sou · GUB314d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Orrnäsfjällslapparna (= norra lappby). Två grupper, den ena de egentliga Orrnäslapparna som begagnar trakten norr om och Storjola, den andra de s.k. Dajmalapparna norr om . De förra flyttar eller november genom och därifrån vidare till kusten vid Hernösand eller Sunds- vall. De senare begagna alltid sistnämnda flyttningsväg. har dock en av fjällets lappar med stor renhjord flyttat genom ner till Alanäset och kvarstannat vid västra sidan av . Blåsjöfjällslapparna (= norra lappby). Detta fjälls lap- par hafva de senaste 10 à 15 åren icke suttit i sina fjäll utan slagit sig ned i Klumpvattnets skattefjäll samt begagnat dettas beten och flyttat efter samma vägar, som övriga Klumpvattenfjällappar. Till- förne ägde deras flyttning rum på följande sätt: Under högsomma- ren betade de dvs. i sitt eget fjälls norra kil samt inom . gingo de genom Leipikvattnets och Ankarvattnets byar till södra fjällkilen, där de sutto till månad, då de fortsatte över Jormliens, Jormvattnets och Lilla Blå- sjön byars ägor till Väktardalen och vidare till Jougdaberg eller Sjo- ugdnäset. eller flyttade de därefter längre öster efter Klumpvatten – eller Millestskogslapparnas nuvarande flyttningsvägar.72 Norska lappar hade när förhållandena gjorde det nödvändigt flyttat till och följt en same ner till och flera andra gånger till betesmarkerna mot Ström och (1898). lappby 1913 (m fl. Alnön (intervju nr 43, 44, 45 flenår), Borgvattnet (nr 38, ), Bodum (nr 41 ) (nr 40, bl.a.Singsjön), (nr 38,39 flenår, (nr 41, 46, 47), Fjällsjö (nr 43 Bonäset, 44 , 46, 47 Vängeln), , (nr 40, 48, Gör- vik), (nr 53 Härnön eller Häggdånger), Lit (nr 39), Ljustorp (nr 45), (nr 54 –55 Rävsön), Nyhem (nr 51 Gimdalen), (nr 47 flenår, 48, 50, Gevåg, Krokvåg, Över ), (nr 42 och 52 Krokfors), Ström (nr 42 Klöva) 72 I avskrift i rapport från lappfogde Staaff till kanslisekreteraren i Renbetes- delegerades arkiv (YK 1766, RA) vol. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker (nr 38, Mörtån), (nr 44 flenår), Tåsjö (nr 50,51 ) (nr 44 flenår), (nr 39 flenår). lappbyar 1800-tal–1921 (Staaff) Lappfogde Abrahm Staaff höll 1922 utförliga förhör med lappar och bofasta som berördes av lappbyars flyttningar. På ett övertygande sätt beläggs här att Frostvikenslappar under 1800- talet ofta sökte sig ner till Bottenhavets kustområden ända ned till . Sannolikt rörde det sig inte om alla samer på en gång. Vissa år stannade man längre upp beroende på väderleks- och betesförhållandena. Kustflyttningarna började emellertid upphöra , med ett mera markant brott 1910–1911. I för- hören anger lapparna var de befann sig åren 1910–1921, nämligen i följande: Alanäs ( , , Siljeåsen, ), Anundsjö i Vn län (Bureåborg), Bodum (Böle, Gårdvattenberget, Hocksjö, Hällvattnet, ), Borgsjö i Vn län (Lombäcken , ), Borgvattnet ( , , Skyttmon), (Sings- jön), Ed i Vn län (), i Vn län (Älgsjöån), Fjällsjö (Bonäset, , Långåsen, , , , Stens- vattnet, Vängelnäset), ( Fångsjöbacken), (Grenås, Görvik, Länglingen, , Solbergsskogarna vid Finnboriset), Håsjö (Kämpenborg ), i Vn län (Långvattnet, Vallnä- set), Nyhem (Dockmyr, Gimdalen, Hovdsjö), (Krokvåg, Överammer) i Vn län (Forsås, Herrsjönäset, Krokfors), Revsund (), Ström (Risselås, Strand, Täxan, , Våg- dalen, Trångåsen), (), Sundsjö (Binnäset), Tåsjö (). norra lappby 1945 () Vinterland i Bodums, Fjällsjö, och socknar, stundom ända ned till kusten norr om . Enligt utredning låg byns vinterbete i huvudsak vid och därifrån i riktning mot – . Ett reservområde ligger vid norra ända. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker mellersta lappby 1945 () Vinterland områden inom Bodums, Fjällsjö, , Ströms och Alanäs socknar, stundom nedåt kustlandet som socknens norra lappby. Enligt utredning sträckte sig byns barmarksom- råde från ner till Flyberg – Näset – Norrsjö och vinterbe- tet från Storsjouten till . södra lappby 1945 () Vinterland huvudsakligen mellan och , stundom ända nedåt . Enligt utredning var samebyns betesområde föl- jande: södra sameby ligger norr om från trakten öster om upp mot och därifrån i sydostlig riktning mot Flyberg. Vinterbetet ligger direkt öster därom med en långsträckt form i sydostlig riktning ned mot . I låg enligt betänkandet 1883 skattefjällen Gåxsjö, och där det fanns 15 samer och 4 200 renar. De var tvungna att flytta utanför skattefjällens område först till de närmast fjällen belägna byars och socknars områden deref- ter vissa år, alltefter betets beskaffenhet inom skogsbygden, längre mot öster, äfvensom att de emellanåt tåga i samt då uppe- hålla sig inom detta rike förnämligast . Omfattade Gåxsjö-, Mur- och . Lapparna hade gått dels till trakterna omkring , och Ströms kyrkor, dels både till västra ändan av sjön och till vissa trakter av Vaer- dalen i . På de senare åren hade flyttningarna till ökat men avtagit åt den svenska sidan. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker Hotagens lappby 1896 () Lapparna i Hotagens lappby indelades i tre grupper, lapparna på , på och . Vinterflyttningen började från . utsträcktes färden därifrån efter klumpvattenlapparnas () flytt- ningsväg, dvs. ända till , , Nyhems och Sundsjö socknar, men man hade ej följt denna flyttningsväg längre än till Svaningens, Ringsjöhöjdens, Renådalens och Öjarens i Ströms kommun byområden. Hade för länge sedan lämnat renskötseln. Började vinterflyttningen vid Flintens skogsområden och fortsatte därefter till skogsmarkerna norr om . Ankomsten till trakten av , där betning av renarna brukade ske, inträffade . utsträcktes vinterbetningen genom och socknar till trakten av . meddelade vidare att endast en lapp använder sig av Hotagens lappby tilldelade betestrakter. Denna lapp vinterbetade renarna i . En hotagenlapp hade sla- git sig ned på lappbys område på , som ej vidare användes av lappar i denna lappby, samt norra delen av och Sösjöfjälltrakterna och vinterbetade renarna på Rörvatt- nets, Hotagens, m.fl. byars ägor fram mot . Hotagens lappby 1898 () Vinterbetet uppgavs av lapparna ha sökts på skogarna inom Föl- linge socken och jämväl längre söderut men överallt befunnits dåligt. Vinterbetet brukade i vanliga fall uppsökas i skogarna runt Hotags- sjön 1898 (). nämner i att samer från passerade Gåxsjö på sin väg ned mot kusten. Om uppgiften om kusten Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker stämmer så finns det inget som tyder på att denna flyttning var generell.73 Hotagens lappby 1913 (m.fl. Jfr karta 7.7.2) (nr 37), Laxsjö (nr 33, 37), Nyhem (nr 34, 37 ), (nr 36, 37 Landön) Sundsjö (nr 34, 35). Hotagens lappby 1910 –1921 (Staaff) (Böle, , ), Borgvattnet (Skyttmon), (Namn), (Prästgårdens utskog), Gåxsjö (längs till Älgflon) (Mullnäset, Länglingen, Görvik, Grenås, Yxskaftskälen, Gisselås), Hotagen ( Botelnäset, och ), Laxsjö (Hökvattnet, Tjuvvattnet), Lit ( Husås, ) Näskott (Nordannälden, södra på Kälens och Trollsåsens skogsmarker), (Kälarna, Landön, Lillhägg- sjön), (), Ström (Nexåsen, Svaningen, Öjarn). Hotagens lappby 1945 () Vinterland området mellan Gåxsjö, , , och nedre ändan av Ströms , i undantagsfall sträckande sig ända ned till de övre delarna av . Enligt utredning gränsade Hotagens vinterbetesområde till de områden som normalt brukade nyttjas av södra sameby. Hotagen brukar i stort sett den södra och Frostvikenby den norra delen av det sammanhängande sedvaneområdet. Vid sammanträde med Hotagens sameby rörande utredning meddelade Hotagens sameby att den gjorde anspråk på de vinterbetesområden som var belägna norr om , öster om en linje Överammer – , därifrån till Lövåsen och söderut mot vid samt åter till Gesundens norra ände. 73 , , s. 44. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker Von lämnar 1825 följande beskrivning: och lappmarker. I fjäll fanns 68, i Åres 21, 56 och 19, sammanlagt 164 samer. De egentlige Renlapparne i dessa trakter öfvergifva aldrig helt och hållet fjällarna, så som t.ex. de Vester- bottniska, hvilka om vintern tåga omkring med sina hjordar nere i landet. Endast delvis gå de ner åt landet för att handla. Beträffande meddelar 1873 att den består av 195 samer som tillhör , Åre och socknar med Kålås och Handöls kapell. På höstarna tåga de ned till skogslandet, i närheten af byarna; dock vandra de ibland längre; dels i det inre af , till , ända till kusten ()); dels Kall-lapparne äfven till nedåt Levanger och Throndheim; besöken i hafva dock aftagit på allra senaste åre. Uppgifterna hade lämnats av lapplänsmannen J.A. I låg skattefjällen Ansätt och , Grubbdal och Ålder med 20 samer och 460 renar. Vid avvittringen hade beräknats att de skulle rymma 4 000 renar. Det var dock helt felbe- räknat. räckte inte ens för det där närvarande renanta- let varför samerna , månader befann sig i angränsande skogsbygder i länet eller i . Flyttade till närmaste skogstrakter efter nedåt sjön den, ibland till , men mest till och trakterna kring sjön . Flyttningarna till hade dock också fortgått, fastän med färre renar. lappby 1896 () Innehöll fyra fjälltrakter: , Stens- och , och . , då Offerdalslappar fanns på , betade dessa sina renar å Rörvattnets och andra byars ägor ned mot , och Skärv- ångssjön. Lapparna å Stens- och flyttade Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker med renarna antingen längs den ena av sidor till trak- terna omkring Tulleråsen och vidare mot eller ock söder om mot och Näskotts kyrka. betades renarna även å Österlångans bys myrmarker. Lapparna å flyttade till trakten av och vidare antingen väster om denna sjö eller över Juveln till Bölesvalen (Finnings- och Tyck- elvalarna) och vidare över genom sockens tätare bygder ner på Kroksvalen och närbelägna marker å Hjärpens och Hallens byars skogar flyttade emellertid dessa lappar öster om över till trakterna omkring och å , och Alsens socknars marker omkring Kroksvalen. Vissa år utsträcktes flyttningsfärden över till . Oldfjällslapparna hade överlämnat sina renar i vård hos lapparna i , vilka senare därför använde för vår- och höst- betningarna. , innan så skett, hade lapparna i vinterbetat renarna antingen tillsammans med lapparna i eller med dem i Stens- och eller också i egen grupp. I sistnämnda fall hade de flyttat med renarna öster eller väster om till , och samt till antingen norr eller söder om . 1898 uppgav en norsk same att han hade svenska vinter- beten i skogarna i Bergsjötrakten samt nordost om . hade en annan same sökt sig till Kälabacken i Näskott (). lappby 1913 (m fl., jfr karta 7.7.2) (intervju nr 31), (nr 27, 28 , nr 29 Edsåsdalen), Hotagen (nr 30), (nr 32 Finnsäter, Landö- sjön, Jänsmässholmen). lappby 1910–1921 (Staaff) Alsen (Getan, ), (, Österlångan, , Kallkällan, Böle, Näset), (Lillholmsjö), Kall (Krok, Bratt- äggen m.fl. ), (, Käfåsen, Landön, , ), Näskott (). Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker lappby 1945 () Vinterland huvudsakligen området mellan , och Nyhem, under exceptionella förhållanden ned till Sundsvalls- trakten. Enligt den engelska versionen i Acta lapponica flyttade man över Landön – – Åskott till . Före regleringen flyttade man från längs Långan och över Lits- näset till Handog. I utredning uppges vinterbetena ligga skilda från barmarksområdet från i sydostlig riktning omfattande ett område ovanför, dvs. nordväst om järnvägen Östersund-Ström- sund och ett område nedanför denna med utsträckning fram till Sundsjö och trakten nordost därom. Inom socken 1883 fanns två skattefjäll: Sösjö och Kohlås eller Skjäcker. Här fanns sju lappar och ca 1 800 renar. Förrättnings- mannen vid avvittringen hade beräknat att dessa skattefjäll skulle kunna rymma 13 000 renar året om! Likväl uppgav lapparna att de måste lämna sina fjäll . De begav sig då till angrän- sande skattemark eller gav sig av till . lappby 1895 (och socknar) Flyttade nedåt , och och därjämte dels till trakterna söder om sjön och dels till . I likhet med Offerdalslapparna hade flyttningar till från de tre lappbyarna brukat ske gemensamt. lappby 1896 () Lapparna i lappby – å Kålås och – flyttade vin- tertid med renarna antingen till eller inom . I sist- nämnda fall skedde flyttningen över Gråsjö bys ägor och öster om sjön till Kjolands, och Digernäsets byars områ- den och vidare till och Åresutan. beskriver även en av lapparna använd västligare flyttningsled över Stora Rensjöns, , , Medstugans, Stalltjärnstugans och Nordhallens byområden till och . Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker utsträcktes flyttningarna över västra ändan av ned till trakten mot och omkring och , där egentligen Årelapparnas sedvanetrakt förefinnes. upp- ger vidare att till lappby räknades även de s.k. Skalstugulap- parna, som uppehöll sig vid gränsfjällen mellan och . Renskötseln hos dessa lappar var emellertid i starkt avta- gande och förmodades komma att snart helt upphöra. lappby 1898 () Flyttningen uppgavs denna höst () komma att ske från trakten av Mannsjöfallet över Sandnäset och Kjolands områden, förbi i till och Åresskutan. Vintervistet tages vanligen något norr om i den s.k. Huså- dalen, där de hava vinterkåtor, som uppföras . bodde lapparna i kåtor vid Daltjärn i närheten av . Gamla vintervisten uppgavs ha funnits i trakterna söder om järnvä- gen från Handölsdalen till , t.ex. Handölsfloarna, Ånnflo- arna, vid Kärrån, Gröplingsvalen, , i närheten av samt å område. lappby 1913 (m.fl., jfr. (nr 24, 25 ), Åre (nr 26 Rensjötrakten, Sax- valssklumpen, Sundsvalen, , Åre). lappby 1910–1921 (Staaff) lappby i Åre (, Gröplingen, , Nord- hallsfjället, , , ), (Namn), (Strand), (Landön, Långan, , , Nordannälden), Alsen (Getan enstaka år). lappby 1945 () Vinterland området mellan , och . I utredning anges följande: sameby har sina barmarksbeten mot inom en triangel – bildar högsommarområdet och resten är höst-vårland. Vinterbetena ligger också upp mot gränsen söder om barmarksområdet och ned mot Åre. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker Vid sammanträde angående utred- ning anförde samebyn följande: Efter granskning av de för byns vinterland angivna gränserna anföres att gränsen i söder skall följa järnvägen – och ej som markerats på den karta, som använts för inventeringen. Dessutom gör sameby anspråk på området söder om med gräns i öster från Björnänge, öster om och till Bonäshamn. Samebyn vill vidare framhålla, att byn hävdar sedvanerätt på det område söder om som på kartan betecknats Handölsdalen II. Sösjö lappby (och socknar) Vittnesförhör 1910 (Underåkers tingslag § 43): Sösjöfjällslapparna brukade då betesförhållandena så påfordrade till mot jultiden beta sina renar inom de skogstrakter som gränsa intill dvs. byarna ängs samt Borgsjösvedets områden, hvarefter flyttningen utsträcktes till Gråvalen förbi byn ; därifrån till byn Djup- sjön, där renarna betade icke blott i de norr om byn belägna valarna utan äfven i skogstrakterna mot byarna . Från gick flyttningen till Kroksvalen och därifrån ned till skogarna vid Hjerpen och . Sösjö lappby 1910–1921 (Staaff) Sösjölapparna i Kall (, Krok, Kyrkslätten, Brattäggen, Säll- sved), (Hållbacken, , Tossberg), (, Semmelådalen, Strand, prästbordsskogar). Sösjö lappby 1945 () Vinterland vanligen mellan Kall, och Kaxås, ibland söder om i och socknar, öster om . Enligt Mankers version i Acta lapponica flyttade man till Truvbacken, alternativt till Hallen och Bonäshamn. flyttade lapparna från Kånkbacken vidare över (ibland öster därom över ) – till . I utredning att byns vinterområde ansluter direkt till barmarksområdet och sträcker sig i sydostlig riktning på norra sidan . Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker socken 1883 innefattade skattefjällen Bunner och Täf- verdal, Tranris och Hitting samt Anaris. Avvittringslantmätarna hade beräknat att där skulle rymmas 8 000 renar. fanns det tio samer i socknen med 6 800 renar. Lapparne flytta från sina skatte- fjäll , men göra, i likhet med öfriga Lappar i denna , icke långa flyttningar. De å Bunner- och inrymda uppehålla sig , och då ej sådana väderleks- förhållanden inträffa att de kunna å skattefjällen qvarstanna, i fjäll- trakterna omkring Ottsjö och Wallby samt å dylika trakter inom Ottsjö och Wallbo, samt å dylika trakter inom . De öfrige flytta till Håttö, Sellsjö, Hundhögs och samt skog- strakterne deromkring. De lemna vanligen sina fjäll och återkomma till dem . I Åre socken 1883 låg skattefjället Blåskall. Fjället var omgivet av bofastas mark så att här varken fanns skog eller fiskevatten. Vid avvittringen hade samerna yrkat på utvidgning av detta fjäll, men fått avslag. Ingen same var nu inrymd i detta skattefjäll, eftersom det var helt otillräckligt. Omkring 400 renar brukade dock föras på bete där vissa tider av året. Omfattade Bunner och Täfverdal, Tranris och Hitting, Anaris, Mittådal, Skärvardal och Ljungris samt (avsatt till vinter- uppehåll för lapparna) och . Förut företagna flyttningar till och kringliggande trakter uppgavs ha upphört. Inte heller hade några flyttningar till ägt rum . Däremot hade renar (utan vederbörlig tillsyn) strövat ned över Ljusnan till , Långå, , Glöte och i samt vidare nedåt ända till . Åre-Storsjö lappby 1896 () anför: sitta lapparna i Ljungris, Skärvågsdalen och Mittådalen med renar på varje ställe. går en stor del av renarna utan bevakning ner till Serfsjöf- jället och vidare genom socken ända bortom . En annan del går likaledes utan bevakning över Ljusnan och strövar genom lappbys område ner till stora skogarne i Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker socken samt över hela västra delen av socken fram till . Någon ordentlig flyttning av lapparna med sina renar har icke ägt rum, utan hava de farit efter sin boskap och slaktat av dem – genom skjutning – där de anträffat dem. Vidare beskriver flyttningarna sådana de efter gam- mal god sed skedde. De fyra olika grupperna inom lappbyn benämner han Åre lappby, Tranrislapparna, Anarislapparna och Storsjö lappby. Lapparna i den första gruppen (Åre lappby) flyt- tade med renarna till trakten omkring , Skårsda- len, , Vällista, och skogar samt ibland ända till . åVålådalens och skogar samt . Anarislapparna hade uppgått i lappby och vinterbetningen vad avser denna grupp skedde på sätt här nedan angives beträffande denna senare byns norra betesgrupps betning i trakten av – och inom socken. Lapparna i Storsjö lappby vinterbetade renarna antingen å bruks ägor samt ned mot Långå eller åSärvfjället och fram till Vemdalskälen. Åre-Storsjö lappby 1898 () Lapparna uppdelades i två grupper, Ljungrislapparna och Mittå- dalslapparna. De förra uppgavs bruka draga med renarna från Ljungris åt söder genom Kesudalen och väster om över Skärvågsdalen och Mittådalen till och . eller december brukade Ljungrislapparna ha renslakt vid Messlingen. Sedan skedde flyttning till Backvallen och vidare till Högvålen, varifrån renarna brukade ströva dels åt öster mot och dels åt söder, men återförenades i allmänhet till slakt, som eller mars månad ägde rum vid Rändnings- . I slutet av sistnämnda månad flyttade man åt norr med renarna, som efter att ha stannat mellan och återvände till Ljungris efter samma led som vid flytt- ningens anträdande . Mittådalslapparna brukade flytta med sina renar till Messlingen, där de sammanträffade med Ljung- rislapparna, varpå de båda grupperna följdes åt. För 30–hade norska lappar kommit över till , och (östanför Messlingen) (1898). Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker Åre-Storsjö lappby 1913 (m.fl.) Högvintern på ömse sidor gränsen, och Högvålen. Lap- parna betalar bönderna för stängning av hässjor och stackar, priset varierar mellan 0,50 och 2,50 per stack. Man under- strök att det vore värdefullt om Lövkläppen, och Henvå- len kunde inlösas. Ett vittne uppgav att man vanligen flyttade på böndernas mark, ty bönderna hade skötesrenar hos lapparna . Samma vittnes far flyttade om vintrarna ända ned till , men det sker inte numera. Tranrislapparna i (, Gröplingen och Kärrå- , ). Tranris lappby 1945 () Vinterland: samma som Handölsdalens lappby; åren 1925–1940 ett område söder om i ; tidigare nord- ost om höst och vårlandet fram till Åre och , kring , , och Välliste. Handölsdalens lappby i Åre socken 1910–1921 (Staaff) Utbröts 1912 ur Åre-Storsjö lappby. (Billsta, mellan Näckten och samt öster om ), Hallen (mellan Hallen och Kvitsle i socken), (Sällsjö), (Klåx- åsen på östsidan av Näckten mot ), (Ottsjö, Hottön, , Välliste, Åmen, Åre (). Handölsdalens lappby 1945 () Vinterland området söder om mellan Storsjö, , och Särvsjö byar; tidigare i trakten av och söder om till samt vidare söderut neremot Röjan och . Enligt Mankers version i Acta Lapponica flyttade man till Fjällgården, alternativt Kläppen och vidare. Anarisets lappby i och Hallens socknar 1910–1922 (Staaff) och (, Gesten, Hottön, sjön , Åmen), (Börtnan, Torsborg, Viggesågen), (, dock skulle i äldre tid lappar också varit på vinter- bete i Skåland, där det ock finns gamla kåtaplatser), Storsjö Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker (Ekorrlandet, Henådalen, ), (Henvålen, Lövsta ). Anarisets lappby 1945 () (Lappbyn intill 1912 sammanslagen med Tåssåsens lappby). Vin- terland numera gemensamt med Tåssåsens lappby (se denna), tidi- gare området norrut fram till , mellan sjöarna . Enligt versionen i Acta lapponica gick flyttning- arna över Hottövalen till . och Hedes lappmarker 1825 Beträffande och lappmarker har 1825 följande att meddela: och Hedes lappmarker hade 20 hushåll eller ungefär 80 personer. Deras förhållande till de svenska bönderna betecknades som spänt. uppehöll de sig med sina hjordar nedanför fjällen i socken. Hallens och socknar 1883 innefattade skattefjällen Sällsjö, Hundhög och Tåssåsen. I socknen fanns fem samer med 4 500 renar. Sällsjö användes endast som vinterbetesplats. Utöver skatte- fjällen måste dock samerna även här söka sig utanför sina marker till skattemark utanför egentliga fjällen. Det skedde vanligen för att kalvarna skulle få skydd i skogarna. Det kunde också ske om isskorpan på snön blivit för hård i fjällen. Omfattade Sällsjö, Hundshög och . Flyttade till de närmast fjällen belägna skogstrakterna. Hade genom avtal också fått rätt att vistas på enskildas ägor vid Börtnan och däromkring. Uppgavs ej flytta till . Lappfogden tillade att lappar i allmänhet höll sina renar i bättre vård än andra, men att genom de sammanblandningar som ägt rum, kan deras renar ha följt med på strövtågen nedåt bygden. Åre- och storsjölapparna beklagade dessa och förklarade att de härledde sig därav, att renarna förvildats till följd av den behandling de fått särskilt på bruks ägor, därifrån de blivit skrämda genom nedskjutning. Lap- parna önskade inget hellre än att återgå till normala förhållanden. Topografisk redovisning av uppgifter om vinterbetesmarker lappby 1896 () lappby flyttade eller januari månad med renarna från trakten omkring sjön ut på skogarne sydväst och söder om å Tossåsens och Lövdalens samt ända ner till Skålans byar, så att Ljunga älv utgör betesgränsen i söder. I Börtnan och Torsborg är jämväl vinterbeten. Om flyttningen går mera österut till , äro Häggenåsens och Möckelåsens skogar gränsen för betningen. ha renarna varit uppdelade i två grupper, då den norra gruppen vinterbetats i trakten av sjöarna samt Sällsjö bys skogar även- som inom socken norr om järnvägen. Flyttningar har även skett genom Dammåns och Storåns dalgångar eller förbi Fjäll- sågen till Hallens socken. lappby 1898 () Uppgavs att fjällfolket nu () sutte med sina renar i en hjord vid , därifrån de eller över Lövdalen komme att flytta dels till Ekorrlandet, där gamla visten funnes, dels till Torsborg, där de plägade bo i bolags- husen och börjat uppföra en del kåtor å renbeteslandet, dels till Börtnan, dels till Viggesågen, dels ock till Havsjö å Bergsbyns fyll- nadsjord. lappby 1913 (m.fl.) (Börtnan, Grucken). i (Klövsjö- fjället, renvakterna i Sandviksdalen), (, renvaktarna i Skalvallen). På dessa trakter har träffats överens- kommelse med bönderna; lapparna betalar lega för Klövsjöområdet första året, men ej sedan.