sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — Överhuvudtaget är samarbetet med det omgivande samhället, lokalt, regionalt, nationellt och internationellt centralt. Möjlighe- terna att samverka och bidra till utveckling i en bredare bemärkelse är beroende av vilket uppdrag respektive skola har, något som for- muleras av de olika huvudmännen. Naturbruksgymnasierna är ofta mycket goda exempel på att en gymnasieutbildning utgör en plattform och resurs för såväl ung- domar, vuxna, företag och näringslivsutveckling som för lokal och regional utveckling. De cirka 50 naturbruksgymnasierna i landet bedriver en mycket varierande verksamhet. 8TP PT Kommunerna i räknar med att antalet gymnasieungdomar kommer att minska med mellan 25–fram . 9TP PT SKL i samarbete med SCB 2006, Vad kostar verksamheten i din kommun? Kompetens, lärande och forskning Satsningarna på den gröna forskningen har en central roll för omställningen till ett hållbart samhälle. Regeringen har tillfört ökade resurser till () och FormasTPF10FPT. Vid () bedrivs högre utbildning och forskning inom de areella näringarna, medan Formas ska främja forskning för en ekologiskt hållbar utveckling och om de biologiska naturresurserna. Vuxnas lärande hör till olika politikområden och huvudmän, ligger på flera samhälleliga nivåer och faller inom olika administrativa re- gelverk. Denna splittring försvårar det nödvändiga samarbetet och samverkan. Detta har tydliggjorts både i regionala utredningarTPF11FPT och inom de statliga delegationerTPF12FPT som arbetat inom området re- gional utveckling och utbildning. Det är önskvärt att utveckla re- gelverket så att det aktivt främjar ett sampel mellan aktörer på lokal och regional nivå. För att tillgodose behov av utbildning och kom- petensförsörjning är det önskvärt med större tydlighet i uppdragen till olika myndigheter på nationell, regional och nivå. När det gäller andra former av utbildning, som exempelvis KY (Kvalificerad Yrkesutbildning) har den andel som bedrivs som di- stansutbildning ökat och myndigheten strävar efter att fler ska be- drivas mer flexibelt. KY-utbildningens roll för landsbygden bör följas upp. Bland annat därför att näringslivet i glesbygd är småska- ligt och därför kan ha svårt att svara upp mot kraven på företagens medverkan i KY-utbildning. Med regionala och kommunala särdrag följer olika kompetens- behov. För att få till stånd en strategisk utveckling krävs tillgång till specifik kompetens inom nischer som regionerna definierar. Det handlar såväl om allmänna och mer långsiktiga utbildningssats- ningar som riktade satsningar som exempelvis kompetensutveck- ling i företag. Allmänt sett finns behov av kompetensutveckling för entreprenörs- och ledarskap. 10TP för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 11TP , Myndighetsregler – hinder eller möjlighet för det livslånga lärandet? 12TP PT Se bland annat Slutrapport från delegationen för regional samverkan om högre utbildning . : , Samverkansdelegationen (2005) Ett samlat grepp. Samverkan om utbildning för utveckling och tillväxt. Kompetens, lärande och forskning Folkbildningen är på flera olika sätt en mycket viktigt företeelse och resurs för landsbygden. Den står för utbildningsmöjligheter och kulturutbud i form av korta eller längre kurser, studiecirklar, aktiviteter och kulturarrangemang. Cirka en tredjedel av landets 148 folkhögskolor är belägna på landsbygden. Många landsbygds- kommuner uppvisar ett genomsnittligt högre deltagande i studie- cirklar än andra kommuntyper. Detta gäller i synnerhet kommuner som också har aktiva folkrörelser. Studier pekar på att det verkar finnas kopplingar mellan högt deltagande i civilsamhällets olika former som studiecirklar, folkrörelser och upplevd livskvalitet.TPF13FPT Ett annat område som kanske är särskilt viktigt för just lands- bygden är folkbildningens verksamhet för att förmedla kulturupp- levelser men också att erbjuda människor möjligheter till eget ska- pande. En uppgift som Folkbildningspropositionen 2005/06:192 lyfter fram är folkbildningens roll som huvudman för respektive anord- nare av gymnasieutbildning. Det kan exempelvis vara på uppdrag av en kommun eller arbetsförmedling. Sannolikt kommer behoven av detta att öka. Internationellt sett är den svenska landsbygdsforskningen relativt tunn med liten publicering och begränsat deltagande i internatio- nella forskningssamarbeten. Delvis är detta en återspegling av att landsbygd och landsbygdspolitik har en större tyngd i många andra länder. Landsbygden uppfattas inte som ett vetenskapligt fält i svensk forskning, något som antagligen bidrar till landsbygdsdi- mensionens relativa osynlighet i den svenska politiken. De svenska forskare som studerar förhållanden på landsbygden gör det främst som en del av forskningen inom de egna disciplinerna. Utbytet mellan forskarna är begränsat, vilket främst beror på att det saknas sammanhang och arenor för sådant utbyte. För den areella produktionen och för miljöfrågor finns det strukturer för forskningen med forskningsråd, forskningsstrate- gier, etablerade forskningsfält och ämnen. Mistra, Formas, SLF och 13TP PT undersökning av cirkeldeltagare 2004. Kompetens, lärande och forskning SLU spelar stor roll för denna forskningTPF14FPT. SLU:s sektorsroll har utretts (Dir. Jo 2005:63). För landsbygdens sociala och ekonomiska frågor saknas emellertid sådana strukturer och sammanhang. Insatser bör därför göras för att stödja utvecklingen av en systematisk kunskapsuppbyggnad kring landsbygdens sociala och ekonomiska förhållanden. Det behövs även ämnesövergripande forskning som sammanför samhällsvetenskapliga och naturveten- skapliga perspektiv på landsbygdens utveckling.TPF15FPT Stärk kritisk och teorigenererande forskning om sociala och ekonomiska förändringar på den svenska landsbygden. Stärk problem- och handlingsinriktad forskning som stödjer, granskar och medverkar till utvecklingsinsatser och innovatio- ner som kan bidra till en hållbar landsbygdsutveckling. Stärk empiriskt inriktad forskning som kan informera politi- ker och andra aktörer om konsekvenser av olika insatser. Stärk tvär- och mångvetenskaplig forskning om naturresurs- förvaltning och landsbygdsutveckling. Skapa sammanhang för utbyte och samverkan mellan svenska landsbygdsforskare. Kommitténs utgångspunkt är att forskningens nytta är en central fråga. En viktig uppgift är att producera fakta om olika samhällsfe- nomen och medverka till en gradvis djupare förståelse av samhället. Universitet och högskolor kan också ge mer direkta bidrag till landsbygdens utveckling. Forskningen är ett medel inte bara för att stärka den nationella konkurrenskraften utan även för regional och lokal utveckling för tillväxt. Därför behövs sammanhang där fors- kare samverkar med landsbygdens småföretag, institutioner och aktörer och en problem- och handlingsinriktad forskning som medverkar, stödjer och granskar utvecklingsinsatser. Genom sam- hällelig delaktighet kan man utveckla både socialt robust kunskap och vetenskaplig kunskap. finns en risk att kunskaps- bildningen domineras av specifika intressen, snäva partssamarbeten 14TP PT Se t.ex. och http//.www.mistra- /forskningsresultat/forskningsprogram 15TP PT Frågor som rör forskning behandlas utförligt i en separat forskningsrapport. Innehållet i detta kapitel är därför en starkt förkortat version av och rapport. Kompetens, lärande och forskning Risken är att forskningens förmåga att utmana förhärskande synsätt går förlorad i handlingsinriktad forskning som blir för lokal, för instrumentell och för inriktad på kortsiktig problemlösning. Därför behövs både en långsiktigt teo- rigenererande och en handlingsinriktad landsbygdsforskning. Det är också viktigt att svensk landsbygdsforskning ger kunskap som underlag för beslutsfattare. Inte minst gäller det för politiska insatser på skilda nivåer. En stärkt empirisk forskning behövs som går utöver utvärderingarna och följer upp och granskar konsekven- ser av olika insatser för att ge bättre beslutsunderlag. Det finns tveklöst ett behov av ett nav i svensk landsbygdsforsk- ning. anser dock att man inte bör satsa på ett institut, liknande de som finns i eller , utan verka för att stärka samverkan mellan de forskare som finns inom universitet och högskolor. Anknytningen till olika miljöer och ämnen är en tillgång att ta vara på. Risken är att en etablering av ett institut eller att huvudan- svaret för samordning läggs på en specifik institution leder till att frågorna marginaliseras i övriga miljöer. De kan komma att upp- fattas som en angelägenhet för den specifika institutionen. I stället bör banden mellan de olika miljöerna stärkas. Det kan ske genom tematiska forskningsprogram som fordrar samverkan mellan fors- kare från olika ämnen, institutioner och högskolor. Programmen ska omfatta de olika ansatser som angetts ovan. Forskningen bör knytas till universitet och högskolor snarare än till fristående institut också för att värna om kopplingen till grund- och forskarutbildningar. Vid en universitetsinstitution sker både grundutbildning, uppdragsutbildning, forskarutbildning, tillämpad forskning, grundforskning och samhällskontakt. En hel del av den utvecklings- och handlingsinriktade forskningen handlar om lä- rande, kompetens och metodutveckling som ligger i skärningslinjen mellan utbildning och forskning. är grund- och forskar- utbildningarna de sätt på vilka nya generationer studenter och fors- kare får sin grundläggande utbildning och tränas i ett vetenskapligt tänkande. Utbildning är alltjämt det främsta sättet som universite- tens forskning förmedlas till det omgivande samhället. Kompetens, lärande och forskning Varför behövs det landsbygdsforskning? Ett motiv är landsbygds- dimensionens osynlighet i svensk politik som delvis har att göra med brist på forskning och kunskap om förhållandena på lands- bygden. Men man kan ändå fråga sig om det inte räcker med den generella samhällsforskningen? Även om landsbygd och stad blir alltmer lika socialt och ekonomiskt finns det en landsbygdens sär- skildhet, några förhållanden som gör det meningsfullt att behandla landsbygden som en egen kategori i forskning, politik och plane- ring. Den ena är det fysiska landskapet, med det brukade landska- pet, den byggda miljön och naturresurserna. Det vi kallar lands- bygd är resultatet av hur mänsklig aktivitet organiseras i landskapet och den infrastruktur, de institutioner och sociala relationer som hänger samman detta brukande. Globala och långsiktiga miljövär- den måste hanteras och krav på resurshushållning länkas samman med lokala och kortsiktiga behov. Under många decennier har för- sörjningen i de traditionella areella näringarna minskat. Men natur- resurserna i vid bemärkelse är även fortsättningsvis grunden för all social och ekonomisk aktivitet. Den andra komponenten i landsbygdens särskildhet är de glesa strukturerna. Gleshet är ett relativt begrepp som är viktigt efter- som avstånd och tillgänglighet påverkar all mänsklig aktivitet; soci- ala relationer, näringsliv, demografi osv. I en gles miljö blir det lo- kala befolkningsunderlaget för olika aktiviteter litet, vilket leder till högre kostnader. Gles befolkning, och utspridda produktionsresur- ser gör det svårt att upprätthålla kommersiell och offentlig service. Men gleshet kan också vara en tillgång som ger starka sociala strukturer eller mer direkt som miljö för upplevelseindustrin eller vid lokalisering av till exempel rymdforskning och biltestning. Landsbygdens sociala och ekonomiska strukturer uppfattas ofta som problem i samhällsbyggandet. Den fortgående urbaniseringen medför en förstärkning av perspektiv. Kunskapen om män- niskans livsvillkor i miljöer blir normerande och landsbyg- den riskerar att framstå som en restprodukt vars möjligheter och långsiktiga resurser blir osynliga. Det finns dock starka motiv för att se landsbygden som en livsavgörande miljö. Om det finns en landsbygdens särskildhet behöver man undersöka utfallet av gene- rella processer på landsbygden på samma sätt som urbanforskning- ens bidrar till att förstå utfallet i stadsregionerna. Kompetens, lärande och forskning landsbygdens villkor bidrar därmed till den generella förståelsen av samhället. I de flesta EU-länder är landsbygdsforskning ett betydande forskningsområde med särskilda delprogram inom till exempel EU:s ramprogram. har ett lågt deltagande i dessa samman- hang och få forskare publicerar sig internationellt inom fältet. Landsbygdspolitik kommer att vara ett viktigt politikområde inom EU åtminstone under de kommande tio till femton åren. Det finns skäl att tro på en fortsatt god kunskapsutveckling när det gäller landsbygdsforskningen i . I den bör delta. Annars kan vi inte bidra till EU-politikens utformning eller till en anpass- ning av politiken till förhållanden på den svenska landsbygden. 8.4.2Centrala forskningsfrågor – en tematisk indelning De teman som presenteras nedan hänger samman och ska ses som olika aspekter av samma verklighet. Syftet är att formulera centrala teman inom landsbygdsforskningen utan att gå närmare in på en- skilda projekt/miljöer/forskare. Den fysiska miljön: naturresurser och landskap i produktion och förvaltning Ett av landsbygdens särdrag är den fysiska miljön präglad av det brukade landskapet med dess naturresurser, institutioner och soci- ala relationer. Företag med anknytning till de areella näringarna utgör den grund som naturresursanvändandet vilar på. Hur dessa näringar utvecklas får konsekvenser för det lokala näringslivet och samhällslivet, för landskapet och platsens attraktivitet och för bru- kandet av naturresurserna för andra ändamål. Sker det en undan- trängning av de traditionella verksamheterna? Vad innebär det? Kommer ökade energipriser, viljan att minska koldioxidutsläppen och klimatförändringar att ge nya förutsättningar? Ökade energi- priser, viljan att minska koldioxidutsläppen och klimatförändringar kommer att ge nya förutsättningar. drivs allt oftare med nya utgångspunkter, ofta av nya aktörer. Den internationella forskningen om livsmedelsproduktio- nen och livsmedelsindustrin är livaktig. Den gäller bland annat Kompetens, lärande och forskning dagens agroindustriella komplex likväl som konsument- och pro- ducentrörelser och lokala identiteter i varumärken. Befolkningsutvecklingen är en av den svenska landsbygdens stora framtidsfrågor. Befolkningens storlek och ålder har starka samband med en mängd sociala och ekonomiska förhållanden och de demo- grafiska grundmönstren är mer förutsägbara än de flesta andra vari- abler. Det finns ett stort kunskapsbehov kring hur flyttmönster för olika grupper i samhället utvecklas; kulturella skillnader, könsrela- terade skillnader, etnicitet och så vidare. Vilken variation i utveck- lingen kommer att prägla de svenska landsbygdens framtid och hur kommer detta att motsvaras av utvecklingen i resten av ? Effekterna på skilda nivåer i samhället är okända och föränd- ringarna kommer att mötas av politiska beslut på skilda nivåer, av anpassningar av hushåll, tjänste- och varumarknader och av institu- tionell utveckling för att hantera t.ex. servicefrågor. Småföretags- och entreprenörsforskning studerar såväl företagan- dets lokala som dess icke-urbana dimension. Den visar ett alterna- tivt spår till den regionalekonomiska forskning som fokuserat på regionförstoring och som åsidosatt frågor om landsbygdens möj- ligheter att utvecklas ekonomiskt. Ett annat forskningsfält som omfattar det lokala gäller den sociala ekonomin. Innovationssystem på landsbygden är knappast belysta i dagens forskning. Forsk- ningen visar dock att framgångsrika landsbygdsföretag förmår skapa många relationer i en alltmer nätverksbaserad ekonomi. Da- gens teknik ger möjligheter att kommunicera med marknader obe- roende av avstånd. En svårighet för näringslivet på landsbygden är dock glesheten och de begränsade valmöjligheterna. Generellt sett är lättare att nå hög produktivitet ju tätare en miljö är. Men en hel del landsbygdsföretag tycks leva i en miljö som kompenserar för detta med sociala relationer, lokal kultur och företagsklimat som främjar företagens livskraft. Globaliseringen innebär stora utma- ningar för landsbygdens företag men ger också nya möjligheter för de som kombinerar lokal förankring med de nya nätverk och flö- Kompetens, lärande och forskning den som globaliseringen erbjuder. Globaliseringen kan skapa mycket stora nischer. Kunskapen om landsbygdens företag och arbetsmarknader är dock bristfällig. Relationerna mellan ekonomisk tillväxt, lokala sociala relationer, lokal ekonomisk utveckling och ett hållbart näringsliv är inte givna. Vad karaktäriserar ett långsiktigt hållbart näringsliv och entrepre- nörskap på landsbygden? Hur kan det stödjas? Kvinnors och mäns företagande, nätverkande och arbetsvillkor skiljer sig åt. Vilka in- tressen tillgodoser man och vilka grupper får företräde? Ett av landsbygdsforskningens centrala teman är det lokala sam- hällets funktion och utveckling. Kärnan är relationer mellan männi- skor inom ett begränsat territorium. Det har givetvis starka kopp- lingar till samtliga övriga teman. Platsers betydelse tycks växa i det mobila samhället och platsers attraktivitet har blivit uppvärderad som utvecklingsfaktor. På nivå har platsideologisk samverkan blivit vanligare. På lokal nivå växer samhällsföreningar fram. Det finns lokala grupper som arbetar med frågor om service, näringslivsutveckling och boende såväl som kulturella aktiviteter. Framgångsrika grupper har ofta goda relationer med aktörer utan- för bygden och nätverk med stor räckvidd. Samverkan med kom- munen är viktig. Varför engagerar sig människor? När ansvar dele- geras till lokala nivåer behöver även maktfrågor hanteras lokalt. Hur går dessa processer går till? genomträngs lokalsam- hället alltmer av impulser från omvärlden. Pendling, inflyttning och tillgång till internet kan både till leda ökad befolkning och ekono- misk utveckling, och till svagare länkar inom lokalsamhället. Hur påverkar det landsbygdsekonomin? Vilka konsekvenser får det för sammanhållning och gemensamma normer? Frågor om marginali- sering och politiskt utanförskap är viktiga i den internationella landsbygdsforskningen. Den svenska landsbygden står politiskt i en oviss situation. Sats- ningar på stadsregionernas dynamiska arbetsmarknader och skal- tänkande har fått brett genomslag som landsbygdspoliti- ken till stor del finns kvar i etablerade former. Efter EU-inträdet har den vävts in i EU:s strukturpolitik. Bakom projektkultur, part- Kompetens, lärande och forskning nerskap och institutionell förnyelse finns politiska överväganden med konkreta program nationellt och på EU-nivå. Jordbrukspoliti- ken svänger mot en landsbygdspolitik vilket bidrar till nytt intresse för lokal utveckling. Jordbrukspolitiken är budgetmässigt domine- rande och utformas till stor del i en internationell politiksfär med en global agenda för marknader och politik. Landsbygdsprogrammet 2007–2013 kommer genom Leader- metoden att ta ett steg mot en territoriellt präglad politik. Hur kommer sektoriella insatser och territoriella insatser att hanteras inom landsbygdspolitiken? I vilken mån och hur bidrar partnerskap och nätverk till synergier, lärande och utveckling? En landsbygdsforskning som är inriktad på politik behöver ta sig an handfasta frågor i gränslandet till utvärdering. En fristående granskning av de medel som går till landsbygdens näringar och landsbygdens befolkning behövs. Hur omvandlas EU-besluten på nationell, regional och lokal nivå till ett faktiskt agerande i landska- pet? Är de nya förvaltningssystem som sammanför olika sektorer och samhällsnivåer en statlig reträtt eller en ny form av statlig styr- ning? Vilka beroenden och sårbarheter byggs upp i tidsbegränsade projekt? I politikstudierna måste det också finnas en tydlig demo- kratiaspekt. Hur flyttar sig medborgarinflytande mellan olika grupper och politiska nivåer? I forskning om landsbygdens framtida utveckling bör landsbygden ses som ett komplementärt rum till staden. Landsbygden är en miljö som håller funktioner som behövs i samhället i allmänhet sna- rare än som en miljö för de som bor där. När relationerna land-stad förändras innebär det nya former av komplementäritet snarare än ökad likhet. Produktionen i de areella näringarna är kanske den mest uppen- bara komplementariteten. Den traditionella produktionen rationa- liseras snabbt och breddas mot en rad nya funktioner. Dessa bygger på naturresurserna i vid bemärkelse. Svensk landsbygd efterfrågas som miljö för rekreation, hälsa, boende, turism. Här finns flera trender: medelklass söker exklusiva miljöer, låginkomsthushåll bil- ligt boende, pensionärer bor i fritidshuset . Dessa förlopp går ojämnt fram i landets olika delar. Kompetens, lärande och forskning Till den nya ruraliteten hör också nya kommunikationsformer och den fysiska och den virtuella rörlighetens förändring. Det gör det möjligt att leva både på landsbygden och i miljöer och omvandlar relationerna mellan människor i lokalsamhället. Detta är ett outforskat fält där det finns många myter. IT-utvecklingen tycks innebära en centralisering, en indragning av sådant som funnits utspritt i samhället. Men den digitala tekni- ken kan också öka tillgängligheten till information och service. Håller av geografisk koncentration på att ersättas med en period då utbudet av service, information, tjänster, kultur geografiskt sett frikopplas från individens lokalisering? Vilka kon- sekvenser får det för det lokala samhället? Den nya ruraliteten rymmer även förändringar vi ännu bara kan ana. Klimatförändring och höjda energipriser reser frågor om hur vi ska bo och organisera vårt arbetsliv i ett samhälle med minimalt transportarbete. Det väcker helt nya frågor om landskapet och na- turresursernas användning. De areella näringarna kan få nya och okända förutsättningar. -EJFLU Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Landsbygdsutveckling –2013. Medlemsländerna inom EU har antagit ett nytt program för landsbygdens utveckling. Det nya Landsbygdsprogrammet 2007–2013, ersätter det nu gällande Miljö- och landsbygdsprogrammet. Programmet är indelat i fyra delar och en europeisk strategi för programmet är kompletterat med natio- nella strategier för varje medlemsland. Landsbygden har fortfa- rande av stor betydelse i EU. I dagens EU lever över hälften av befolkningen på landsbygden. Landsbygden utgör mer än 90 pro- cent av unionens yta. För en stor del av EU:s medborgare är lands- bygden av stor betydelse och jord- och skogsbruk är fortfarande viktiga näringar. Detta konstaterar kommissionen som i sitt förslag till nytt program för landsbygdens utveckling – 2013 identifierar tre utmaningar ; den sysselsatta befolkningen på landsbygden blir allt äldre och dess inkomster är avsevärt lägre än genomsnittet, – en relativt sett högre arbetslöshet, som befolkningstätheten är lägre och vissa områden av- folkas, riskerar att leda till försämrad grundläggande service och en avsmalnande arbetsmarknad, – en avvägd balans mellan effektiva produktionsmetoder och bevarande av landsbygden och miljön måste uppnås.TPF1FPT -för miljö, areella näringar samt samhälls- byggande -indelning och befolkning 2004 per region och områdestyp, under bilden beskrivs områdestyper och region. Bil- den kommer från 2005. –Glesbygder är områden med mer än 45 minuters bilresa till när- maste tätort med fler än 3 000 invånare samt öar utan fast landförbindelse. –Tätortsnära landsbygder är områden som finns inom 5 till 45 minuters bilresa från tätorter med fler än 3 000 invånare. –Tätorter är i denna definition orter som har fler än 3 000 invå- nare. Till tätorter räknas även området inom 5 minuters bilresa från tätorten. Även om det finns många gemensamma drag mellan gles- och landsbygder i olika delar av landet finns det också stora skillnader. I tätortsnära landsbygder utanför en tätort med 3 000 invånare i inland råder naturligtvis andra förhållanden än i tätorts- nära landsbygder utanför en storstad.