sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — () (2002) Hatbrott – en uppföljning av rättsväsendets insatser, 2002:9. (2005) Om positiv och negativ särbehandling i straffprocessen i Diesen, , & , Likhet inför Lagen. : Natur och kultur. Diesen, (2006) Negativ särbehandling i rättskedjans alla led i Är rättvisan rättvis? Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. DO (årtal saknas) Etnisk och religiös diskriminering inom rättsväsendet – sammanställning och analys av anmälningar till DO, Stencil, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, . du Rées, . (2006) Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen i rättvisan rättvis? Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Ekot, (2002) Invandrare oftare oskyldigt frihetsberö- vade, . /ekot/arkiv.asp?DagensDatum =2002-10-17&Artikel=134894 , (2006) Den belägrade Andra och undantags- tillståndets förtryck – erfarenheter av etnisk diskriminering i möte med polisen i Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet, SOU 2006:37. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Finstad, Liv. (2003) Politiblikket. , (2004) Patrullerande polisers yrkeskultur. : Social- högskolan. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter (2005) Den demografiska profilen i brottmål vid 2004, Examensuppsats, 20 p höstter- minen 2005, , . , , (2003) Are Immigrants and Their Descendants Discriminated against in the Danish Cri- minal ?, in Criminology & Crime Prevention, Vol 4 No 2, 2003 s. 125–142. , , (2004) Inre utlänningskontroll i polisarbete: mellan rättsstatsideal och effektivitet i Schengens . : och Forskning, . Kardell, (2006) Diskriminering av personer med utländsk bakgrund i rättsväsendet – en kvantitativ analys i Är rättvisan rättvis? Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Leadership Conference on Civil Rights (2000) on Trial – Racial Disparities in the , 2000. (2003), Kriminalvård och etnicitet. Nyköp- ing: . , , (2001) Petit Apartheid in the U.S. – The Dark Figure of Racism. , (2006) Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund vid anmälningar om våldtäkter, grov miss- handel och eget bruk av narkotika? i Diesen, , & , Likhet inför Lagen. : Natur och kultur, 2006. , (2006 b) Representation av religiös och/eller etnisk bakgrund i domar i Är rättvisan rättvis? Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. 2005/06:177 Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. 2005/06:178 Hemlig rumsavlyssning. (2000) Rasis- tiska trakasserier – en studie med utgångspunkt från händelser i . (2006) Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. En introduktion och sammanfattning i Är rättvisan rättvis? Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Rapport från utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. SOU 2002:01 Hotet från vänster. Forskarrapport till Säkerhets- kommissionen. SOU 2004:110 Gränskontrollag – effektivare gränskontroll. Betänk- ande av . SOU 2005:38 Tillgång till elektronisk information i brottsutredningar m.m. Delbetänkande av Beredningen för rättsväsendets ut- veckling. SOU 2005:51 Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport från utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande från utredningen om strukturell diskri- minering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. SOU 2005:69 inifrån. Röster om etnisk diskriminering. Rapport från utredningen om makt, integration och struk- turell diskriminering. SOU 2006:21 Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:30 Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:37 Om välfärdens gränser och det villkorade medborg- arskapet. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:40 Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Rapport från utredningen om makt, inte- gration och strukturell diskriminering. SOU 2006:73 Den segregerande integrationen. Om social samman- hållning och dess hinder. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Wordes, M. Bynum T. & Corley, C. (1994) Locking up youth: the impact of race on detention decisions, in Crime and Delinquency, Vol 31 nr 2 1994 s. 149–165. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Denna antologi behandlar den strukturella diskrimineringens inverkan på hälsotillstånd hos personer med utländsk bakgrund och deras tillgång till en adekvat hälso- och sjukvård. Antologins olika bidrag ger viktiga insikter om hur denna process går till och om dess konsekvenser. Däremot finns inte i denna rapport ett svar på alla de frågor som kan ställas inom hälsovårdsområdet. Som det påpekas inledningsvis är forskningen om diskriminering inom hälsovården fortfarande i sin linda. Rapportens primära syfte är att ge en tematiskt ram till denna forsning och lyfta fram fakta som belyser diskrimineringens olika dimensioner. Avsikten är att kunna formulera relevanta frågor som kan inspirera till vidare forskning . En viktig utgångspunkt i frågan om etnisk ojämlikhet och struk- turell diskriminering är att studera inte enbart hur dessa skillnader uppstår (Starfield, 2004) men även hur de personer som erhåller hälso- och sjukvård påverkas av dessa. Härvidlag finner vi en särskild svaghet inom den svenska sjukvården gällande forskning avseende etnicitet som grund för diskriminering. Det finns flera orsaker till varför vi behöver göra en omvärdering och fästa uppmärksamhet på temat etnisk ojämlikhet när det gäller påverkan på hälsan och tillgång till hälso- och sjukvård. Mycket av den forskning om hälsa och olika etniska grupper som har gjorts, har grundats i essentialiserade och simplistiska förståelser av kultur och etnicitet som osynliggör de enorma skillnaderna mellan och inom etniska grupper utifrån klass, kön, sexualitet och migrationshistoria (Fioreto, 2002). Vidare har forskning om etniska minoriteter och hälsa ofta tagit hälso- och sjukvårdspersonalens definition av problemet som utgångspunkt (Bhopal 1992, Smaje, 1995). Det finns även kunskapsbrister inom den svenska forskningen på hur vardagsdiskriminering och den strukturella diskrimineringens mekanismer påverkar den psykiska och fysiska hälsan hos personer med utländsk bakgrund. Ett viktigt bidrag för att belysa denna fråga finns i en av de artiklarna i den antologi utredningen utgivit. Nödvändigheten finns även att studera hälso- och sjukvården som en av välfärdsinstitutionerna och analysera dess organisering, dvs. arbetsdelning, rekrytering, serviceutbud, behandlingar, priori- teringar osv. utifrån en analys som beaktar etnicitetens ojämlikhet. Slutligen erbjuder sjukvårdsområdet ett unikt tillfälle för under- sökning av dessa mekanismer och därmed ett utökande av de ref- Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter lektioner som behövs för effektivitet och gensvar hos systemet som tillgodoser invånarnas behov. De artiklar som framläggs i utredningens antologi belyser olika sätt på vilka personer med invandrarbakgrund diskrimineras inom den svenska sjukvården. En del av dessa är politiskt motiverade, till exempel irreguljära immigranters svårigheter till hälso- och sjukvård på grund av deras avsaknad av laglig rätt att uppehålla sig i . Andra artiklar tar upp frågan om rekryteringens organ- isering, lagen som en reformerande teknologi mot etnisk diskri- minering, vård av omskurna kvinnor som bor i inklusive utbildning av sjukvårdspersonal och vård av barn med upp- givenhetssymtom och den politisering som skett kring dessa. Ras och rastillhörighet har avfärdats som veten- skaplig sanning. Däremot är föreställningar om ras och rastill- hörighet en bestående del av samhällslivet och organiserar sam- hällets materiella, sociala och symboliska resurser. En sådan organisering och dess ideologiska grund kallas för rasism. Ett flertal studier visar att begreppet kultur ersätter det tidigare begreppet ras med dess biologiska karaktär, men att det lämnar rasismen intakt som ett system av privilegier/dominans och underordning/andrafiering/rasifiering (Essed, 1991; , 1993; , 1993; Hooks, 1995; Pred, 2000; Essed & , 2002; de los , , 2002; de los 2005; , 2005; Tesfahuney, 2005). Rasism och strukturell diskriminering är viktiga orsaker till ohälsa, sjukdom och död. Internationella data lyfter fram (o)jäm- likhet i både tillgång och kvalitet i vården för olika medbor- gargrupper. Det finns mycket få kritiska studier som identifierar (o)jämlik tillgång och diskriminerande behandling av andrafie- rade/rasifierade grupper – som identifieras som invandrare gene- rellt och invandrarkvinnor eller invandrarmän mer specifikt – vilket dessa grupper erfar inom den svenska hälsovården. Strukturell diskriminering och hälsa Tidigare studier har uppmärksammat den strukturella diskrimi- neringens mekanismer och former som särskilt drabbar personer med utländsk bakgrund i olika samhällsektorer, t.ex. arbetsmark- naden, arbetslivet, rättsväsendet, boende etc. Fokusering har för det mesta varit på de diskriminerande handlingar som utförs både Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter individuellt och institutionellt och vilka sociala, ekonomiska och politiska konsekvenser detta har för personer med utländsk bakgrunds liv, men också för samhället i stort. Det finns däremot väldigt lite sagt om hur den strukturella diskrimineringen i påverkar människornas hälsa. Flera internationella studier har påpekat kopplingen mellan ras/etnicitet och hälsa samt tillgång till en adekvat hälsovård. Rasism och diskriminering sätter en ram för vissa grupper för hur vardagen och relationen med det övriga samhället ska erfaras, upplevas och tacklas (SOU 2005:69). Detta ger inte bara konse- kvenser på de personliga, politiska, sociala och ekonomiska planen utan också på den fysiska och psykiska hälsan för en del av befolkning. Orättvis och kränkande behandling men också rädslan för och planering inför tacklande av diskriminerande situationer utsätter människor för fysisk och psykisk stress. Detta har naturligtvis inverkan på kroppens fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande. måste vi iaktta de andra aspekterna av diskriminering som utformas i institutionella sammanhang och som påverkar människors livsvillkor. et al (2005) har i undersökt sambandet mellan hälsa och diskriminering i och konstaterat bl.a. att den kumulativa exponeringen av diskriminering har ett klart samband mellan underordnade grupper och deras hälsa. Till exempel leder ofta utestängning från arbetsmarknaden eller dåliga arbetsvillkor till mindre socioekonomisk rörlighet och sämre boendeform. Detta har, enligt studier, en inverkan på den psykiska och fysiska hälsan. och kränkt (2005) som undersöker sambandet mellan hälsa och diskriminering på olika grunder (etnicitet, sexuell läggning, kön och handikapp) kommer också fram till liknande resultat: att sambandet mellan diskriminering och hälsa går att fastställa och att det är rimligt att anta att diskriminerande handlingar oavsett diskrimineringsgrund påverkar hälsan i negativ bemärkelse (R2005:49, s. 55). Men hur ser diskrimineringens konsekvenser ut i form av hälsotillstånd i ? Finns det statistiska skillnader i fysisk och psykisk hälsa mellan olika grupper i samhället? Ett viktigt bidrag presenteras av och (SOU 2006:78). De analyserar sambandet mellan hälsa och diskriminering utifrån en kvantitativ analys. Deras utgångspunkt är att se om upplevd diskriminering och socioekonomisk utsatthet för kvinnor och män födda i , födda inom /och Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter födda i andra länder, har en inverkan på den psykiska och fysiska hälsan. Deras studie visar på en markant skillnad mellan dessa grupper och att det finns ett starkt samband mellan upplevd diskriminering (både mellanmänsklig och institutionell) och den psykiska och fysiska hälsan bland utlandsfödda i det svenska samhället. Deras analys visar även en variation mellan utlandsfödda kvinnor och utlandsfödda män, men ännu större mellan de två grupperna utlandsfödda kvinnor/män och infödda kvinnor/män. Resultaten pekar på att psykisk ohälsa är högre bland utlandsfödda män än de infödda männen och den psykiska och fysiska ohälsan är högre bland utlandsfödda kvinnor än de infödda kvinnorna. Detta ger tecken, enligt författarna, att rasism, vardaglig diskriminering, känslan av orättvisa och kränkande behandlingar har effekten på den fysiska och psykiska hälsan som går bortom de socio- ekonomiska förhållandena. Det är viktigt att se under vilka samhällsförhållanden sådana skillnader i hälsotillstånd kan uppstå och hur de skapas. försök att förklara dessa skillnader i kulturella termer gjorde att personer med utländsk bakgrund kulturaliserades, alltså att kom- plexa sociala processer och rum förklarades endast genom ordet kultur (Mulinari, 2004). I andra epoker har samma för- klaringsmekanismer och modeller baserats på antagande om ras vilket gav upphov till flera vetenskapliga, sociala och politiska satsningar, t.ex. rashygienism. Föreställningen om människors essentiella skillnader på antagande av kultur, ras osv. gör i ett komplext samhällsystem att analysen av etniska maktförhållanden och dess intersektion med kön och klass, inte får utrymme för vare sig samhällelig eller institutionell förändring. Hälsoproblem bland personer med utländsk bakgrund är en viktig fråga att behandla på basis av den rådande rasismen, diskrimineringen och segregationen i det svenska samhället. Kulturaliseringen av personer med utländsk bakgrund har varit och är en central aspekt i den allmänna politiken som förs i och genom olika samhällsinstitutioner, t.ex. välfärdsinstitutioner (SOU2006:37), rättsväsendet (SOU2006:30), arbetsmarknad och arbetsliv (SOU2006:60; SOU2006:59), det politiska systemet (SOU2005:112; SOU2006:52; SOU2006:53), media (SOU2006:21) Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter och utbildningssystem (SOU2006:40). Hälso- och sjukvården är i detta sammanhang inget undantag. I linje med andra välfärds- institutioner bygger den svenska hälso- och sjukvården på antagande av kulturella skillnader som ett viktigt inslag i både dess arbetslivs hierarkiska organisering och dess serviceinriktade verk- samhet. (2002) studie om hälsovårdens sätt att hantera vårdtagare med utländsk bakgrund visar hur vården orga- niserar sig och bygger sina grunder på kulturell olikhet, kulturella skillnader och kulturkrockar. Hon studerar bl.a. hur böcker om mångkulturell vård förstärker föreställningar om invandrade vård- tagare som kulturella objekt, vars (o)förmåga att förstå ratio- naliteten i det medicinska svenska tänkandet regleras av vård- tagarens kulturella bakgrund. I fotspåret av det koloniala arvet fortsätter reproduktionen av den västerländska människan, som rationell och objektiv, i kontrast till de andra, som irrationella och subjektiva, att prägla särskilt det kunskapsmaterial som finns tillgänglig bland kurser och seminarier om hälsa och hälsovård. Detta präglar vårdens organisering kring frågan om etnicitet och behandling av personer med utländsk bakgrund. En artikel som lyfter fram denna problematik presenteras av (SOU 2006:78). Hon undersöker svenska barn- morskor syn på omskurna kvinnor med utländsk bakgrund. Hen- nes analys fokuserar på i vilken utsträckning dessa kvinnor får den vård de är berättigade till och vilka föreställningar svenska barn- morskor har om dessa kvinnors sexualitet. Detta belyser också vår- den sätt att organisera sig i frågan om kvinnlig omskärelse. Hennes ursprungliga syfte var att studera barnmorskors uppfattning om och inställning till kvinnlig omskärelse och erfarenheter av att ge vård åt dessa kvinnor. Men under studiens gång, menar författaren, ändrades dess syfte att gälla barnmorskor syn på dessa kvinnors sexualitet. Denna syfteomvandling grundades på det intresse som fanns bland dessa barnmorskor att prata om omskurnas kvinnors sexualitet och vad de ansåg vara den genusmässiga och kulturella orsaken till omskärelse. Flera intervjuer gjordes både med svenska barnmorskor och vårdtagare och visar bl.a. hur svenska barnmorskors uppfattning om dessa kvinnor och deras män reglerade vården och dess service utifrån ett rasistiskt genuscentrerat perspektiv. Medan männen ansågs vara patriarkala och våldsbenägna sågs kvinnorna som offer för den kulturen de kom ifrån. Sådana föreställningar gjorde bl.a. att vården brast i den omfattning och de rättigheter som dessa Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter kvinnor var berättigade till innan och under barnafödandet men även post-partum. En central aspekt som organiserade före- ställningarna om omskurna kvinnor och deras män var frågan om kvinnornas sexualitet. Författaren för därför i sin analys en dis- kussion om hur den rasistiska läran om den svarta kvinnans sex- ualitet och hennes könsorgan, som har präglat de vitas rasistiska fantasier om svarta kvinnors och mäns sexualitet sedan kolonial- tiden, finns kvar och styr sociala praktiker inom vården. Trots vårdmöten som strider mot en sådan syn fortsätter sådana fantasier att känneteckna vårdens uppfattning och behandling av omskurna kvinnor och deras män. I en annan artikel presenterar och en undersökning om hur lagen om etnisk diskriminering har använts inom den svenska hälso- och sjukvården och om denna har påverkat vården som organisation för att förebygga diskriminering. Författarna berör också hur de krav som finns för EU/EES-läkare i när det gäller t.ex. svenska språkkunskaper skiljer sig markant mot de krav som ställs på de läkare som redan finns i men som är födda utanför . Diskrimineringen av utomeuropeiska läkare i den svenska hälso- och sjukvården sker bl.a. genom regler och förordningar som gör det svårare för dessa läkare att utöva sin profession. Undersökningen visar också att det var väldigt få inom vården som kände till lagen mot etnisk diskri- minering, men också att uppfattningen fanns att en sådan lag inte behövdes eftersom hälso- och sjukvården följer hälso- och sjuk- vårdslagen, etiska riktlinjer och internationella konventioner. Sålunda kunde sjukvårdspersonalen hävda att diskriminering på grund av etnicitet, ras, religion etc. inte förekom och att alla patienter bemöts med respekt. Denna inställning, menar författarna, är delvis en konsekvens av lagens sätt att lyfta fram frågan om diskriminering som en indi- viduell handling. På så sätt kan hälso- och sjukvårdens organisering kring frågan om etnicitet få fritt spelrum för fortsatt margina- lisering av personer med utländsk bakgrund, både som vårdtagare men också som personal. Trots den dystra bilden fann författarna vissa tecken på motsatsen. Somliga hade en tilltro att lagen skulle förbättra vården. Tolkningen av lagen ledde bl.a. till att kurser, seminarier och arbetsmöten om främmande kulturer anordnades av personalen själva under en belastad arbetssituation där deltag- ande i sådana utbildningar inte var obligatorisk. Studien visar därför att bristen på en samordnad utbildningsinsats och framför allt ett Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter (o)intresse att gå bortom kulturalistiska föreställningar om de andra var en del av hälso- och sjukvårdens organisering kring frågan om etnisk diskriminering. Detta sätt att marginalisera frågan tyder bl.a. på att lagen mot etnisk diskriminering inte är tillräcklig som ett verktyg för förändring av hälso- och sjukvårdens organiseringsform i diskrimineringsfrågor. Denna poäng blir därför viktig att iaktta för andra samhällsinstitutioners organisering kring diskriminering i dess strukturella form. I rapporten välfärdens gränser och det villkorade med- borgarskapet (SOU2006:37) behandlar de los medborgarskapets situationsbundna giltighet i en rättstat där skydd och trygghet ifrågasätts genom misstänksamhet och fientlighet av personer som har ett visst utseende, efternamn och/eller religion. Statens kontrollapparat påminner dessa människor om deras icke fullständiga rättigheter som antas finnas i medborgarskapets tryg- ga grund. Inre utlänningskontroller och nationella gränskontroller (SOU2004:110) samt möjligheten till återkallelse av svenskt med- borgarskap för en icke svensk etnisk medborgare () fastställer, med Sharam Khosravis ord, tillståndet av kvasimed- borgarskap (Khosravi, 2006). Den statliga kontrollapparaten och hotet att återkalla medborgarskapet för dem som erhållit det, fixerar en etnopolitisk ram där människokroppar blir symboler för vem som ska ses som legal och vem man ska misstänka vara den illegala kroppen. Inneslutning och uteslutning blir då uppenbart i den kontext som kroppen förvandlas till en vara för statens kontroll, granskning och straff. I en sådan kontext blir irreguljära immigranter inte bara en symbolisk vara för skapande av gränskontroller och inre utlänningskontroll, utan endast en kropp, en avpolitiserad kropp, en homo sacer (Agamben, 2005), som skiljer sig från den för- kroppsligade politiserade formen som medborgarskapet innebär. behandlar Läkare utan gränsers . Utestängda från hälso- och sjukvård (2005). Han utvidgar analysen i rapporten och belyser bl.a. irreguljära immigranters egna upplevelser av hälso- och sjukvården samt fallbeskrivningar inom vården och vårdens perspektiv. Hans syfte är att belysa den faktiska tillgången till vård som irreguljära immigranter har i . Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter dien utgår från en undersökning av 102 patienter med olika medi- cinska behov, t.ex. för kroniska och smittsamma sjukdomar eller graviditeter. Studien visar att irreguljära immigranters tillgång till primärvård och icke-akut specialistvård i nästan är obefint- lig, och att dessa patienter varken har tillgång till en adekvat vård eller till nödvändiga läkemedel. Det finns flera faktorer som leder till detta tillstånd, bl.a. de socioekonomiska förhållandena dessa människor lever i och som gör att de inte kan betala osubventione- rade läkarbesök och/eller medicin som vanliga medborgare gör. En annan faktor är den rädsla irreguljära immigranter känner inför bemötande med svenska vårdanstalters personal på grund av att bli upptäcka och överlämnade till polisen eller migrationsmyn- digheterna. Det institutionella arrangemanget av kontrollverksam- het gör att vissa människor (irreguljära immigranter) sätts i ett rumsligt undantagstillstånd där internationella konventioner om hälsa och tillgång till hälsovård inte längre har någon giltighet. Stu- dien belyser sålunda den form av diskriminering som irreguljära immigranter utsätts för när vårdinrättningar inte erkänner dem som patientgrupp. Nödvändigheten att skaffa fram ett regelverk som ger irreguljära immigranter tillgång till vård och subventionerade läkemedel är akut, om hälsan och hälsovården inte längre ska vara en nationell symbol för särskiljande (stats)politik och ett ideolo- giskt slagfält i nationens namn. Irreguljära immigranter görs till illegala när för svenskt medborgarskap skapar sin egen antites, sin anti-medbor- gare. Den föreställda utgångspunkten för denne anti-medborgare är dess lagliga utanförskap som gör den till en lagbrytare, omoralisk och ansvarslös (Khosravi 2006). Medan irreguljära immigranter per automatik blir anti-medborgare görs reguljära immigranter till irre- guljära medborgare, dvs medborgare som inte är de vanliga i med- borgarskapets etniska termer. Skillnaden uppenbaras därmed i medborgarskapets situationsbundna giltighet där skydd och trygg- het ifrågasätts av misstänksamhet på grund av utseende, religion, etnicitet osv.