sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — I lärarnas sunda förnuft, visar det sig, finns dock flera exempel på kulturrasistiska föreställningar som gör eleverna till antingen svenskar eller invandrare. Dessa elevgrupper sam- mankopplas sedan med motsatta värderingar och beteenden som jämställd–patriarkal, modern–omodern, ärlig–lögnaktig och demo- kratisk–auktoritär. Lärarna (åter)skapar därmed ett vi och ett de. Därmed normaliseras lärarnas egen position som tillhörande majoritetssamhället i värdegrundsarbetet. Författarna finner också exempel på motdiskurser där några lärare ifrågasätter andra lärares generaliserande och kulturrasistiska berättelser om elever med utländsk bakgrund samt uppfattar de resurser som står till buds för värdegrundsarbete som otillfreds- ställande. Detta tyder på att det hos vissa lärare finns en vilja att arbeta antirasistiskt och att diskurserna inte är totalitära eller sta- tiska. Författarna argumenterar slutligen för en tydlig koppling av värdegrundsarbete med antirasism samt fortbildning av lärare och annan skolpersonal där rasism och annan ojämlikhet, subjektiva värderingar, sunt förnuft, och lärarnas maktposition i samhället och skolan sätts i fokus. Exkludering i mångkulturens namn Skolan har letat redskap för att hantera den s.k. kulturella och etniska mångfalden hos elever. Därmed reduceras mångfaldstän- kandet till att gälla enbart de skolor som har en hög andel elever med utländsk bakgrund, i stället för att bli en generell politik för alla skolor. Uttrycken mångkulturalism och interkulturalism har växelvis använts som teoretiska verktyg för att hantera en växande Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter heterogenitet i samhället. Ordet mångkulturalism har också varit ett sätt att reducera och omgestalta skillnaderna mellan olika män- niskor och grupper till suddiga kulturella skillnader. Debatten om det mångkulturella samhället har präglats av en föreställning om att människor har essentiella kulturella skillnader som påverkar individernas mentalitet och handlingsmönster. Mångkulturalism som policy har i många fall motverkat sitt liberala syfte och för- stärkt det etablerade vi och dom-tänkandet. Policyn om mång- kulturalism skapar en kulturell diskurs som förstärker den kultu- ressentialistiska föreställningar om de andra. Även representanter för olika etniska grupper försöker att fram- ställa och presentera sina grupper i homogena kulturella termer, framför allt för att detta gynnar dem. Detta har föranlett att vissa skolor med en hög andel personer med invandrarbakgrund anställt kulturtolkar eller kulturkompetent personal för att hjälpa sko- lan i deras arbete med dessa elever. Mångkulturalismen har blivit kritiserad för dess betoning på essentiella kulturella skillnader mellan olika grupper och för att den framställer kultur som en samling av fristående egenskaper som bärs av en viss grupp eller nation utanför sin socioekonomiska kontext och strukturella ojämlikheter. Studievägledningen i skolan har tagit hänsyn till samhälleliga ojämlikheter kopplade till kön och klass. Detta har också blivit en del av läropla- nen. Men utbildningssystemets ignorering av de specifika och dis- kriminerande institutionella handlingarna som elever med invand- rar- och minoritetsbakgrund möter är inte kopplad till skolans avsaknad av en mångkulturell policy. Med denna policy menas en multikulti-föreställning om elevernas egenskaper med vilken vissa elever skiljs från majoritetselever och ges specifika och under- ordnade egenskaper. Mångkulturalism i sig kan användas som ett sätt att peka ut och negativt behandla elever med invandrarbakgrund. En del fors- kare menar att används mångkulturalism i skolan även i län- der som t.ex. , som har längre tradition av mångkulturalism, för att stigmatisera vissa grupper, tilldela dem olika egenskaper och andrafiera dem. Kategoriseringar av elever som t.ex. muslimer, araber, , afrikaner, somalier etc. bygger på väletable- rade föreställningar om essentiella olikheter som gör dessa elever till individer med vässenskilda kulturella egenskaper inom skol- världen. Det verkar som att blotta föreställningen om dessa skillna- der tilldelar lärarna och skolpersonalen en mångkulturell kompe- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Detta förstärker sedan den etablerade föreställning av exi- stensen av två, från varandra väsensskilda, grupper – ett normalt vi och ett avvikande dem. Skolan blir därmed en normativ arena, där avvikande elever med invandrar- och minoritetsbakgrund påverkas negativt av maktförhållandena i skolan som normativa elever med svensk bakgrund sanktioneras positiv. På så sätt återskapas också de etablerade institutionella normerna. I bidrag till denna rapport, Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med minoritetsbakgrund, beskrivs det hur diskursen om mångkulturalism i har skrämmande likheter med rasifierad profilering (racial profiling), ett begrepp som har varit kopplat till polisens bevakning av svarta och icke-vita i . Han beskriver den paradoxala inställningen i den officiella policyn där ett färgblint förhåll- ningssätt kombineras med förhållningssättet att mångkulturalismen ska främjas. argumenterar att trots policyns färgblinda dis- kurs framställs mångkulturalism som ett signifikant tecken på annorlundahet, där utseende, kroppsliga symboler m.m. blir all- männa redskap i stereotypifiering av elever. Han visar också hur även de positiva stereotyperna som skapas i mångkulturalisms namn begränsar eleverna i deras framtidsdrömmar och intentioner. Skolpersonalens stereotypifierade föreställningar om och bemötan- det av elever med invandrar- och minoritetsbakgrund hindrar ele- verna från att förverkliga sina egna drömmar och utbildningsplaner. Elevernas rasifierade kroppar (svarta eller mörkhåriga) tycks till skolpersonalen signalera en viss typ av drömmar, möjligheter, egenskaper och talanger. Dessutom blir stereotyper och kategoriseringar ett lättillgängligt sätt att sortera elever på, i av effektiviseringskrav och krym- pande resurser inom utbildningssystemet. Ett exempel på detta är när tjejer med invandrarbakgrund reduceras till att utgöra ett kate- goriskt föremål för hedersvåld eller hedersmord, och när pojkar med invandrarbakgrund görs till bråkiga blivande patriarker. , och bidrag till rapporten, Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt, diskuterar invandrare och minoriteters ökande synlighet inom utbildningspolitiken. Deras bidrag är en kartläggning och översikt av mångkulturella och antirasistiska frå- gor i myndighetsrapporter, forskningsstudier, artiklar, doktorsav- handlingar och andra informationskällor. De diskutera mönster i språkbruket som används i dokument kring mångkulturella, inter- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter kulturella och antirasistiska frågor i och gymnasie- skolan. Inom utbildningspolitik och styrdokument beskriver de en förändring i terminologin som används för att definiera och sätta gränser inom området. T.ex. argumenterar de att klassificeringen av och föreställningen om invandrareleven, som trädde fram , under tid har växlat från att vara något som betonade föräldrarnas bakgrund till att i stället fokusera på individerna och deras språkmiljö. Men ett kvarstående faktum har varit att denna klassificering och föreställning i grunden sätter gränser mellan ett vi och ett dem, vilka har skapats utifrån ett svenskt majori- tetsperspektiv där invandrareleven ses både som en resurs men också som ett problem för skolan. De argumenterar att skolforsk- ning och politik, som har haft fokus riktad mot ett dem med sär- skilda behov eller som ett problem, är problematiskt då den osyn- liggör hur denna sorts fokus reproducerar ett överordnat vi samt det tolkningsföreträde som detta vi har. Ett annat återkommande tema i utbildningspolitiken är språket och tillägnandet av det svenska språket, som under olika perioder getts olika vikt. Diskussionerna och åtgärderna har historisk sett utgått ifrån synen på dessa barn som undantag och de särskilda åtgärder som har skapats har enbart riktats mot barn med invand- rar- och minoritetsbakgrund. En av slutsatserna i artikeln är att tendensen att fokusera på minoritetselevernas, och främst invand- rarelevens, språkliga behov har gjort att frågor om makt, diskrimi- nering och rasism har hamnat i skymundan. Författarna slår fast att i stället för retorik om mångkulturalism, värderingar, och språk, behövs verkliga strategier som syftar till förändring och som ger lärare och skolpersonal möjlighet att utbilda sig i frågor om rasism och etnicitet, men också att öppet reflektera över sina värderingar, sitt språk, och sina vardagsrutiner. Ett sätt att göra det skulle kunna vara införandet av ett Theory (CRT)-perspektiv som utgår från att föreställningen om ras är socialt konstruerad och en viktig del av hur samhälle, och ojämlika positioner i detta, ska- pas och återskapas. Detta perspektiv visar att vithet står i centrum av maktens reproduktion, oförtjänat ger privilegier och står som norm inom institutioner som t.ex. skolan. Författarna menar att personer med en annan bakgrund än den svenska borde inklude- ras i utformningen av skolvärldens policys och dess forskning då detta skulle bidra till alternativa skiljningar och motberättelser som kunde öppna upp för att skapa en mer jämlik skola. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Diskriminering inom högre utbildning Rapporten studerar också den strukturella och institutionella dis- krimineringen inom högre studier. bidrag, Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin, är en studie om mekanismer som bidrar till dis- kriminering av akademiker med utländsk bakgrund. Studien kom- binerar kvalitativa och kvantitativa metoder för att undersöka effekterna av tjänstetillsättningar och fördelningen av forsknings- anslag för lektorer och doktorander med invandrarbakgrund. Den kvalitativa delen är en undersökning av fyra samhällsveten- skapliga och humaniora ämnen, nämligen ekonomisk historia, psy- kologi, sociologi och statsvetenskap. Detta för att se i vilken mån de vetenskaper som undersöker och studerar den här typen av pro- blem själva är en del av problemet. Den kvalitativa delen begränsar sig till 21 intervjuer med disputerade forskare (med både utländsk samt etnisk svenskt bakgrund) från ett äldre och ett nyare uni- versitet. Den kvantitativa delen inkluderar en genomgång av alla ansökningar som lämnats till åren 2002–2004 och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) , samt en enkätundersökning av alla personer som doktorerade inom de fyra ämnena . Slutligen används en textanalys av handlingar som legat till grund för beslut om tjänstetillsättningar av utlysta lektorat inom de fyra ämnena –2004 från tre av de äldsta universiteten. Slutsatsen i artikeln är bl.a. att parallellt med legitimerade diskur- ser om meritokrati och åtgärder mot snedrekrytering sker en dis- kriminering av personer med invandrarbakgrund inom högre utbildning genom andra mer dolda mekanismer. Genom den höga nivå av internrekrytering som exempelvis sker inom den akade- miska världen reproduceras de etniska maktförhållandena och homogeniteten av vi-et inom akademin, och då också i samhället i övrigt. Andra normativa praktiker inom akademin, som t.ex. krav på pedagogisk skicklighet, diskriminerar vissa personer med invandrarbakgrund som inte utbildat sig eller arbetat tidigare i . Socialt nätverk visade sig vara en annan viktig uteslutning- och inneslutningsmekanism även för personer som har doktorerade i , då personerna med utländsk bakgrund upplevde att de fick mindre stöd från institutionen och handledarna jämfört med personerna med etnisk svenskt bakgrund. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Tillgång till betydelsefulla personer genom tilldelning av handle- dare var en väsentlig faktor som kunde förstärka doktoranderna i form av information om institutionens osynliga regelverk samt den akademiska världen i övrigt. visade studien tecken på att den rasifierade hierarkiseringen av personer med utländsk bak- grund som finns i det övriga samhället och på arbetsmarknaden också är en viktig del av den akademiska världen. Vidare visar också studien att om man i den tjänstetillsättning som granskats i studien bara hade tagit hänsyn till vetenskapliga publikationer och exklude- rat krav på pedagogiska meriter, skulle antalet personer med utländsk bakgrund som fick tjänster på universitet och högskolor mer än fördubblats. bidrag, I sista instans: en granskning av över- klagandenämnden, betraktar institutionen () ur ett diskrimineringsperspektiv. Denna myndighet är sista instans i alla beslut om anställningar på hög- skolorna i och har som uppgift att prova överklaganden av vissa beslut inom universitetens och högskolornas område, där- ibland av anställningsärenden. ÖNH blir sista instans då nämndens beslut inte kan överklagas. Med ett starkt juristinslag samt fler andra domstolsliknande drag kan institutionen karakteriseras som en hybrid mellan förvaltningsmyndighet och förvaltningsdomstol. studie innefattar tre delar. Den första är en kvalitativ analys av de cirka 750 överklaganden om anställningar som ÖNH behandlade . En av slutsatserna är att chansen för att ett överklagande från en person med utomeuropeisk bak- grund ska bifallas är 4,5 gånger lägre än om överklagandet kommer från en person med europeisk eller svensk bakgrund. I den andra delen av studien analyseras de 28 överklaganden som kom in till ÖNH –2004 där den överklagande anser att etnisk diskriminering har förekommit. Studien visar att ÖNH avslagit samtliga dessa överklaganden, ofta helt utan motivering. De sak- kunniga vid högskolorna bestod nästan uteslutande av svenskar, och männen var klart dominerande. Även i fall där det bland de sökande fanns såväl män som kvinnor och det således enligt lag ska finnas såväl män som kvinnor bland de sakkunniga, var det påfal- lande ofta bara män representerade bland de sakkunniga. I en mycket stor del av fallen förekom internrekrytering och i materia- let fanns även vittnesmål om en långvarig diskriminering inom hög- skolevärlden. Sista delen av studien är en mer ingående kvalitativ analys av två av de 28 fall där diskriminering ges som skäl till över- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter I analysen diskuteras fallen ur ett juridiskt perspektiv. Denna diskussion visar på att ÖNH missat flera omständigheter i fallen, medan andra omständigheter inte utretts tillräckligt, och slutligen kritiseras även ÖNH:s beslut att avslå överklagandena. ÖNH:s i studien iakttagna praxis är på så sätt en del av den insti- tutionella reproduktion av etniska ojämlikheter och maktförhållan- den som finns i samhället. Tystnaden kring frågor om rasism och ojämlika maktrelationer i utbildningssystemet måste brytas och fokus måste flyttas från ele- vernas föreställda underskott till utbildningssystemet och dess institutioner. Flera artiklar i antologin beskriver hur tystnaden är ett viktigt redskap för upprätthållandet av maktrelationer. Eleverna utsätts för ett sorts symboliskt våld från lärare och skolpersonal då dessa normaliserar en uppdelning av eleverna i vi och dem, genom en etnocentrisk och rasistisk världsbild. Genom detta verkar lärare och skolpersonal som institutionella grindvakter. Att vuxna bortförklarar elevernas erfarenheter av rasism och inte ser eller talar om rasism är en viktig aspekt av det symboliska våldet som flera av bidragen lyfter fram. Denna tystnad reproduceras bl.a. genom en färgblind diskurs. Rapporten visar också hur lärarnas position påverkar reproduktionen av kulturrasism inom skolan där deras sunda förnuft och värderingar påverkar hur de talar om och bemöter sina elever. Det sker också genom att de på ett icke-pro- blematiserande sätt ser sig själva som tillhörande det (vita) svenska samhället sker det genom undervisningsmaterialet som präglas av en etnocentrisk världsbild som förskönar vår kultur och ignorerar och patologiserar de andra som bl.a. odemokratiska. , (2006) I sista instans – etnisk diskriminering och i: Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter från utredningen om makt, integration och strukturell dis- kriminering. , , (2006) Sunt förnuft: en fokus- gruppsstudie om lärares syn på värdegrundsarbete i: Utbild- ningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis Sawyer, , (red.). Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Dance, (2006) The land of the free, världssamvetet och olärandet av invandrarelever och elever från etniska minoriteter: betraktat i det sociala kapitalets perspektiv i: Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. , (2006) Lärares tolkningsrepertoarer i samtal om en grupp elever med utländsk bakgrund och deras föräldrar i: Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafie- rande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , , , , (2006) Et- nisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forsk- ning och projekt i: Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. (2006) Rasifierad profilering och utbildning av rasifierade ungdomar med minoritetsbakgrund i: Utbild- ningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis Sawyer, , (red.). Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Kamali, (2006) Skolböcker och kognitiv andrafiering i: Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. Runfors, (2006) Fostran till frihet? Värdeladdade visioner, positionerade praktiker och diskriminerande ordningar i: Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. Sawyer (2006) Att koppla drömmar till verkligheten: SYO- konsulenters syn på etnicitet i övergången från till gymnasiet i: Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis SOU 2006:40. Sawyer, , (red.). Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Saxonberg, , (2006) Uteslutningsmekanis- mer och etnisk reproduktion inom Akademin i: Utbildning- ens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis Sawyer, , (red.). Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Similä, (1994) Andra generations invandrare i svenska sko- lan i: , , . (red.) Sortering i skolan. (2001) Strategi för arbete med de demokra- tiska värdena – en sammanfattning. (2002) Efter skolan. (2003) lägesbedömning 2003 av barnom- sorg, skola och vuxenbildning. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Utredningens rapporter visar att den etniska diskrimineringen är en central komponent i arbetslivets organisering och påverkar inte bara möjligheterna på arbetsmarknaden utan även villkoren på arbetsplatsen. Diskrimineringen möjliggörs i och genom en systemetisk utsortering som påbörjas redan under rekryteringen och utkristalliseras i organisatoriska modeller som särskiljer och rangordnar de anställda utifrån ursprung, utseende, klädval och föreställningar om kulturell olikhet. Denna rangordning legitimeras av en diskurs som placerar invandrade personer och deras barn i en underordnad position i arbetslivet och i samhället. Den diskrimine- ring som förekommer i arbetslivet och på arbetsmarknaden bör därför analyseras i ljuset av generella processer som upprätthåller den etniska uppdelningen i samhället å ena sidan, och specifika sätt att organisera arbete och arbetsrelationer inom ramen för rådande tillväxtmodeller å den andra. Ett sådant perspektiv ifrågasätter pro- blembilder där invandrarnas utanförskap står i fokus. I stället riktas sökarljuset på de processer, handlingar, regelverk och diskur- siva utfästelser som naturaliserar ojämlikheten i arbetslivet. Detta inbegriper även den oreflekterade användningen av en inneslut- nings- och uteslutningsmetaforik som placerar individerna på olika platser i arbetslivet och som bortser från den koppling som finns mellan arbetslivets olika områden. Resultaten i denna utredning visar att det finns en nära koppling mellan instabiliteten och under- ordning i arbetslivet och etnisk baserade kategoriseringar på arbetsmarknaden. Den etniska skiktningen är en pågående process där tillskrivningar, kategoriseringar och särskiljande möjliggör en ständig utsortering av grupper och individer i arbetslivet och på arbetsmarknaden. Utredningens resultat visar också att diskrimineringens kom- plexitet och dess legitimering, genom den systematiska konstruk- tionen av människor, platser och relationer som olika, kan inte enbart förstås utifrån etniska skiljelinjer eller rasismens logik. Den forskning som presenterats visar att rasistiska stereotypier i arbets- livet även är bekönade och tar sig skilda uttryck beroende på klass- bakgrund och ålder. Analysen i detta kapitel tar fasta på de inter- sektionella relationer som gör diskrimineringen möjlig. Den lyfter också fram aktörernas möjligheter att hantera diskrimineringen utifrån skilda sociala positioner och i olika sammanhang. Som många bidrag till denna utredning har påpekat är ett intersektio- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter nellt perspektiv nödvändigt för att belysa diskrimineringens kom- plexa karaktär i arbetslivet och för att utforska på vilket sätt den artikuleras genom andra former av förtryck (se bl.a. de los , 2005; Gavanas, 2006; , 2006; Mulinari, 2006). Detta per- spektiv ger även viktiga ledtrådar till att förstå hur diskrimine- ringen motverkas, förhandlas och hanteras i olika situationer i arbetslivet. Ett etniskt uppdelat arbetsliv i strukturomvandlingens spår Den etniska uppdelningen i arbetslivet är inte ny. Inte heller den forskning som kritiskt granskat den stigmatisering, exkludering och underordning som följt i den ökande invandringens spår (se t.ex. Knocke, 1986; Leiniö, 1988; , 1995; , 1985; , 1991). är det först som denna forskning har fått en sådan omfattning och genom- slag att det är möjligt att tala om ett perspektivskifte inom fältet. är det inte invandrarnas egenskaper som står i fokus när arbetslivets etniska hierarkier diskuteras utan i stället de processer som skapar och vidmakthåller en sådan ordning. Enligt sociologen , som har varit en av pionjärer inom fältet, är den strukturella diskriminering som delar upp sam- hället i oss, de som tillhör, och de andra, de avvikande, en etablerad realitet. Knocke (2006) lyfter fram hur ett rasistiskt tänkande kom att forma lagstiftningen första hälft. Utlänningslagarnas explicita syfte var att bevara den enhetliga och oblandade svenska rasen och dess rasrenhet. utlänningslag drabbade den kulturella rasismen såväl med- borgare från sydeuropeiska länder som medborgare från grannlan- det , vilka enligt dåtidens makthavare ansågs som icke önskvärda. Under efterkrigstidens ekonomiska expansion var den utländska arbetskraften välkommen för att avhjälpa flaskhalsarna i industrin, inom jordbruket och inom tjänstesektorn. Strukturella processer av över- och underordning och marginaliserande meka- nismer ledde emellertid till segregering av den invandrade arbets- kraften till arbetslivets bottenskikt, vilket lade grunden för den etniskt differentierade arbetsmarknaden. Schierup (2006) menar att det svenska samhällets klass- och könsmässiga delning kom med arbetskraftinvandringen även att anta en etniskt segmenterad karaktär. Arbetare från , , och