sou · GUB326 · 2007-01-01 00:00:00 — Hur respektive överenskommelse reglerar de anställdas och deras familjemedlemmars tillhörighet till svensk socialförsäkring behand- las i avsnitt 5.4. 5.2.1Kopplingen mellan allmän ålderspension och socialförsäkring Den allmänna ålderspensionen utgör en del av socialförsäkrings- systemet. För de anställda vid internationella organisationer i och dess familjemedlemmar är därför denna rätt beroende av om man är ansluten till det svenska socialförsäkringssystemet eller ej. Det svenska pensionssystemet är något förenklat uppdelat i en pensionsrätt som utgår i förhållande till den enskildes inkomster och en garantipension som utgår om man har låga eller inga Den senare är beroende av antal år med bosättning i . Inkomstgrundad ålderspension utges i förhållande till den samman- lagda inkomst man haft under sitt yrkesverksamma liv. Den inkomstgrundade ålderspensionen är uppdelad i inkomstpension, tilläggspension och en särskild premiepension. Den pensionsgrund- ande inkomsten är maximerad till 7,5 inkomstbasbelopp. Eftersom det svenska pensions- systemet sålunda ger en begränsad pensionsrätt är det vanligt förekommande att avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare träffas om kompletterande tjänstepensioner. Pensionsrätten är relaterad till inkomsten och utgör en arbetsbaserad förmån enligt SofL. De anställdas rätt till intjänande av inkomstgrundad ålderspension avgörs således av om de skall anses arbeta i , dvs. om de enligt överenskommelse med organisationen skall anses vara undantagna svensk socialförsäkring eller inte. Familje- medlemmar som arbetar i har rätt till inkomstgrundad pension baserad på de inkomster som förvärvas genom eget arbete. Garantipension är ett grundskydd som ges som utfyllnad till de personer som har haft mycket låga eller inga inkomster alls under sitt yrkesverksamma liv. Garantipensionen kan tidigast betalas ut . Full garantipension uppgår till 2,13 prisbasbelopp för ensamstående och 1,90 prisbasbelopp för gifta. Det motsvarar respektive . Garanti- pensionens storlek räknas av till viss del mot annan pension från ålderpensionssystemet och från vissa andra allmänna pensions- inkomster. Garantipensionen tjänas in under , mellan det kalenderår man fyller och till och med året man fyller 64, varvid varje kalenderår motsvarar ett intjänandeår. Kan man inte tillgodoräkna sig försäkringstid i reduceras garanti- pensionen i förhållande till det faktiska antalet intjänandeår. Garantipension är en bosättningsbaserad förmån. Intjänanderätten till garantipension är således avhängig av att den anställde eller familjmedlemmarna anses bosatta i . För att få pensionen utbetalad krävs också bosättning i . Undantag från detta bosättningskrav görs för personer som bor i /EES-länder, och andra länder som valt att ingå konventions- avtal med. Med stöd av den hänvisning som görs i SofL bestäms de anställdas och familjmedlemmarnas rätt till intjänande av garanti- pension genom regler i överenskommelserna. 5.3Finansieringen av socialförsäkringar och pension Genom 1 kap. 9 § socialavgiftslagen (2000:980) () hänvisas till bestämmelserna i respektive överenskommelse som reglerar skyldigheten att erlägga socialavgifter. Enligt överenskommelserna är organisationerna, och de anställda, undantagna skyldigheten att erlägga socialavgifter för anställda som är undantagna svenska socialförsäkringsförmåner. En balans finns således mellan de social- försäkrings- och pensionsförmåner som tillhandahåller vissa anställda och de avgifter som normalt tas ut för förmåns- systemet. De anställda som är skattskyldiga för inkomstskatt, men undantagna från pensionsrätt i , är undantagna skattskyldig- heten för allmän pensionsavgift. Motsatsvis, erlägger de anställda som har rätt till svensk inkomstgrundad ålderspension allmän pensionsavgift, som uppgår till , på inkomster upp till 8,07 inkomstbasbelopp. En skattskyldig i kompenseras emellertid med en skattereduktion på inkomstskatten för den allmänna pensionsavgift som betalas in, 65 kap. 10 § inkomstskattelagen. 5.4Tillhörighet till det svenska socialförsäkringssystemet – regleringen för respektive organisation I den mån originalversionen av överenskommelsen är engelsk- språkig används för framställningen nedan de fraser och uttryck som framgår av den svenska översättningen. 5.4.1En översikt av normalt förekommande personalkategorier om diplomatiska förbindelser och Wienkon- ventionen om konsulära förbindelser (SÖ 1967:1 och SÖ 1974:10) är allmänt vedertagna förebilder för att bestämma vilka i personalen som skall omfattas av immuniteter och privilegier. gör inget avsteg från denna praxis och personalkategorierna, samt deras privilegier såvitt avser socialförsäkring och korresponderande skatter och avgifter, kan i grova drag kategoriseras enligt följande. Utländsk personal åtnjuter befrielse från skatter och avgifter och är undantagna svenska socialförsäkringsförmåner, inklusive hälso- och sjukvård. Svensk personal erlägger inkomstskatt på sina inkomster från organisationen. Om de har motsvarande anställning som den utländska personalen jämställs de enligt vissa överens- kommelser med denna och är undantagna svenska socialförsäk- ringsförmåner. Arbetsgivaren är då befriad från att betala social- avgifterna som finansierar förmånerna. Svensk personal kan också vara ansluten till svensk socialförsäkring för vilka sociala avgifter erläggs. Denna grupp, som vanligtvis kallas lokalanställda, har rätt till svenska förmåner och omfattas även i övrigt av samma regelverk och villkor som personal hos vanliga svenska arbetsgivare. 5.4.2Internationella och fria val () Enligt avtalet skall personalkategorin tjänstemän i , och tjänstemännens familjemedlemmar som ingår i deras respektive hushåll, vara undantagna från varje socialförsäkringssystem som inrättats enligt svensk lag, inklusive hälso- och sjukvård. Social- avgifter erläggs inte för kategorin tjänstemän. I stället skall de omfattas av lämpliga socialförsäkringsarrangemang som ombesörjs av . Av avtalet framgår emellertid att en tjänstemans familje- medlemmar skall ha rätt att åtnjuta andra svenska socialförsäk- ringsförmåner, med undantag för barnbidrag/flerbarnstillägg, förutsatt att dessa familjemedlemmar var bosatta i före tjänstemannens anställning vid . Har en tjänsteman, eller familjemedlem, inkomster från verksamhet i utanför är personen berättigad till socialförsäkrings- förmåner som hänför sig till denna inkomst. sidoinkomsterna berättigar till arbetsbaserade socialförsäkrings- förmåner. En andra personalkategori är experter. Dessa skall inte anses utgöra tjänstemän och skall följaktligen inte vara undantagna från det svenska socialförsäkringssystemet eller från skyldigheten att erlägga socialavgifter. Från kategorin tjänstemän undantas personer som är timanställda. Om en timanställd inte kan anses utgöra en expert får han anses utgöra vad som normalt kategoriseras lokalanställd. Som lokalanställd omfattas man av svenska arbetsrättliga regler, man har tillhörighet till svenska förmånssystemen och arbetsgivaren betalar in socialavgifter, allmän pensionsavgift m.m. (artiklarna I d, e, II c och VI, SÖ 1995:67). Överenskommelsen med gör ingen åtskillnad på om tjänstemannen eller experten är utländsk eller bosatt i för anställningen. Utländska medarbetare och de bosatta i för anställningen behandlas lika i fråga om anslutning till det svenska försäkringssystemet. Kategorin tjänstemän är undantagna det svenska socialförsäkringssystemet. För kategorin experter finns inget uttryckligt undantag från svensk socialförsäkring och de är således anslutna till svensk social- försäkring. 5.4.3Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor (GWPO) Överenskommelsen med GWPO är i stort sett utformad på samma sätt som IDEA:s. Organisationens tjänstemän och familjemedlem- marna skall således vara undantagna från varje socialförsäkrings- system som införts genom svensk lag, inbegripet hälso- och sjuk- vård. Anställda experter skall behandlas motsatsvis. Något undantag för timanställda finns inte. Timanställda faller sålunda in under någon av kategorierna tjänstemän eller experter. Familjemedlem- mar till tjänstemän har rätt till svenska sociala trygghetsförmåner om de varit bosatta i före tjänstemannens anställning i organisationen. En skillnad jämfört med IDEA:s avtal är att denna överenskommelse inte innehåller något undantag från familjemedlemmars rätt att få barnbidrag/flerbarnstillägg om de var bosatta i före tjänstemannens anställning vid GWPO (artiklarna I d), e) och VI, SÖ 2002:72). 5.4.4Världssjöfartsuniversitetet (WMU) Överenskommelsen angående WMU innehåller en särskild personalkategori som definieras universitetstjänstemän. Regleringen för denna kategori, samt deras familjemedlemmar, fungerar på motsvarande sätt som gäller för tjänstemän hos . Dock saknas ett utryckligt undantag från subventionerad hälso- och sjukvård. Även enligt detta avtal skall kategorin anställda experter omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet (artiklarna 1 n, o, och 14, SÖ 1983:48). Överenskommelsen gör ingen åtskillnad på om universitets- tjänstemännen är utländska eller bosatta i för anställningen. Den särskilda kategoriseringen av universitets- tjänstemännen, som därigenom undantas det svenska socialförsäk- ringssystemet, möjliggör att anställa personer med andra befattningar utan att det uppstår några avgränsnings- eller tolk- ningsproblem med tillhörigheten till det svenska socialförsäkrings- systemet. Övriga kategorier av anställda behandlas alltså som lokalanställda och omfattas av svensk socialförsäkring och svenska arbetsvillkor. Avsaknaden av reglering för hälso- och sjukvård saknar egentlig betydelse, eftersom detta regleras direkt av nationell lagstiftning, se kapitel 4. 5.4.5Östersjöstaternas råds sekretariat () Enligt överenskommelsen med finns endast, såvitt avser regleringen beträffande socialförsäkring, en personalkategori; tjänstemän. Detta avtal har istället konstruerats så att det sker en uppdelning mellan utländska tjänstemän och tjänstemän som är svenska medborgare eller stadigvarande bosatta i omedel- bart före anställningen vid sekretariatet. Utländska tjänstemän åtnjuter befrielse från inkomstskatt och sociala avgifter på lön och ersättning som utbetalas av sekretariatet. Tjänstemän som är svenska medborgare eller stadigvarande bosatta i före anställningen vid sekretariatet skall däremot betala inkomstskatt och erlägga sociala avgifter på inkomsterna (artikel 9 c) SÖ 1999:14). Det saknas en bestämmelse i överenskommelsen som reglerar de anställdas respektive deras familjemedlemmars anknytning till det svenska socialförsäkringssystemet. Den hänvisning som görs Socialförsäkring inklusive pension SOU 2006:26 beträffande bosättning och arbete i enligt 2 kap. 3 § och 10 § andra styckena SofL kan således inte tillämpas. I avsaknad av särskild reglering får rätten till de bosättnings- och arbetsbaserade förmånerna bedömas enligt huvudreglerna om bosättning och arbete i enligt 2 kap. 1 och 7 §§ SofL. Tillhörigheten är naturligtvis avhängig en bedömning enligt nationell rätt, men i praktiken torde i princip alla utländska tjänstemän som är bosatta1 i vara berättigade till både arbets- och bosättningsbaserade svenska socialförsäkringsförmåner, inbegripet pensionsrätt. I proposition 1998/99:24 s. 9 uttalas att genom avtalets bestäm- melser erhåller sekretariatet och dess tjänstemän immunitet och privilegier motsvarande vad som gäller för andra internationella organisationer av liknande karaktär. Vid överenskommelsens till- komst var avtalet angående WMU och överenskommelserna med och Höge Kommissarie (, SÖ 1985:89) i kraft. Av de två förstnämnda avtalen framgår att erhållna privilegier i form av skatt- och avgiftsbefrielse även innefattar en motsvarande begränsning av förmåner av det svenska socialförsäk- ringssystemet. Av de uppgifter som företrädarna för lämnat framgår att har uppfattningen att deras utländska tjänstemän är undantagna från det svenska socialförsäkringssystemet. De har t.ex. ordnat med privata försäkringslösningar m.m. för de utländska tjänstemännen och, såvitt framkommit, har inte någon av de utländska tjänstemännen begärt att få någon svensk socialförsäk- ringsförmån. Utredningen gör bedömningen att det förelegat en konsensus mellan parterna att de utländska tjänstemännen skall vara undantagna det svenska socialförsäkringssystemet, inbegripet pensionsrätt och hälso- och sjukvård. 5.4.6Övrig enhetlig reglering i överenskommelserna med , GWPO och WMU För familjemedlemmar är huvudregeln att de följer den reglering som den anställde omfattas av. För att inte missgynna familje- medlemmar som är bosatta i före det att maken 1 Med bosatt i landet avses personer som har för avsikt att bo här . eller makan påbörjar anställningen hos organisationen förekommer en uttrycklig bestämmelse som medger denna grupp rätt till svenska socialförsäkringsförmåner. Eftersom de arbetsbaserade förmånerna är en inkomstbortfallsförsäkring ankommer det dock på familjemedlemmen att, precis som alla andra, kvalificera sig för de arbetsbaserade förmånerna genom arbete i . Immuniteter och privilegier lämnas endast i den omfattning som är nödvändig för att fullgöra uppdraget. Som ett utflöde av denna princip (funktionalitetsprincipen) särbehandlas inte en anställd i fråga om de inkomster som intjänas från arbete i utanför organisationens verksamhet. En anställd som annars är helt undantagen svenska socialförsäkringsförmåner skall därmed anses vara berättigad till arbetsbaserade förmåner som hänför sig till sådan sidoinkomst. 5.5.1Sambandet mellan förmåner och finansiering I tillämpas flera olika principer för kopplingen mellan offentliga tjänster och förmåner och deras finansiering. Inom en stor sektor mobiliseras resurserna genom skatter som antingen tas ut efter bärkraft (de progressiva elementen i den statliga inkomst- skatten) eller proportionellt för skilda skatteobjekt (kommunal- skatten, mervärdesskatten). Inom flera trygghetssystem har man eftersträvat en närmare överensstämmelse mellan avgifter och förmåner. För stora delar av den offentliga konsum- tionen gäller emellertid andra fördelningskriterier. Vid utformningen av villkoren för mellanstatliga organisationer och deras anställda måste skilda hänsyn beaktas. Å ena sidan är det angeläget att bereder så goda betingelser som möjligt för sådana aktiviteter att vi i konkurrens med andra länder skapar en attraktiv miljö för deras arbete. Det motiverar skilda former av praktisk gästfrihet och en tillämpning av våra regelsystem som avlägsnar onödiga praktiska hinder. Å andra sidan ska immunitet och privilegier inte användas till annat än till att underlätta organisationernas verksamhet. De ska inte utvidgas därhän att de Socialförsäkring inklusive pension SOU 2006:26 ger upphov till en otillbörlig favorisering av den utländska personalen. I de avtal som träffats och den lagstiftning som genomförts har man sökt göra en omdömesgill avvägning mellan dessa principer. Det enda större problem som utredningen har uppmärksammat gäller möjligheterna för tjänstemän som är svenska medborgare eller varit bosatta i innan de inledde anställningen hos en mellanstatlig organisation att vara fortsatt anslutna till det svenska socialförsäkringssystemet. 5.5.2Förslag om utökad möjlighet för anställda tjänstemän att vara anslutna till svenska socialförsäkringssystemet m.m. Utredningens förslag: Som huvudregel skall tjänstemän hos organisationerna vara undantagna svensk socialförsäkring. I samband med anställning hos en organisation kan emellertid organisationen anmäla att tjänstemannen istället skall vara ansluten till det svenska socialförsäkringssystemet, inbegripet pensionsrätt. För dessa tjänstemän skall organisationen erlägga socialavgifter. En tjänsteman som är svensk eller bosatt i före anställningen hos organisationen skall också betala allmän pensionsavgift. upphör organisationens skyldighet att tillhandahålla motsvarande alternativa försäk- ringslösningar för dessa tjänstemän och deras familjemedlem- mar. Förslaget föreslås efter förändring av respektive avtal gälla för GWPO, , och för kategorin universitetstjänste- män hos WMU. Utredningen föreslår att regeringen initierar sådana ändringar i respektive överenskommelse. Anmälan om tillhörighet till svensk socialförsäkring sker av organisationen till Protokollet på UD. Protokollet tar in uppgiften i personregistret över främmande staters beskick- ningspersonal m.m. skall registrera att den anmälde personen uppfyller kriterierna för bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner till följd av avtalet. Den föreslagna undantagsregeln bör inte gälla retroaktivt. En särskilt avtalad övergångsbestämmelse i överenskommelserna har inte ansetts behövlig för det fall att organisationerna bedömer att en nuvarande anställd skall anslutas till det svenska socialförsäkringssystemet. fick problem till följd av att skattemyndigheten beslutade att vissa anställda och f.d. anställda inte skulle omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet, trots att organisationen betalat social- avgifter för dessa personer. Organisationen har redan, och kommer även framöver, att tvingas lägga stora resurser på att lösa de problem som uppstått till följd av detta beslut. Anställningsavtalen för ett flertal anställda stipulerar tillhörighet till det svenska socialförsäkringssystemet, men organisationen saknar nu laglig möjlighet att fullgöra dessa villkor. har uttryckt önskemål om ett ökat utrymme att anställa personer med anknytning till det svenska socialförsäkringssystemet. Behovet är betingat av den interna organisatoriska strukturen och de arbetsformer som anses optimala för en effektivt bedriven högkvartersverksamhet. överenskommelse innebär att tjänstemän som är bosatta i före anställningen skall vara anslutna till svensk socialförsäkring m.m. har framfört att kostnaderna för dessa tjänstemäns socialavgifter är för höga i förhållande till anslagen, samt i jämförelse med kostnaderna för de utländska tjänstemännen. Om överenskommelsen står oförändrad blir följden den att sekretariatet finner det relativt sett mer kostsamt att anställa svenskar i nyckelpositioner framöver. För att kostnaderna skall vara likvärdiga mellan svenska och utländska tjänstemän har sekretariatet föreslagit att staten återbetalar erlagda socialavgifter, helt eller i sådan omfattning att kostnaderna står i proportion till de privata försäkringslösningar som tillhandahålls de utländska tjänstemännen. Detta skulle motsvara den modell som tillämpas för de inkomstskatter som de svenska tjänstemännen erlägger och som därefter återbetalas till sekretariatet. De andra två organisationerna anser att nuvarande modell, där organisationen svarar för egna försäkringslösningar för sina tjänstemän, är bra. Med verksamhet bedriven i är det naturligt för organisa- tionerna att anställa viss personal som redan är bosatt här. Det kan vara fråga om tjänstemän som i huvudsak är anställda för att fullgöra de mål som finns med organisationen. Det kan också vara fråga om tjänster som syftar till att ge support, t.ex. sekreterare eller personer som anställs i samband med genomförande av kortare projekt etc. De senare personalkategorierna är ofta stadig- varande verksamma här och betraktar ofta anställningen hos organisationen som vilket normalt förekommande arbete i som helst. Behovet av personal varierar mellan de olika organisationerna. Detta behov lär sannolikt också variera inom organisationerna sett över ett längre tidsperspektiv. Ett exempel på det senare är som trefaldigat sin personalstyrka sedan etableringen. Hur organisationerna väljer att formera sin personalstyrka för att uppnå optimal effektivitet och rum bör så långt som möjligt överlåtas på organisationerna. Överenskommelserna bör i enlighet härmed inte verka i alltför inskränkande inriktning. Förhållandet att organisationerna inte skall begränsas i sina möjligheter att rekrytera personal från måste vara något som eftersträvas från svenskt håll. Alternativet finns alltid för organisationerna att anställa utländska personer även för de enklare funktioner som behövs inom verksamheten. Dessa anställda kommer då att verka i undantagna från svenska social- försäkringssystemet, men de kommer inte heller att bidra med inkomstskatt eller socialavgifter. Praktiskt är det dock betydligt enklare att anställa personer lokalt för dessa tjänster. Så långt det är möjligt bör man skapa en reglering som är kostnadsneutral mellan att ha utländska och personer bosatta i anställda hos organisationerna. Ett skäl att få hit internationella organisationers högkvarter i är ju att dessa kan skapa fler sysselsättningstillfällen. Nackdelen med att undanta all personal från svenska socialför- säkringssystemet är att många som är bosatta i före anställningen har anpassat sina levnadsförhållanden utifrån de förutsättningar som normalt gäller. Det kan t.ex. handla om familjebildning eller att samla ihop ytterligare pensionsår för att stärka ekonomin inför ålderdomen. Att generellt undanta den trygghet som svenska socialförsäkringssystemet innefattar kan upplevas som mycket osäkert, särskilt av dem som är anställda för vad de anser utgöra vilket arbete i som helst och som inte har ambitioner att gå vidare med andra internationella uppdrag. Såvitt framkommit finns det en förståelse och acceptans hos organisationerna i egenskap av arbetsgivare för denna inställning. – Mot denna bakgrund identifierar utredningen ett behov av att fler av organisationernas anställda bör beredas möjligheter att vara anslutna till det svenska socialförsäkringssystemet. Utredningen har övervägt olika alternativ på hur fler av organisationernas anställda skall beredas möjlighet till anslutning till svensk socialförsäkring m.m. Förslag som förkastats är behålla nuvarande reglering, att låta lokalanställda eller liknande definition av anställda vara anslutna mot betalning eller att återbetala erlagda socialavgifter till organisationerna. Utredningen har bedömt att en möjlighet till frivillig anslutning är mest lämplig. Alternativen behandlas nedan. Eftersom det främst är lokalanställda som intresset torde vara störst av att ha anslutna till det svenska socialförsäkringssystemet ligger det nära till hands att införa en reglering i överenskommel- serna som generellt anvisar denna grupp till denna försäkrings- tillhörighet. Vid en sådan lösning kommer samtliga personer bosatta i före anställningen att bli knutna till svensk socialförsäkring. Det medför att även tjänstemän bosatta i och som innehar de mer kvalificerade eller internationella uppdragen kommer att omfattas av sådan reglering. Följden blir att lönekostnaderna kommer att vara avsevärt högre för dessa svenska tjänstemän jämfört med de tjänstemän som rekryteras utomlands och som tillhandahålls privata försäkringslösningar. Personer bosatta i kommer alltså inte att kunna konkurrera på samma villkor om de mer kvalificerade tjänster som finns hos organisationerna. verkar under dessa förhållanden och har påtalat denna problematik. Det finns fler skäl som talar emot en generell lösning att låta samtliga lokalanställda omfattas av socialförsäkringssystemet. Samarbete inom ramen för internationella organisationer bygger på att samtliga stater bidrar ekonomiskt till verksamheten. Om en del av bidragen skulle återbetalas till statskassan i form av skatter och avgifter skulle denna stats bidrag subventioneras i motsvarande mån. Förvisso erhåller de anställda i det här fallet en förmån för inbetalda socialavgifter, men vissa stater accepterar överhuvudtaget inte att deras bidrag till internationellt samarbete tillfaller en annan statskassa. Viss acceptans finns dock internationellt för att lokalanställda skall verka i enlighet med nationella bestämmelser rörande skatt, arbetsrätt etc. Slutsatsen blir dock att internationellt samarbete där lokalanställda generellt omfattas av svensk socialförsäkring, samt erlägger motsvarande avgifter, kan komma att försvåras.