bl. a. har i uppdrag att bedöma tillgången till tolk i olika situationer tillskrev med frågor om omfattning och kost- nader för tolk för personer beroende av teckenspråk för sin kommunika- tion inom domstolsväsendet. I sitt svar till utredningen anger att ställda frågor inte kan besvaras centralt men hänvisar till att uppgifterna går att få fram ge- nom att fråga samtliga enheter inom domstolsväsendet De frågor utred- ningen önskar få besvarade är följande: 1.Antal personer och antal tillfällen personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation som erhållit tolk vid och framåt? 2.Domstolens/enhetens kostnader för teckenspråkstolk och framåt. Svar önskas och . Portofritt svarskuvert bifogas. Eventuella frågor med anledning av infordrade uppgifter bevaras av un- dertecknad. Sammanställning Tolk inom domstolsväsendet Utredningen begärde in uppgifter från om myndighetens kostnader för teckenspråkstolk åren 2000 – 2004. I svar till utredningen anger att de efter- frågade uppgifterna inte kan redovisas av verket eftersom man inte i sin kontering noterar vilket språk som tolkning skett från/till utan enbart kan redovisa verkets totala kostnader för tolk. Vid telefonkontakt mellan utredningen och angav myndigheten att de efterfrågade uppgifterna torde kunna erhållas vid förfrågan till de olika enheterna inom verket. Utredning tillskrev enheter inom Domstolsväsendet enligt sändlista (Dnr S 2003:12/05/41) med begäran om följande uppgifter: 1.Antal personer och antal tillfällen personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation som erhållit tolk vid enheten och framåt? 2.Domstolens/enhetens kostnader för teckenspråkstolk och framåt? Begäran om uppgifter sändes med post till 110 adressater. 75 svar har inkommit. Svarsfrekvensen bedöms som tillfredsställande mot bakgrund av att sändlistan inte överensstämmer med adresslistan vilket resul- terat i att flera rättsinstanser kontaktat utredning med förfrågan om huruvida de skulle besvara frågorna eller inte. De som tagit kontakt har därefter inkommit med svar. Sändlista på de enheter som inte var med på den ursprungliga sändlistan kommer att upp- rättas och de som inte besvarat frågorna kommer att tillskrivas på nytt. Nedan följer en summering av de svar som inkommit till utred- ningen . Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 581 86 85 S2003:12/05/20 Enheter inom enligt sänd- lista Hur tillgodoses teckenspråkigas behov inom kriminalvården? Utredningen (S 2003:12) översyn av teckenspråkets ställning som har i uppdrag att bedöma möjligheten att använda teckenspråk i samband med olika former av samhällsstöd, bl. a. inom kriminalvården, tillskrev med tre frågor om hur teckenspråki- gas behov tillgodoses inom kriminalvården. I sitt svar till utredningen anger att ställda frågor inte kan besvaras centralt men hänvisar till att uppgifterna går att få fram genom att fråga samtliga enheter inom kriminalvården. De frågor utred- ningen önskar få besvarade är följande: 1.Hur tillgodoses kriminalvård för personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation vid enheten? 2.Antal personer och antal tillfällen personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation som erhållit kriminalvård vid enhe- ten och framåt? 3.Finns inom enheten fastställda riktlinjer för hur personer beroen- de av teckenspråks behov av kriminalvård bör utformas? Finns skriftliga riktlinjer fastställda önskas kopia av dessa. Svar önskas och . Portofritt svarskuvert bifogas. Eventuella frågor med anledning av infordrade uppgifter bevaras av un- dertecknad. Sammanställning - teckenspråkiga under kriminalvård Utredning tillskrev enheter inom enligt sändlista (Dnr S 2003:12/05/20) med begäran om följande upp- gifter: 1.Hur tillgodoses kriminalvård för personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation vid enheten? 2.Antal personer och antal tillfällen personer beroende av tecken- språk för sin kommunikation som erhållit kriminalvård vid enheten och framåt? 3.Finns inom enheten fastställda riktlinjer för hur personer bero- ende av teckenspråks behov av kriminalvård bör utformas? Finns skriftliga riktlinjer fastställda önskas kopia av dessa. Svarstiden utgick den 25/11 2005. Tolk anlitas vid behov vid majoriteten av anstal- Vid sex anstalter finns även teckenspråkig Teckenspråkiga personer som behandlas inom kriminalvården och fram tills upp- ges till uppgå till ca 75. 3 enheter redovisar att riktlinjer finns. 68 enheter redovisar att riktlinjer ej har utarbetats. Dnr S 2003:12/04/66 Översyn av teckenspråkets ställning Telefon 08 – 405 58 16 Mobil – 581 86 85 Telefax 08 – 405 29 60 Samtliga verksamhetsansvariga för lands- tingens tolktjänst för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörsel- skadade Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråket ställning har bland annat i uppdrag att bedöma tillgången till tolk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade i olika situationer. Landstingen har enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ansvar för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Driften av tolktjänsten åvilar landstingen och det statbidrag som anvisas i statens budget för tolktjänst utgår endast till landsting. Utöver av landstingen anställda tolkar förekommer tolkar med eget företag eller med annan anställning som anlitas för vardagstolkning. För att dessa skall kunna få ersättning av det allmänna för vardagstolkning krävs att sådan beslutas och utbetalas av . Då det gäller att bedöma tillgången till tolk är en viktig uppgift antal tol- kar i landet. Utredningen anhåller om hjälp med ett antal uppgifter: (1)Antal tolkar anställda av uppdelat på teckenspråks-/döv- blindtolk respektive dövblindtolk- och vuxendövtolk. Antalet önskas uppdelat dels om totalt antal anställda tolkar, dels omräknat till antal hel- tidstjänster. (2)Uppgift över samtliga företag (enskilda firma, handelsbolag, aktiebo- lag o. dyl.) samt över enskilda med F-Skattsedel med vilka har avtal rörande respektive anlitar för vardagstolkning. (3)I den mån riktlinjer finns för när vardagstolkning skall genomförs med egen personal respektive när tolk som inte är anställd av får anlitas önskar utredningen ta del av dessa riktlinjer. Om svar anhålles , och , till Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning, , , 103 33 . Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning I utredningens uppdrag ingår bland annat att bedöma tillgång till tolk för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade i olika situationer. Med anled- ning härav tillskrev utredningen (Dnr S 2003:12/04/66) samtliga verksamhetsansvariga för landstingens tolktjänst för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade och begärde in svar på tre frågor. tillskrevs samtliga patientnämnder med förfrågan om uppgif- ter om ärenden som aktualiserats hos nämnderna då tolk för vardagstolkning inte kunnat tillhandahållas av landstingen. Frågorna och svaren redovisas i kronologisk ordning här nedan. Fråga 1: Antal tolkar anställda av uppdelat på teckenspråks-/döv- blindtolk respektive dövblindtolk- och vuxendövtolk. Antalet önskas uppdelat dels om totalt antal anställda tolkar, dels omräknat till antal heltidstjänster. Teckenspråkstolk (enbart) Dövblindtolk (enbart) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB09b.doc 1 Utöver tolkar för vardagstolkning är ytterligare 31 teckenspråks-/dövblindtolkar anställda av läns landsting – 21 vid Universitetsenheten och 10 vid Gymnasieen- heten. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB09b.doc Sammanställning av övriga svar Fråga 2: Uppgift över samtliga företag (enskilda firma, handelsbo- lag, aktiebolag o. dyl.) samt över enskilda med F-Skattsedel med vilka har avtal rörande respektive anlitar för vardags- tolkning. 20 landsting besvarade frågan. Samtliga anlitar olika tolkfirmor. Av utrymmesskäl gör vi ingen utförlig redovisning av vilka firmor som anlitas av respektive landsting. Fråga 3: I den mån riktlinjer finns för när vardagstolkning skall genomföras med egen personal respektive när tolk som inte är an- ställd av landstingen får anlitas önskar utredningen ta del av dessa riktlinjer. 18 landsting besvarade frågan. Endast ett landsting hade skrivna regler. Övriga landsting redovisar varierande praxis. anlitas frilansande tolkar när de egna tolkarna inte räcker till. Något landsting tar även hänsyn till brukarnas önskemål om vilken tolk de vill använda och kan då anlita en frilansande tolk. Frågor ställda till Patientnämnderna Landstingen har enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ansvar för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Någon möjlighet till laglig överprövning, då tolk- tjänst enligt nämnda lagrum inte kan tillhandahållas i den omfatt- ning den enskilde efterfrågar. Den enskilde kan dock i sådant fall vända sig till patientnämnden i . Nämnden har enligt lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet till uppgift, att utifrån synpunkter och klagomål stödja och hjälpa den enskilde och därigenom bidra till kvalitetsutvecklingen i hälso- och sjukvården. Utredningen önskar uppgifter om huruvida frågor att tolk som inte tillhandahållits för vardagstolkning behandlats av patient- nämnden, och om så är fallet ta del av nämndens ställningstagande i frågan. Utredningen önskar vidare uppgifter på antal ärenden rö- rande tolk enligt ovan nämnda lagrum i hälso- och sjukvårdslagen, som inkommit till nämnden fram till och med . Endast en patientnämnd, i , anger att man behandlat ärenden om tolk. Övriga patientnämnder anger att klagomål om bristande till- gång till tolk inte inkommit till nämnderna. Dnr S 2003:12/04/47 Översyn av teckenspråkets ställning Texttelefon 08 – 54 35 61 67 Mobil – 581 86 85 Telefax 08 – 405 29 60 Pressmeddelande för vidare befordran Översyn av teckenspråkets ställning och teckenspråkiga förtroendevaldas möjligheter att kun- na delta i det politiska livet som andra Mot bakgrund av tillkännagivande om behovet av en översyn av teckenspråkets ställning tillkallade regeringen en sär- skild utredare att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använ- da teckenspråket (dir. 2003: 169). I uppdraget ingår bland annat att följa upp hur dövas, dövblindas, vuxendövas och hörselskadades möjligheter att kunna delta i handläggningen av ärenden på sam- ma sätt som övriga förtroendevalda har förbättrats. Innebörden i den svenska handikappolitiken är att personer med funk- tionshinder som andra skall vara delaktiga i samhället på lika villkor med andra. I undersökningar gjorda av (SOU 2001:48) visade det sig att det förekom att sammanträden sammanträden påbörjades och genomfördes trots att hjälpmedel som förtroendevalda med funktionshinder är beroende av för att kunna medverka inte funge- rade eller saknades. I propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet menade regeringen att funktionshindrades möjligheter att delta i de politiska organisationerna och i de beslutande församlingarna måste för- bättras. Regeringen föreslog därför en ändrig i kommunallagen (1991: 900) som innebär att kommuner och landsting skall verka för att förtro- endevalda med funktionshinder kan delta i handläggningen av ärenden på samma sätt som andra förtroendevalda. har antagit förslaget och lagändringen (SFS 2002:49) trädde i kraft . Utredningen av teckenspråkets ställning har i uppdrag att följa upp hur denna ändring i kommunallagen har tillämpats för döva, döv- blinda, vuxendöva och hörselskadade och då särskilt titta på hur deras möjligheter att kunna delta i handläggningen av ärenden på samma sätt som andra förtroendevalda har förbättras. Utredningen söker nu kontakt med teckenspråksanvändare med erfaren- het av förtroendeuppdrag på eller riksnivå. Uppgifter om utredningen och dess uppdrag finns att hämta på utredningens hemsida /teckensprak/ S 2003:12/04/47 Översyn av teckenspråkets ställning Inga teckenspråkiga förtroendevalda gav sig till känna. Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 882 27 01 Dnr S2003:12/05/53 Till folkhögskolor med utbildning i teck- enspråk och till teckenspråks- /dövblindtolk (enligt sändlista) Anordnare av utbildning i teckenspråk och till teckenspråks/dövblindtolk Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda det svenska teckenspråket i olika sammanhang samt tillgängligheten till olika former av samhällsstöd för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade (Dir. Enligt direktiven ska vi bl.a. undersöka orsakerna till brist på sökanden till tolkutbildningen i teckenspråk. ges utbildningen dels som en fyraårig sammanhängande tecken- språks/dövblindtolkutbildningen dels i två steg som en tvåårigtecken- språkslinje (förberedande tolkutbildning) samt en tvåårig teckenspråks- tolkutbildning. (I enkäten används begreppet teckenspråkstolkutbild- ning resp. utbildning i teckenspråk för enkelhetens skull.) Vi är intresserade av att få veta mer om bl.a. antagningsförfarandet och om antal sökanden, platser samt antal studerande som fullföljt utbild- ningen. De uppgifter ni lämnar kommer att sammanställas och användas i utred- ningens avsnitt om teckenspråks/dövblindtolkutbildningen. Eventuella frågor om enkäten besvaras av undertecknad. Sänd svaren i bifogat portofria svarskuvert och . Vi är tacksamma för att ni tar er tid att besvara enkäten! Enkät till folkhögskolor. Namn på uppgiftslämnare:.................................................................................... Utbildning i teckenspråk och tolkutbildning Fråga 1 A. Integrerad, sammanhängande 4-årig utbildning till tecken- språks/dövblindtolk. Sedan när anordnar ni den sammanhängande fyraåriga utbildningen till tecken- språks/dövblindtolk? 1 B) Hur många elever har påbörjat, hoppat av respektive fullföljt teckenspråktolk- utbildningen? Ange antal och år** *Inklusive eventuellt efterintag under första terminen. **som utbildningen startat: För raden för år 2001ange i ko- lumnen antal och år de lämnade ex.: 1 elev 2002, 2 elever 2003. 1 C) Om elever börjat utbildningen efter första terminen – ange antal elever re- spektive termin och år. Enkät till folkhögskolor. 1 D) Är utbildningen dimensionerad för samma antal elever alla fyra åren? finns det lika många platser termin ett som sista terminen? Om Nej, av vilken anledning skiljer sig antalet platser år?................................. Har ännu inte en fyraårig teckenspråks/dövblindtolkutbildning, men plane- rar att starta utbildning: År för planerad start: Planerar inte en sammanhängande fyraårigutbildning. Utbildning i teckenspråk och till teckenspråkstolk i två steg. A) Tvåårig teckenspråkslinje förberedande för tolkutbildning. Ange om utbildningen börjar på höst eller vårterminen ** som utbildningen startat: För raden för ange i ko- lumnen antal och år de lämnade ex.: 1 elev 1998, 2 elever 1999. Enkät till folkhögskolor. 2 B) Tvåårig teckenspråkstolkutbildning, steg 2. Ange om utbildningen börjar på höst eller vårterminen *Elever som gått teckenspråksutbildning på annan folkhögskola, eller tillägnat sig teck- enspråk på annat sätt. ** som utbildningen startat: För raden för ange i ko- lumnen antal och år de lämnade ex.: 1 elev 1998, 2 elever 1999. Samtliga utbildningar: Kan ni fylla alla platser till tolkutbild- ningen? Om nej, beror det på : bristande förkunskaper i teckenspråk sökande bedöms olämplig för tolkyrket (Se även fråga annan orsak, ange:............................................................................................ Enkät till folkhögskolor. Förkunskapskrav och antagningstest m.m. Fråga 4 A) Steg 1.