sou · GUB3111 · 2007-01-01 00:00:00 — Tillgången till Internet för privat brukT (se diagram 4.4) bland all- mänhetenT är hög,T 78T %,T T och i åldersgruppen 18–90 %.T Till- gången till Internet för åldersgruppen 50–var , medan siffran föll till för ålderskategorin 65–89 år.T I språkgrupperna och gruppen funktionshindrade har 70 %T respektiveT tillgång till Internet, vanligen i bostaden. Användningsfrekvensen är hög hos allmänhetenTT men lägre iT språkgruppernaT och iT gruppenT funk- tionshindrade. Diagram 4.4 Användarfrekvens av Internet för privat bruk Har du tillgång till Internet för privat bruk? Om JA: Var har du tillgång till Internet för privat bruk? Bas: Allmänheten (1000) språkgrupperna (200) handikappade (337) Av undersökningen framgår även användningsområdet av Internet (se diagram 4.5). Hos allmänheten som har tillgång till Internet kan nämnas att , eller av samtliga tillfrågade, skickar och tar emot e-post eller söker information om varor och tjänster på nätet för privat bruk. Det finns dock en klar skillnad mellan åldersgrupperna. I åldersgrupperna 18–29 respektive 30–49 har av samtliga tillfrågade skickat eller tagit emot e-post eller sökt information. Denna siffra sjunker till för åldersgruppen 50–för att ytterligare sjunka till för åldersgruppen 65–. Internetbank används av av de som har tillgång till Inter- net, vilket motsvarar av de totalt tillfrågade. Även här är det dock en tydlig skillnad mellan de yngre åldersgrupperna och den äldsta där i de yngre åldersgrupperna använder sig av Internetbank medan motsvarande siffra i den äldsta åldersgruppen är . Nedladdning av myndigheters formulär och blanketter har (eller av samtliga tillfrågade) gjort medan (eller av samtliga tillfrågade) har hämtat information från Den aktivaste gruppen i detta samman- hang är åldersgruppen 30–. Diagram 4.5 Användningsområden av Internet för privat bruk Har du för privat bruk använt Internet för att: Bas: Allmänheten (1000) språkgrupperna (200) handikappade (337) Skicka och ta emot e-post Söka information om varor och tjänster Läsa el ladda ner nättidningar Köpa el beställa varor el tjänster (utom bank o finans) Hämta information från myndigheters hemsidor Ladda ner myndigheters formulär el blanketter Skicka ifyllda formulär el blanketter till myndigheter Förtroendet för den allmänna ålderspensionen Av allmänheten uppger att de har mycket eller ganska stort förtroende för den allmännapensionen medan uppger att de har litet eller inget förtroende. Liknande siffror återfinns hos grup- pen funktionshindrade medan språkgruppen har ett större förtro- ende, där anger att de har ganska eller stort förtroende och uppger att de har litet eller inget förtroende. Hos all- mänheten finns en stor skillnad mellan åldersgrupperna. De som är samt de som är uppger att de har ett högre förtroende (hos personer och för den äldre åldersgruppen uppger att de har ganska eller mycket stort förtroende) än åldersgrupperna 30–(där motsvarande siffra är ) och 50–(där motsvarande siffra är ). Diagram 4.6 Förtroendet för den allmänna pensionen Vilket förtroende har du för den allmänna pensionen? Bas: Allmänheten (1000) språkgrupperna (200) handikappade (337) Av undersökningarna kan bl.a. följande konstateras: uppger att de har förtroende för och att de har förtroende för PPM. Dessa förtroendesiffror kan jämföras med förtroendet för banker som ligger på . kan erinra sig att de mottagit det orangea kuvertet. Av dem som är uppger dock att de kan erinra sig att de mottagit informationen medan mot- svarande siffra för de som är är . har läst hela eller merparten av informationen, har läst valda delar och har bara tittat. Undersökningar har visat att kännedomen om den allmänna pensionen ligger relativt , där av allmänheten anser sig känna till den allmänna pensionen mycket eller ganska väl, medan upplever att de har ganska dålig eller ingen kännedom. Det finns ett samband mellan högre kunskap om den allmänna pensionen och förtroendet för densamma. Oavsett ålder anses det vara viktigt att engagera sig i pensionen, men intresset att göra det är lågt. Antingen är det för tidigt, eller så anser man sig inte ha tid eller så är det . Hos allmänheten upplever att de saknar information om sin totala pension medan anser sig ha tillräcklig infor- mation. I språkgruppen upplever att de har till- räcklig information medan anser sig sakna information. Allmänheten skulle i större utsträckning söka information om pensionsfrågor hos bank och försäkringsbolag () än hos en myndighet (). Preferenserna skiljer sig dock mellan de yngre generationerna och de äldre. De yngre är mer benägna att kontakta sin bank eller försäkringsbolag medan de äldre skulle vända sig till myndigheter. I sina kontakter med myndigheter föredrar av allmän- heten att ha kontakt per telefon, via hemsida, via e- post och genom att personligen besöka myndigheten. I gruppen funktionshindrade och i språkgruppen föredras det personliga besöket av 43 respektive och därefter kontakt via telefon som föredras av i båda grupperna. Tillgången till Internet är hög hos allmänheten () och mycket hög hos personer som är (). Till- gången sjunker dock kraftigt till för personer som är . Förtroendet för den allmänna pensionen är större hos dem som är respektive , där respektive uppger att de har ganska eller mycket stort förtroende för den allmänna ålderspensionenTPF3FPT, medan mot- svarande siffra för åldersgruppen 30–är och ålders- 2TP PT I denna utredning refereras till två undersökningar, se avsnitt 4.1.2 och 4.1.5 3TP PT En liknande fråga ställdes även i undersökningen om hur blivande pensionärer upplever processen att ansöka om ålderspension och då var motsvarande siffra . gruppen 50–är . Totalt är det som har lågt eller inget förtroende för den allmänna pensionen. 5Alternativa lösningar på pensionsadministrationen Utredningen har uppdragit åt och att gemensamt redovisa ett alternativ för den framtida pensions- administrationen som innebär ett fortsatt delat ansvar mellan myn- digheterna. Syftet med uppdraget har varit att få en samlad och uppdaterad bild över vilka utvecklingsmöjligheter och konsekven- ser ett sådant alternativ innebär. Vidare ska redovisningen kunna fungera som ett referensalternativ till de två huvudalternativen i enlighet med utredningens direktiv. Härutöver har utredningen uppdragit åt respektive PPM att redovisa var sitt huvudalternativ i enlighet med vad som utpekas i utredningens direktiv. De två huvudalternativ för administrationen av den allmänna ålderspensionen som utpekas i direktiven innebär dels att all administration samlas inom ramen för socialförsäkringsadministrationen, dels att pensionsadministra- tionen samlas inom en särskild ålderspensionsmyndighet (SÅP). Utredningen har uppdragit åt att redovisa först- nämnda huvudalternativ och PPM sistnämnda. Av uppdragen framgår att redovisningarna bl.a. ska innehålla en analys och värde- ring av för- och nackdelar med denna lösning och lämna en beskrivning av väsentliga organisatoriska, personella, administrativa (inklusive IT-system), ekonomiska och författningsmässiga konse- kvenser som blir följden av detta alternativ. I detta kapitel återges myndigheternas redovisningar och förslag i sammandrag. Därutöver redovisas två varianter på respektive huvudalternativ, kallade underalternativ. Framställningen är i sin helhet deskriptiv utifrån myndigheternas underlag. Alternativa lösningar på pensionsadministrationen 5.2Alternativet där nuvarande organisation av pensionsadministrationen behålls 5.2.1 Kommande rationalisering inom kommer resultat från den s.k. ENSA-pro- cessen att implementeras i länsorganisation. Syftet är att skapa en effektivare och mer enhetlig handläggning av olika ärendeslag. Likabehandling och kostnads- effektivitet ska därmed främjas. Förutsättningarna för verksam- heten har i hög grad underlättats genom förstatligandet och bildan- det av myndigheten 2005. Inom ENSA-Ålderspension, i det följande kallat projektet, har särskilt analyserat hur handläggningen av och informationen om ålderspension kan förbättras. Bakgrunden till arbetet är bl.a. att identifierat stora länsvisa skillnader i resursförbrukningen inom ålderspensionsområdet. Betydande skillnader finns även mellan länen avseende organisa- tion, resultat och styckkostnader. I projektet pekas på att avsevärt mindre resurser skulle behövas för att hantera handläggningen av ålderspensionen, givet att ett annat arbetssätt tillämpas. Enligt detta kan en reducering på av antalet årsarbetare vara möjlig. har beslutat att projektets förslag i denna del ska vara genomfört senast vid utgången av 2007. Resursförbrukningen inom länsorganisation bedöms därmed vara lägre 2008 jämfört med och till- delade medel ska minskas med ca . Det bör betonas att den effektivisering som det här är fråga om är tänkt att ske inom ramen för befintlig organisation och informationsteknik, vil- ket är en bidragande förklaring till det planerade snabba genom- förandet. Utöver dessa effektiviseringsåtgärder så har man inom projektet identifierat ett antal förbättringsområden för vidare överväganden och eventuella framtida beslut. Att notera är dock att Försäkrings- kassans förslag till ny pensionsadministration enligt avsnitt 5.3 för- utsätter att dessa helt eller delvis genomförs. Enligt projektet skulle på kort sikt förbättringsområdena inom ålderspensionsområdet kunna omfatta: förenklat ansökningsförfarande vid ålderspension (gemensam ansökningsblankett är framtagen inom ramen för det myndig- hetsgemensamma programmet och infördes ), Alternativa lösningar på pensionsadministrationen prövning av garantipension med automatik för de som ansökt om tidigt uttag (genomfördes ), en samlad ingång för internationella ärenden, där arbete fort- farande pågår. På något skulle förbättringsområdena därutöver kunna omfatta: helt maskinell hantering av enkla nybeviljade ärenden i handläggningsprocessen, färre ingångar i handläggningssystemet för olika typer av ären- den, mer funktionalitet för maskinella beslut, maskinellt stöd för fastställande av försäkringsperioder, maskinell samordning med yrkesskadelivränta, utbyggnad av prognosfunktionen så att den omfattar alla grup- per (vissa ärenden kräver beräkningar). I sammanfattning pekar ovannämnda förbättringsområden mot att handläggningen av enklare ärenden skulle kunna automatiseras (av totala ärendemängden). bedö- mer dock att handläggning kommer att vara det mest rationella i en del av ärendena, främst i de fall där det inte finns full försäkringstid eller där den sökande bott eller arbetat utomlands. 5.2.2Fortsatt samordning mellan och och information och är överens om att det inom ramen för en oförändrad pensionsadministrationsorganisation är möjligt att erbjuda en gemensam kundservice. Myndigheterna har dock i viss mån olika uppfattningar om i vilken utsträckning lokalkontor och fysiska möten behövs för att ge medborgarna god service. De har vidare delvis olika uppfattning om i vilken grad det är möjligt och ekonomiskt rationellt att styra pensionsspararna och pensionärerna mot självbetjäningskanaler, samt vilken myndighet som bör admi- nistrera en gemensam kundservice. Detta framgår även av respek- tive myndighets redogörelse för de olika huvudalternativen, se nedan. Vidare anser myndigheterna att det sannolikt behövs författ- ningsändringar för att myndigheterna ytterligare ska kunna sam- Alternativa lösningar på pensionsadministrationen ordna sina verksamheter. Främst kan ändringar komma att krävas i sekretesslagen (1980:100), personuppgiftslagen (1998:204) och lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter inom social- försäkringens administration. En gemensam kundservice skulle även innebära att den myndighet som får ansvaret att administrera denna måste ha tillgång till såväl som PPM:s kunduppgifter. För sådan handläggning som skulle innebära myn- dighetsutövning hos den andra myndigheten krävs författnings- ändring. I sina olika förslag till lösningar har dock myndigheterna samma utgångspunkt i att pensionärerna och pensionsspararna ska kunna vända sig till en kontaktpunkt för alla sina frågor rörande sin pension. förslag till en gemensam kundtjänst innebär att ges i uppdrag att sköta den gemen- samma kundtjänsten. Kontakterna med kunderna ska, liksom , i huvudsak ske genom telefonkundtjänst. Likaså i de kanaler som finns , dvs. Internet, servicetelefon samt lokalkontor. Försäk- ringskassans långsiktiga strategi är att de okomplicerade ärendena ska skötas genom de automatiserade tjänsterna Internet och ser- vicetelefoni. Enligt är det dock inte möjligt eller önskvärt att effektivisera bort alla personliga fysiska möten med hänsyn till att vissa individer alltid kommer att behöva personlig hjälp på grund av t.ex. bristande språkkunskaper, funktionshinder eller svå- righeter att utnyttja informationsteknik. Härutöver bör personliga fysiska möten kunna erbjudas individen då denna står inför ett så viktigt beslut som valet att gå i pension är. Även en god kompetens på tjänstepensionsområdet ska finnas i kundtjänsten. En gemensam kundservice ska kunna handlägga ärenden som berör utbetalning av både olika pensioner och premiepensionen samt konto- och skatteändringar. Vidare skall kundtjänsten ha kompetens att besvara frågor om såväl inkomst- och premiepension som kombinerbara socialförsäkringsförmåner som t.ex. efterlevandepension och bostadstillägg måste således ha tillgång till både och handläggnings- och ärendesystem. Alternativa lösningar på pensionsadministrationen PPM:s förslag till en gemensam kundtjänst innebär att PPM:s nuvarande kundservice i ska utgöra basen för den gemensamma kundservicen. Utöver den ovan nämnda utgångs- punkten om att det endast ska finnas en kontaktpunkt, ska pensio- närerna och pensionsspararna i första hand styras mot själv- betjäningskanalerna webbplats och talsvar. I andra hand ska per- sonlig service via telefon erbjudas. I en första etapp ska en gemen- sam telefonkundservice upprättas som ska kunna besvara de allra flesta pensionsrelaterade frågorna. I en andra etapp etableras en gemensam webbplats samt en utveckling av telefonservicen. På motsvarande sätt som har behov av PPM:s handläggnings- och ärendesystem, ser PPM behov för handläggarna att ha tillgång till motsvarande underlag inklusive IT-funktioner hos . PPM anser också att det är viktigt att handläggarna har breda och djupa kunskaper inom hela ålders- pensionsområdet och god kunskap om angränsande områden som t.ex. tjänstepension och bostadstillägg. Härutöver har och diskuterat områden där ytterligare samarbete mellan myndigheterna bör övervägas. finns tre webbplatser som behandlar den allmänna pensionen. Genom att skapa en gemensam webbplats för ålderspensions- systemet skulle informationen om systemet bli lättare överblick- bart för såväl pensionärer som pensionssparare. En gemensam avsändare för pensionsinformationen skulle även bidra till att pen- sionärerna och pensionsspararna upplever den allmänna pensionen som ett sammanhållet system även om ansvaret är uppdelat på två myndigheter. Enligt myndigheterna bör man därför utreda i vilken utsträckning det är lämpligt att uppträda under en gemensam avsändare med hänsyn till bl.a. offentligrättsliga principer. Det är emellertid ofrånkomligt att viss kommunikation, t.ex. beslut som innebär myndighetsutövning även fortsättningsvis endast har den berörda myndigheten som avsändare. Jämfört med tidigare pensionssystem är behovet av information av större vikt i det nya pensionssystemet. Trots att myndigheternas information till medborgarna om det nya pensionssystemet varit omfattande, har många en låg kunskapsnivå och saknar en helhets- bild. En bidragande förklaring till detta är enligt myndigheterna Alternativa lösningar på pensionsadministrationen den större komplexitet som följer av att två myndigheter fått olika uppdrag inom det allmänna pensionssystemet. Det faktum att det är två avsändare som kommunicerar i frågor om den all- männa pensionen skapar enligt myndigheterna oklarheter hos den enskilde om hur systemet fungerar samt om de ansvariga myndig- heternas olika roller. Utöver detta har och i vissa delar olika syn på vilken information pensionärerna och pen- sionsspararna behöver om pensionssystemet. I en oförändrad organisation av pensionsadministrationen kommer det fortsatt att krävas att myndigheterna samordnar sina informationsinsatser. Insatserna syftar till att ta fram en gemensam webbplats, gemensamma blanketter, gemensam mediestrategi samt ett eventuellt samarbete kring en gemensam avsändare och grafisk profil. Myndigheterna ifrågasätter dock om problem som hänger samman med den nuvarande ansvarsuppdelningen kan lösas genom ökad samordning mellan dem. 5.2.3 Utveckling av myndighetsrollen på pensionsområdet I det uppdrag som utredningen lagt på och ingick bl.a. att överväga och redovisa en bedömning av vad som bör vara det offentliga åtagandet och därigenom framtida myndighets- uppgifter inom en framtida pensionsadministration. Både och anser att det finns skäl att en myndighet inom pensionsområdet tar ett delansvar för konsument- politiken inom detta område. Detta skulle bidra till att konsument- ernas informationsbehov tillgodoses när det gäller det samlade pen- sionssparandet. Både och anser att myn- digheterna måste vara aktiva i informationsfrågor på pensions- och sparområdet. Konsekvenserna av den enskildes beslut om t.ex. inträde på eller utträde från arbetslivet ska kunna ges belysning. Individernas kunskaper i sådana frågor är även viktiga för beslut om annat pensionssparande. Under intjänande- och sparandefasen behöver den enskilde bl.a. få kännedom om vilken pension de kan förvänta sig och det är framförallt tre frågor som de har att ta ställning till med hänsyn till detta. Den första frågan rör arbetsutbud, inklusive pensionsålder. och även PPM har priori- terat att informera pensionsspararna om livsinkomstprincipen och i årsbeskedet lämnas olika pensionsprognoser utifrån vilken pen- Alternativa lösningar på pensionsadministrationen sionsålder som väljs. Den andra frågan rör premiepensionssparande där det är viktigt att pensionsspararen har förståelse för kopplingen mellan val av risknivå och förväntad ersättning samt avgifternas betydelse för pensionernas storlek. Den tredje frågan rör övrigt pensionssparande där den enskilde bör ges stöd för beslut om hur denna skall resonera kring sitt privata sparande. Utöver att administrera pensionssystemet anser myndigheterna att de bör få en mer aktiv roll på pensionsområdet. Målet bör vara att medverka till att såväl pensionärer som pensionssparare fattar medvetna och välgrundade beslut angående sitt samlade pensions- sparande. En uppdelning av en sådan roll på två myndigheter är möjlig, men gör målet svårare att uppnå än om det skulle ha varit en och samma myndighet. Myndigheterna lämnar dock inget för- slag på hur en sådan aktörsroll skulle fördelas mellan dem. 5.2.4Bedömning av kostnader och kostnadsminskningar inom en oförändrad pensionsadministration På utredningens uppdrag har och beräknat kostnaderna för en oförändrad administrationsstruktur under peri- oden –2025. Beräkningar är gjorda priser och ingen uppräkning med inflation eller reallöneökningar har skett. Anslagsfinansierade kostnader som är hänförliga till garantipension specificeras särskilt. Kostnader 2005 avser utfall, övriga uppgifter avser prognos. administrationskostnader redovisas i tabell 5.1. Kostnaderna bedöms enligt myndigheten att minska, från 2005 till 2015. Kostnaderna faller i procentenheter kraftigast för avskrivningar, därefter kost- naderna för länsorganisation och huvudkontor. Som tidigare nämnts innebär effektiviseringsarbetet inom ramen för projektet att den årliga medelstilldel- ningen för länsorganisation minskar med . Alternativa lösningar på pensionsadministrationen Tabell 5.1 kostnader 2005–2025 (mnkr priser, prognos ) Att notera i sammanställningen är att kostnaderna för garanti- pension stiger beroende på ändrad bedöm- ning vad avser hur stor andel av ålders- pensionsadministration som ska hänföras till inkomstgrundad ålderspension respektive garantipension. Ökad andel kostnader hänförbara till garantipensionen innebär i motsvarande mån mins- kade kostnader för den inkomstgrundade pensionen. I PPM:s fall bedöms myndighetens driftkostnader om ca i inledningen av tidsperioden att ligga kvar på ungefär samma nivå som för att därefter något minska se tabell 5.2. Alternativa lösningar på pensionsadministrationen Tabell 5.2 kostnader 2005–2025TPF1FPT (mnkr priser, prognos ) Den beräknade besparingen som uttryckligen är en följd av myn- digheternas ökade samordning och samarbete beräknas uppgå till ca 6–. Merparten av besparingen är hänför- bar till initiativet om en gemensam blankett. I den beräknade besparingen har dock inte hänsyn tagits till de eventuella bespa- ringar som en gemensam kundservice och en förändrad Internet- användning kan medföra. De sammanlagda kostnaderna för och kostnader för pensionsadministrationen framgår av tabell 5.3. FK:s och PPM:s kostnader, nollalternativet, 2005–2025 (mnkr priser, prognos ) 1TP PT I tabellen ingår inte PPM:s kostnader för ersättningar till , och . Dessa poster ingår däremot i PPM:s årsredovisning. Beräknad ersättning uppgår till ca . Alternativa lösningar på pensionsadministrationen De sammanlagda kostnaderna –2025 bedöms uppgå till innebärande en genomsnittlig års- kostnad om ca . Detta belopp är intressant för jämförelse med de två huvudalternativ för en ny pensionsadministration som beskrivs i de efterföljande kapitlena. 5.3All administration av den allmänna ålderspensionen inordnas i socialförsäkrings- administrationen 5.3.1 En sammanhållen socialförsäkringsadministration Att inordna all administration av ålderspension i socialförsäkrings- administrationen innebär att även ges i uppdrag att administrera premiepensionen och att uppgifter som samman- hänger med detta överförs från PPM till . Myn- digheten gör bedömningen att PPM:s verksamhet kan integreras med utan större förändringar av verksamheten i förhållande till den som planeras gälla. De huvudsakliga moti- ven för att välja ett sådant alternativ är enligt följande. Socialförsäkringarnas funktion för medborgarna och samhället i stort är enligt mer beroende av deras samman- tagna effekt än deras enskilda betydelse. har med ett undantag (premiepensionen) ansvaret för alla ålders- relaterade förmåner och pensioner. Av denna orsak vore det enligt uppfattning naturligt att ge myndigheten ansvaret även för att administrera premiepensionen. Enligt Försäk- ringskassan ger detta de försäkrade den bästa servicen genom att de kan få ett fullständigt svar på sina frågor om statens olika försäk- ringar och bidrag från en och samma organisation. Vidare medför det enligt att uppdragsgivaren – regeringen – har betydligt bättre utsikter att få motsvarande heltäckande svar om statens försäkringars och bidrags sammantagna effekt för indi- viderna och samhället. Den snabba ökningen i livslängd medför att det ur ett ekono- miskt perspektiv finns ett ökat behov av att senarelägga pensions- avgångarna. Den ålder som personer lämnar arbetslivet är endast delvis beroende av hur det allmänna pensionssystemet är utformat. Bestämmande för denna ålder och för arbetskraftsdeltagandet i Alternativa lösningar på pensionsadministrationen högre åldrar är även beroende av hur andra socialförsäkringar, bidrag och skatter är utformade. Pensionssystemet och dess fram- gång är således till stor del beroende av en helhetssyn på social- försäkringen. Vid sidan av dessa övergripande motiv finns även skäl av rent administrativ art för att samla, snarare än att dela upp, ansvaret för den allmänna ålderspensionen. Det finns sålunda kopplingar mellan handläggning av förmåner som sjukersättning och efterlevande- pension å ena sidan och handläggning av ålderspension, främst garantipension, å den andra. Många pensionstagare har även andra förmåner från i kombination med ålderspension, t.ex. bostadstillägg.