sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — krävs det att man lever i ett tätbebyggt område för att få tillgång till den undervisning i samiska som jag vill ha för mina barn. I nord- samiska har tillgången till lärare funnits. Men, de har bott en bit ifrån och kommunen har inte velat betala vare sig videokonferensanläggning eller resor till den befintliga läraren. Sydsamiska lärare finns tydligen inte alls att tillgå, trots att våra barn (har sydsamisktalande far) bor i ett sydsamiskt område. De lärare som finns anser att det inte lönar sig att resa till småorter då barnen är få och resan inte blir ersatt av kom- munen. undervisar jag mina barn i nordsamiska själv, men att jag mer än gärna skulle vilja ha undervisning av en lärare. (28-årig kvinna, ) Intresset för att kunna få modersmålsstöd i förskolan är dock stort. Nästan hälften av dem som har barn i förskolan, , upp- ger att de skulle vilja att deras barn fick modersmålsstöd om under- visningen anordnades på barnets förskola. Motsvarande siffra för skolbarnen är . Rörande skolbarnen framkommer även att i av fallen anordnar kommunen modersmålsundervisning i skolan, men bar- net kan inte delta i undervisningen på grund av praktiska skäl (t.ex. tiden eller platsen passar inte). Om samisk grundskola anordnades på hemorten, skulle av de svarande som har skolbarn vilja att deras barn gick i samisk grundskola. Föräldrars kunskaper i samiska har mycket stor betydelse för barns möjligheter att tillägna sig språket. Många föräldrar behöver dock själva förbättra sina kunskaper i samiska för att kunna stödja barnens språkutveckling tillräckligt. Även andra vuxna i barnens närhet med kunskaper i samiska, såsom äldre släktingar m.fl., har betydelse för barnens möjligheter att tillägna sig språket. Behovet av att stärka vuxnas, och då inte bara föräldrars, språkkunskaper tas upp av flera i kommentarerna. Äldre samers kunskaper framhålls som en resurs som bör användas i språkrevitaliseringen. Vad är en urbefolkning utan ett eget språk? Vi som är föräldrar måste få möjlighet att lära våra barn samiska. Ska vi vara nöjda med att dom har 1 lektion ? Jag skulle ha behövt kunskapen i samiska direkt då barnen var bebisar så att dom fått grunden och hört språket . Jag själv kan vissa ord och fraser och provar lära barnen det. Men jag har inte själförtroende att använda detta i samspråk med andra. Skulle behöva gå en intensivkurs, några exempelvis för att bygga på och tordas använda samiskan. Och sedan fortsättningskurser, helst på hemorten. (35-årig kvinna, ) Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Ge ekonomiskt stöd för att uppmuntra och stödja/ge möjlighet att studera språket. Avstånden är stora och det kostar mycket tid och pengar för att kunna lära. Det är viktigt att vuxna får möjlighet att lära för att lättare kunna stödja sina barn i språket. Kampen för att läsa och känna stolthet ska inte barnen ensamma behöva ta. De mäktar inte. (43-årig kvinna, ) Jag önskar att mitt språk, sydsamiskan, vore mer lättillgänglig i form av språkkurser eller liknande. Det känns svårt att överföra språket till mina barn eftersom jag själv förlorar språket mer och mer. Min son skall börja skolan och jag har satt hemspråksundervisning som ett önskemål Det känns jobbigt att behöva vara aktiv och söka information när det borde vara naturligt, lika naturligt som för ett ara- biskt barn att få läsa arabiska. Jag efterlyser därför att kommuner tar sitt ansvar och tar språkundervisningen på allvar så att vi ska kunna behålla och föra vidare vår kultur. Jag är rädd för att jag ska glömma allt jag en gång lärt mig. (30-årig kvinna, ) Jag tycker att det borde finnas möjlighet att även föräldrar kan få samisk undervisning, då barnen har samiska i skolan, för att förbättra det samiska som är i hemmen. Då blir det lättare att prata i hemmen. Jag har sökt på samiska kurser, men fick till svar att det inte fanns pengar för att ordna på mindre orter. (48-årig kvinna, ) Många nybörjarkurser behövs, för vuxna, enligt modell lyssna, tala, läsa, skriva. De modersmålstalande äldre behöver lästräning i synner- het. Intresset är stort. Barnen lär sig i skolan där undervisning finns, men föräldrarna kan inte stötta och hjälpa då de är utan både kunskap och möjlighet till utbildning! Mycket stort handikapp, hela bördan, ansvaret för språkbevarande läggs på barn i ! orkar inte barnen fullfölja, särskilt de som går i förskola och år 1 och 2 i ! Hur blir framtiden om inte barnen sätts i fokus (med föräldrar, far- och morföräldrar som förbjöds språket och har glömt)! (63-årig kvinna, ) Ta tillvara de äldres språkkunskaper på ett bättre sätt. (75-årig kvinna, ) Särskilt sydsamiska barns svårigheter att lära sig samiska försvåras av att det inte finns lämpliga läromedel och att bristen på barn- böcker är stor. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Det sydsamiska språket måste få läroböcker, även språklära och annan litteratur på åarjelsaemien [sydsamiska]- svenska. finns endast syd- samiska – norska. De få barnböcker som finns på sydsamiska är kvali- tetsmässigt för dåliga... Översätt omgående de läromedel som finns i åarjelsaemien – norska. Norska är ett annat eget språk än svenska. Låt våra sydsamiska barn få läsa åarjelsaemien utan krig med hemkommunen. Se senast hur kommun behandlar sina sydsamiska skolbarn år 2003-2005. (64-årig kvinna, ) Endast en liten del av dem som svarat på enkäten uppger att de själva eller någon i deras familj deltar i samiskspråkig verksamhet . Motsvarande siffra för sverigefinnarnas del var betydligt högre, . Detta kan kanske delvis förklaras med att andelen enkäter som distribuerades genom sverigefinska organisa- tioner och även genom finskspråkig församlingsverksamhet var större. För sverigefinnarna var det inte möjligt att göra ett utskick till enskilda genom någon motsvarighet till röstlängden till Same- tinget. Figur 21. n = 1051 Deltar Du eller någon i Din familj i någon samiskspråkig verksamhet ? Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Av dem som deltar i samiskspråkiga fritidsaktiviteter, utgör föreningsverksamhet och av samiskspråkig verk- samhet inom församling eller kyrka. Vidare uppger att de deltar i annan samiskspråkig verksamhet såsom bl.a. kurser, jojk, renskötsel, samepolitisk verksamhet, eller samebyns verksamhet, samisk teater, universitetsstudier i samiska. Vidare uppger av de svarande att det inte finns samiskspråkig verksamhet på hemorten. Intresset för samiskspråkiga kulturaktiviteter är mycket sort, uppger att de är intresserade. Figur 22. n = 1051 Är Du intresserad av samiskspråkiga kulturaktiviteter? En lika stor andel, , skulle vilja att det fanns mer samisk- språkig kulturverksamhet. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 23. n = 1051 Skulle Du vilja att det fanns mer samiskspråkig kulturverksamhet? Mer stöd för kulturaktiviteter som kan åka på turné i hela Sápmi. (33- årig kvinna, ) På frågan vilken typ av verksamhet som önskas, fördelar sig svaren enligt följande. önskar att det fanns mer samisk- språkig barnverksamhet. Figur 24. n = 757 Vilken typ av samiska kulturaktiviteter skulle Du vilja att det fanns mer av? Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad En majoritet, , anser att det är viktigt att det finns samiskspråkig litteratur på . Och av de svarande önskar att det fanns mer biblioteksverksamhet. Behovet av böcker lyfts också fram. Figur 25. n = 757 Är det viktigt för Dig att det finns samiskspråkig litteratur på ? Fler böcker borde översättas till sydsamiska. Framför allt barnböcker. (29-årig man, ) När det gäller media är intresset för samiskspråkig television stort. av de svarande ser på samiskspråkiga program på TV. Figur 26. n = 1051 Ser Du på samiskspråkiga program på TV? Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Däremot är andelen som lyssnar på samiskspråkiga radioprogram betydligt lägre, . Det lägre intresset för radio- program kan sannolikt förklaras med andelen av de svarande som talar samiska. TV-programmen är i allmänhet textade till svenska så att även icke samisktalande kan följa med. Den höga andelen som ser på TV-program, trots att de inte talar samiska, talar för att program som skildrar samiska frågor har betydelse för många människor. Eftersom jag personligen inte talar samiska, så läser jag inga tidningar och lyssnar inte på samiska program, men på Ođđasat11 tittar jag på ... (64-årig kvinna, ) Figur 27. n = 1051 Lyssnar Du på samiskspråkiga program i radion? Flera av de svarande har påpekat det bristande utbudet av program på sydsamiska i TV och radio samt annat kulturutbud på syd- samiska. Sydsamiskt utbud efterfrågas av många. Detta skulle på- verka statusen på språket och fler skulle få tillgång till språket. I den mån sydsamiska finns i media tar jag del av det, men det är bristfälligt. Det är behov av en daglig (syd)samiskspråkig tidning, /dag i radion, TV-program och flera utbud via internet. Samlingsplatser där samiska talas är viktigt, typ café eller kultur-språkcentrum och stimulering i övrigt i samhället med kulturbussen Gärja Sijte Jarngeste och ekonomi för att kunna köra över gränsen. (60-årig kvinna, ) 11 samiskspråkiga kvällsnyheter som sänds på vardagar. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Det vore önskvärt att det sändes TV-program på sydsamiska. Både för barn och vuxna. Jag undervisar i sydsamiska, både barn som läser det som integrerat språk och vuxna i form av kvällskurser. Problemet är att de som läser endast kan få höra språket under de som undervisningen sker. Och det är för lite. pratar ej föräld- rarna språket eftersom de liksom jag tillhör den förlorade genera- tionen. Vi tappade allt, språket, slöjden osv. Vi har fått lära oss det igen som vuxna. (51-årig kvinna, ) På åarjelsaemien [sydsamiska] finns inga TV-program varken för barn eller vuxna. I radioprogrammen är åarjelsaemien försvinnande liten jämfört med samiska från centralområdet. (64-årig kvinna, ) Det behövs mera samiska barnprogram på framför allt sydsamiska, längre och mera nyheter på sydsamiska (det är katastrofalt med ), VHS/DVD filmer översatta till sydsamiska, sydsamisk tidning (39-årig kvinna, ) Skulle önska att det vore mera nyheter på sydsamiska både i radio och TV. Ser på Ođđasat men det är ju på nordsamiska, och det förstår jag icke. Det går så fort med tolkningen så ibland hinner man inte läsa för- rän texten är borta (88-årig kvinna, ) Andelen personer som läser samiskspråkiga tidningar är också lågt, . Det bör dock påpekas att det finns väldigt få tidningar och tidskrifter på samiska. 8Samiskan och samers språkliga behov 8.1Verktyg och egenmakt krävs för att bryta och vända språkbytesprocessen Den pågående språkbytesprocessen inom det samiska språket kan brytas och vändas om ett språkbevarande klimat skapas och om samerna ges de verktyg de behöver för att återta språket. Som framgått av avsnitt 4 är samiskan ett hotat språk, enligt de kriterier som ställt upp. Sydsamiskan och kanske även lulesamiskan är definitivt hotade, medan situationen för nordsa- miska kan beskrivas som osäker. Om de mindre varieteterna av sa- miska skall ha en möjlighet att överleva och ges kraft att återvinna förlorad mark, krävs det att en rad åtgärder vidtas omgående. Be- slutsamma samordnade insatser som genomförs parallellt på flera olika områden skulle förstärka revitaliseringen av samiskan. När FN:s internationella urfolksårtionde utropades uttalade FN:s generalsekreterare att medlemsländerna bär ett ansvar för urfolkens språk och kulturer. Att inte ge hotade urfolksspråk och kulturer nödvändigt bistånd innebär ett brott mot de mänskliga rättigheterna: on the eve of year 2000 the number of languages and dialects spo- ken throughout the five continents [is] only half what it had been in 1900. The modern world [has] been a great destroyer of languages, traditions, and cultures. The latter are being drowned by the flood of mass communications, the instruments of which all too often remain in the service of a handful Today cultures which do not have powerful media are threatened with extinction Allowing native languages, cultures, and different traditions to perish through nonassistance to Samiskan och samers språkliga behov endangered cultures must henceforth be considered a basic violation of human rights.1 Detta uttalande kan ses som en principiell viljeinriktning som bör vara vägledande. har ett moraliskt ansvar för att dess urfolk skall kunna bevara sitt språk för framtiden och för att den samiska kulturen skall kunna bestå. Detta inte minst mot bakgrund av den assimilerings- och utbildningspolitik som tidigare bedrivits av den svenska statsmakten gentemot samerna i Sverige.2 För de länder som valt att skriva under minoritetskonventioner fö- religger dessutom ett folkrättsligt åtagande att vidta åtgärder. För samiskans del har därmed nått ett vägskäl, där de in- ternationella åtagandena ställs på sin spets. Välmenande intentioner räcker inte längre för att sydsamiskan skall ges möjlighet att åter- vinna mark och fortleva . Det krävs således en avsevärd höj- ning av den politiska ambitionsnivån. Konkreta beslutsamma åt- gärder krävs enligt artikel 7.1.c i minoritetsspråkskonventionen. Även enligt artikel 5 i ramkonventionen är skyldig att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att samerna skall kunna bibehålla och utveckla sin kultur och bevara de väsentliga beståndsdelarna av sin identitet, nämligen språk, traditioner och kulturarv. Med tanke på hur långt språkbytesprocessen fortskridit finns det inte heller utrymme att dröja med att vidta åtgärder. Om menar allvar med sina åtaganden rörande nationella mino- ritetsspråk och sitt urfolk finns det, enligt min bedömning, således inget utrymme för att inte vidta åtgärder och sätta in de resurser som krävs och som är nödvändiga för att vända språkbytesproces- sen. Ett passivt förhållningssätt skulle således strida mot folkrättsliga åtaganden. Sydsamiskan upprätthålls till stor del av den äldre genera- tionen, även om det finns barn och yngre som är förstaspråkstalare. Den språkliga basen bland de yngsta är dock relativt liten. Ett språk som inte längre genererar tillräckligt många förstaspråkstalare har i längden inga möjligheter att bestå som ett levande språk. Om fler yngre samer inte lyckas tillägna sig sydsamiskan och en uppbyggnad av antalet talare inte kan åstadkommas, kommer språket att försvinna i . Om sydsamiskan försvin- ner på svensk sida, hotas sannolikt även språkets existens på norsk 1Uttalande av återges i : Native American History – A Chronology of a Cultures Vast Acheivements and Their Links to World Events (1996) s 2se diskussion under avsnitt 3.4. Samiskan och samers språkliga behov sida, eftersom den språkliga basen krymper än mer. En del av levande kulturarv skulle gå förlorad och det samiska folket skulle förlora en viktig beståndsdel i sin kollektiva identitet och sitt kulturarv. Samerna kan inte på egen hand vända språkbytesprocessen ge- nom åtgärder på grupp- och individnivå. Som beskrivits i avsnitt 6 krävs det även åtgärder på samhällsnivå för att en revitalisering skall lyckas. Åtgärder krävs bl.a. på samhällsnivå för att skapa ett språk- bevarande klimat som höjer statusen på samiska i det sydsamiska området. De åtgärder som har vidtagits för att stärka samis- kan inom det nuvarande förvaltningsområdet har haft statushö- jande effekt och dessa åtgärder kan vidareutvecklas och utvidgas geografiskt så att fler samer omfattas. Vidare måste samiska barn ges möjlighet att tillägna sig språket och vuxna samer måste ges möjligheter att återta sitt språk. Det krävs tryggade finansiella för- utsättningar för att kunna arbeta långsiktigt med språkrevitalisering på det lokala och regionala planet. För att bryta och vända en språkbytesprocess måste den samiska befolkningen ges behövliga verktyg för att aktivt kunna arbeta med t.ex. aktiv uppsökande och utåtriktad samiskspråkig verksamhet, stöd till föräldrar, språkundervisning till barn och vuxna, alfabetise- ringsinsatser för vuxna, olika typer av språkkurser, på grupp- och individnivå. Enskildas egen vilja att förbättra och återta språket måste kanaliseras genom medvetet organiserat språkarbete som riktar sig till allmänheten och som utgår från individens behov. Den språkliga basen kan därmed utvidgas och antalet första- språkstalare kan utökas om fler samiska barn ges möjligheter att tillägna sig samiska och vuxna samer ges möjlighet att återta samis- kan fullt ut genom att lära sig läsa och skriva på samiska. Det samiska folket behöver också ges egenmakt, dvs. makt att styra språkarbetet efter de egna förutsättningarna och behoven.3 Det innebär även makt att styra och forma den egna gruppens framtid. Det är bara samerna själva som kan avgöra vilka priorite- ringar som skall göras i språkarbetet och det bästa sättet att genomföra språkarbetet. För samernas del kan denna egenmakt åstadkommas bl.a. genom en vidareutveckling av språkarbete och det arbete som Sameskolstyrelsen och Samernas 3 jmf egenmakt med det engelska begreppet empowerment med vilket bl.a. avses att en grupp ges förutsättningar att använda sin egen inneboende styrka för att åstadkomma en förändring till det bättre. Samiskan och samers språkliga behov utbildningscentrum utför och inte minst det internordiska samiska språkarbetet. Det finns gott om internationella erfarenheter när det gäller re- vitalisering av urfolksspråk. Många andra stater har genomfört framgångsrika program eller andra insatser i syfte att revitalisera urfolksspråk. I det perspektivet bör förutsättningar kunna vara mycket goda, särskilt om samarbetar tillsammans med och , för att ge revitaliseringsinsatserna ytterligare styrka och effekt. Det finns därför, enligt min bedömning, goda förutsättningar för att genom medvetet och långsiktigt arbete stärka nordsamiskan och göra det möjligt för syd- och lulesamiskan att revitaliseras till språk med större utbredning och fler talare. 8.2Viljan att bevara och återta det samiska språket finns hos samerna En lyckad revitalisering av samiskan kan sannolikt uppnås om sa- merna ges möjligheter att kanalisera sin starka vilja att värna det samiska språket. Om fastare former skapas för revitaliseringsarbe- tet kan ett medvetet och långsiktigt arbete bedrivas. Dessa fasta punkter kan även fungera som ett stöd och en samordnande kraft för allt det revitaliseringsarbete som sker på ideell basis. Den grundläggande förutsättningen för en lyckad revitalisering av samiskan, nämligen samernas egen önskan och vilja att återta språ- ket, finns. Samiska företrädare och enskilda samer, uttrycker ett behov och en önskan att revitalisera samiskan. Alla de synpunkter som utredningen fått in från enskilda och från företrädare för sa- mer ger vid handen att den samiska befolkningen i det sydsamiska området har en mycket stark vilja att bevara det samiska språket. Språkfrågan ses som en rättighetsfråga och samerna förväntar sig att lever upp till sina internationella åtaganden. Det samiska språket är en viktig del av den samiskan identiteten och en del av det kulturella arvet. Språket är ett av de drag som markerar samernas särart gentemot andra och även en sammanbin- dande faktor inom gruppen. Mycket av den traditionella kunskapen inom gruppen finns bevarad i själva språket och endast en del av denna kunskap finns nedtecknad. Som exempel kan nämnas terminologi SOU 2006:19 Samiskan och samers språkliga behov inom renskötseln och beskrivningar av naturförhållanden av betydelse för renskötseln. saknar en stor del av gruppen de språkliga verktyg de behöver för att kunna överföra språket till nästa generation. Enkät- undersökningens resultat visar att andelen som talar språket dess- utom är mindre i de sydligare delarna av Sápmi. I allmänhet bedöms ca hälften av samerna inom Sápmi tala samiska, men i det sydsa- miska området uppger endast en fjärdedel av dem som besvarat en- kätundersökningen att de talar samiska. Detta kan tolkas som en indikation på en mycket långt gången språkbytesprocess. Ett annat tydligt tecken på språkbytesprocessens effekter är språkanvänd- ningsmönstret. Samiskan används huvudsakligen i den privata sfä- ren, i hemmet och med familj och vänner, och mycket lite i offici- ella sammanhang. Samerna i har på grupp- och individnivå verkat och arbetat för att revitalisera samiskan. Samiska företrädare har även drivit frågan om språkets bevarande politiskt . Utan allt det arbete som eldsjälar utfört för att värna det sa- miska språket, skulle språkbytesprocessen säkerligen redan ha full- bordats på många orter inom Sápmi. Det finns även positiva tecken på individ- och gruppnivå som vi- sar på att språket håller på att återhämta förlorad mark på grund av medvetna val som enskilda gör.4 Det finns samiska familjer där mor- och farföräldrar börjat tala samiska med barnbarnen och ak- tivt verkar för att barnbarnen skall ges möjlighet att tillägna sig sa- miska. Den negativa processen i enskilda familjer har därmed bru- tits. Det finns även många exempel på vuxna samer som återtagit sitt samiska språk och valt att tala samiska med sina barn, trots att de själva inte är förstaspråkstalare i samiska. Språkforskaren arbete inom Sápmi visar att många samer ser språket som en viktig nyckel in i det samiska samhället. Det finns även goda er- farenheter av att samiska förskolor och samiska skolor inom Sápmi lyckas förmedla det samiska språket till barn som inte talat samiska från början.5 Den starka språkliga medvetenhet och den starka viljan att för- bättra situationen, som samerna ger uttryck för, tyder på att den samiska befolkningen har nått den insikt som krävs för att revitali- seringen av syd- och lulesamiska språket skall kunna lyckas och för 4Jansson (2005) s 125- 5Jansson (2005) s 125- Samiskan och samers språkliga behov att nordsamiskan skall kunna stärkas.6 Svaren i enkätundersök- ningen och de kommentarer som lämnats visar att väldigt många enskilda samer förstår varför språket håller på att försvinna, de för- står vad som kan göras och inte minst är de redo att göra något för att hindra språket från att försvinna. Medvetenhet och vilja finns hos företrädare för samerna. Frågan har drivits politiskt , men majoritetsbefolkningen har inte varit tillräckligt lyhörd för detta behov. Den styrka och medvetenhet som samerna uttrycker skulle kunna kanaliseras ännu bättre för att återta samiskan, om det svenska majoritetssamhället bistår dem i detta. För att kunna be- driva ett aktivt uppsökande revitaliseringsarbete behövs fasta for- mer för arbetet. Om sådana skapas kan ett medvetet och långsiktigt arbete bedrivas i offentlig regi. Detta kan fungera som ett stöd och samordnande kraft för allt det revitaliseringsarbete som sker på ideell basis i liten skala. 8.3Bedömning av samers språkliga behov och förutsättningar Utredarens bedömning skall, enligt tilläggsdirektiven, beakta och redovisa unga och äldre samers intresse, behov och förutsättningar. Förutom det som anförts ovan om intresset att bevara och återta samiskan kan även följande nämnas. i det sydsamiska området och företrädare för samer ger uttryck för en rad olika behov när det gäller den språkliga situatio- nen. Sammanfattningsvis kan följande slutsatser dras rörande be- hoven på det språkliga området. I de fall där överföringen av språket mellan generationerna har brutits, så som skett i många samiska familjer, måste man vidta åt- gärder som riktar sig till barn och unga och även åtgärder som rik- tar sig till föräldrar och andra vuxna. Den brutna språkliga kedjan mellan generationerna måste åter knytas ihop, dels genom att gene- rera fler nya förstaspråkstalare, dels genom att ge vuxna verktyg för att förbättra de egna språkkunskaperna och även möjligheter att stödja de yngres språkutveckling. 6 se även diskussion om viljans betydelse i avsnitt 6.2. Samiskan och samers språkliga behov Samiska barn och ungdomar