sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Nyhetssammanfattningen om- fattar ett nyhetsmaterial inklusive bilder på cirka tre sidor tabloid och tjänsten kostar inkl. mervärdesskatt. Sam- manfattningen inkluderar inrikes-, utrikes- och sportnyheter. sammanställdes cirka 150 nyhetssammanfattningar till , och Länstid- ningen i . Enligt stiftelsen skall tjänsten komma att marknadsföras mer aktivt till lokala och regionala tidningar runtom i landet . I avsnitt 3.4.1 redogör kommittén för sina allmänna utgångs- punkter för det statliga engagemanget på dagspressmarknaden, m.m. Kommittén har i anslutning härtill identifierat och redogjort för de uppgifter som dagspressen fyller ur ett konstitutionellt pers- pektiv och som motiverar statens engagemang på dagspressmark- naden. Där framgår bl.a. att målsättningen för kommitténs arbete är att lämna förslag som bidrar till att vårt statskick fördjupas och förstärks. I detta avsnitt återfinns de överväganden och förslag som kom- mittén lämnar i den del av uppdraget som rör frågan om behovet av stöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. I föregående avsnitt har lämnats en tämligen omfattan- de redogörelse för den svenska integrations- och minoritets- politiken samt en redogörelse för andra utredningar och uppgifter som bedömts ha betydelse för kommitténs uppdrag i denna del. I förgrunden för kommitténs arbete rent allmänt har stått frågor som rör hur mångfalden på dagspressmarknaden skall kunna förbättras och hur räckvidden av dagstidningar skall kunna öka i . En viktig fråga är hur staten genom den förda press- Invandrare och nationella minoriteter politiken skall kunna stimulera förekomsten av dagstidningar som kan fånga upp och spegla de skilda värderingar som finns före- trädda i samhället. Tendensen på dagstidningsmarknaden är vikande upplagor och större företagsenheter. Ur ett press- politiskt perspektiv är det angeläget att mångfalden och räckvidden bland dagstidningarna kan öka ytterligare eller i vart fall bibehållas på nuvarande nivå. Dagstidningarna måste också kunna stimulera dagstidningsläsningen hos skilda grupper i samhället. har utvecklats till ett mångetniskt samhälle, se avsnitt 6.3.1. Ur detta perspektiv ställs stora krav på en väl fungerande massmediemarknad. Dagstidningarna fyller här en viktig funktion. De uppgifter som dagspressen fullgör och som motiverar statens engagemang på dagspressmarknaden måste få genomslag för alla medborgare oavsett ursprung och värderingar. Ett viktigt led för att möjliggöra detta är tillskapandet av rimliga villkor för att etablera nya dagstidningar samt göra det möjligt att upprätthålla driften av dagstidningar som har en mera begränsad läsekrets. Som framgår av kapitel 3 har kommittén föreslagit ett antal förändringar av presstödsförordningen. Häribland märks förslag om att sänka gränsen för den abonnerade upplaga en dags- tidning måste uppnå för att kunna berättiga till driftsstöd. Kom- mittén har också föreslagit en allmän uppräkning av driftsstödet samt för lågfrekventa dagstidningar höjda driftsstöd för större upplagor enligt en trappstegsmodell. Det bör också framhållas att kommittén har föreslagit ett stöd för att stimulera dagstidnings- företag att inleda försöksverksamhet med en elektronisk distribu- tion av dagstidningar som ett alternativ till tryckta dagstidningar, se avsnitt 5.8. Nya tekniska lösningar som möjliggör alternativa distri- butionssätt för dagstidningsföretagen bedöms underlätta etablering och utgivning av dagstidningar som vänder sig till mindre grupper i samhället. En angelägen uppgift ur ett presspolitiskt perspektiv är att öka dagstidningsläsningen hos invandrare. Undersökningar visar att dagstidningsläsningen hos flera invandrargrupper generellt sett är lägre än hos personer utan invandrarbakgrund. Generella åtgärder inom ramen för presstödssystemet som innebär att etableringen av nya dagstidningar stimuleras och mångfalden ökar bedöms kunna bidra till att fler invandrare intresserar sig för dagstidningsläsning. Generella åtgärder inom ramen för presstödssystemet kan emel- lertid antas endast till en del bidra till att räckvidden av dagstid- ningar ökar i samhället. Förhållandena mellan olika invandrar- Invandrare och nationella minoriteter grupper skiljer sig markant åt. Förslag som på ett mera genom- gripande sätt skulle öka etableringen av dagstidningar som riktar sig framförallt till invandrare skulle därmed behöva innehålla rekvisit som möjliggör individuella och mera skönsmässiga bedöm- ningar. Sådana bestämmelser är dock problematiska inom ramen för presstödssystemet, eftersom de riskerar att komma i konflikt med principen om att staten genom olika stödåtgärder inte skall påverka dagspressens självständiga ställning. Kommitténs slutsats är att det inom ramen för presstödssystemet inte kan bli fråga om att föreslå annat än generella regler för att underlätta etableringen av nya dagstidningar. Mera individuellt anpassade lösningar för att tillgodose behovet av publikationer inom olika invandrargrupper bör i stället åstadkommas inom andra statliga verksamheter, t.ex. inom ramen för Statens kulturråds eller verk- samhet. Den lägre dagstidningsläsningen bland invandrare kan till en del antas bero på att många invandrare har svårt att tillgodogöra sig dagstidningar skrivna på svenska. Tidningar på svenska är skrivna med ett förhållandevis avancerat språk och undersökningar har visat att det även finns ett större antal personer utan invandrar- bakgrund som har svårt att tillgodogöra sig innehållet i en dagstid- ning. På grund av språkbarriärer minskar antalet informationskällor för många invandrare, som för att få del redaktionellt material ofta kan vara hänvisade till närradiosändningar på hemspråket, interna- satellit-tv-kanaler, utländska tryckta eller elektroniskt distribuerade tidningar, alternativt tidskrifter som ges ut i på det egna språket. Många invandrare kommer också från länder med en annan tradition när det gäller dagstidningsläsning, vilket kan vara en förklaring till den generellt sett lägre dagstidnings- läsningen bland invandrare. Regler med syfte att stimulera till en utveckling som innebär att dagstidningar skrivna på svenska skall bli mera lättillgängliga har inte tidigare förekommit inom ramen för presstödssystemet. Det har t.ex. inte funnits möjligheter för stöd för översättning av svenska dagstidningar till andra språk. Inte heller har det funnits särskilda stöd för personer som i och för sig behärskar svenska språket men som av olika anledningar har svårt att tillgodogöra sig innehållet i dagstidningarna. För att tillgodose behovet av tidningar för t.ex. synskadade har särskilda lösningar i stället vidtagits inom ramen för , och för att hjälpa personer med olika former av läshandikapp har staten tillskjutit medel till Invandrare och nationella minoriteter som producerar redaktionellt material på en lättare svenska, jfr avsnitt 6.3.6. Det är enligt kommitténs bedömning inte givet att den räck- viddsproblematik som följer av att personer har svårt att tillgodo- göra sig innehållet i dagstidningar skrivna på svenska skall hanteras inom ramen för presstödssystemet. Huvudsyftet med presstödet har varit inriktat på att skapa ekonomiska förutsättningar för produktion och distribution av dagstidningar. Att nu utvidga syftet med presstödet i angiven riktning skulle enligt kommittén föra alltför långt. Det ligger i stället närmare till hands att dessa frågor behandlas utanför presstödssystemet. En näraliggande alternativ som skulle kunna öka räckvidden av dagstidningar hos invandrare är enligt kommittén att underlätta etableringen och driften av dagstidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska. Det skulle kunna ske genom en generell änd- ring av 1 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524) som innebär att kravet att en publikation för att betraktas som dagstidning i huvudsak skall vara skriven på svenska tas bort, alternativt att det görs en särlösning för publikationer som inte i huvudsak är skrivna på svenska. I sammanhanget kan det anföras att kommittén som utgångspunkt för sitt arbete haft som målsättning att undvika sär- lösningar inom ramen för presstödssystemet. Kommitténs bedöm- ning är att särlösningar inom ramen för presstödssystemet bör undvikas och att regelverket i möjligaste mån bör vara generellt verkande. Vad som starkt talar för en särlösning avseende tidningar som inte i huvudsak är skrivna på svenska och som riktar sig till språkliga minoriteter i är emellertid att det finns möjlighet för sådana tidningar att med stöd av 2 kap. 11 § press- stödsförordningen jämställas med en dagstidning i presstödshän- seende. Att enbart anlägga ett presspolitiskt perspektiv på frågan om behovet av stöd för dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter kan bli alltför snävt. Enligt kommittén bör målsättningen vara att olika lösningar som stimulerar presspolitiskt eftersträvansvärda mål skall vara förenliga med den förda integra- tions- respektive minoritetspolitiken. I avsnitt 6.2 återfinns en redogörelse för nyssnämnda politikområden. Sammanfattningsvis bygger den nuvarande integrationspolitiken på att det endast är under den allra i som det kan finnas skäl att låta själva invandrarskapet stå i fokus för eventuella åtgärder. Att begränsa säråtgärder som riktar sig till invandare som grupp till den Invandrare och nationella minoriteter i och verka för att den generella politiken utvecklas så att den i större utsträckning tar sin utgångspunkt i mångfalden antas bidra till att gränsen mellan svenskar och in- vandrare bryts upp och människor ges möjlighet att själva välja identitet och framträda som självständiga individer, med egna resurser och med förmåga att ta ansvar för sitt eget liv. Den förda minoritetspolitiken innebär sammanfattningsvis i nu aktuellt hän- seende att svenska staten genom ratificering av kon- ventioner iklätt sig ett ansvar för att bl.a. uppmuntra och/eller underlätta att minst en tidning grundas och/eller upprätthålls på vardera språken samiska, finska och miänkieli. Olika ändamål gör sig således gällande vid bedömningar av behovet av presstöd till dagstidningar som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. En integrationspolitisk utgångspunkt skulle kunna anses tala för att särskilda åtgärder med inriktning just mot invandrare inte bör vidtas inom ramen för presstödssystemet, medan en minoritetspolitisk utgångspunkt talar för att staten bör vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra och stödja etableringen av dagstidningar på minoritetsspråk. Ur ett presspolitiskt perspek- tiv finns det emellertid enligt kommittén alla skäl att vidta åtgärder som underlättar etablering av dagstidningar och ökar räckvidden av dagstidningar, inte minst i förhållande till invandrare. Vid ett helhetsperspektiv anser kommittén att de presspolitiska målsättningarna väger mycket tungt. Enligt kommitténs mening bör det därför alltjämt finnas särlösningar för att underlätta etable- ringen av dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i . Det kan i sammanhanget tilläggas att 2 kap. 11 § presstöds- förordningen i dess nuvarande lydelse har funnits sedan tiden före antagandet av grunderna för den svenska integrationspolitiken. Bestämmelsen har också bibehållits fastän -94 föreslog att den skulle upphävas. Invandrare och nationella minoriteter 6.4.3Driftsstöd för dagstidningar på andra språk än svenska Kommitténs förslag: En tidning vars text inte huvudsakligen är skriven på svenska eller vars upplaga inte till är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minori- teter i , och 3) har sin huvudredaktion i . En tidning enligt första stycket berättigar till driftsstöd endast för den del av tidningens abonnerade upplaga som till minst 90 pro- cent är spridd i . Enligt huvudregeln ges driftsstöd till dagstidningar. Definitionen av dagstidningar framgår av 1 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524). Där stadgas att en dagstidning bl.a. skall ha ett innehåll som i huvudsak är skrivet på svenska och i huvudsak distribueras inom landet. Bestämmelserna i dessa delar kompletteras av Press- stödsnämndens föreskrifter (KRFS 1997:13) som anger att 90 pro- cent av innehållet skall vara skrivet på svenska samt att skall distribueras inom landet. En bärande tanke bakom nu redo- visade bestämmelser är att presstödet skall främja opinionsbildning m.m. i och att detta görs bäst om presstödet riktas till tidningar som är skrivna på svenska, som är det samhällsbärande språket. Även publikationer som inte uppfyller definitionen av dagstid- ningar i presstödsförordningen kan berättiga till driftsstöd. Av 2 kap. 11 § presstödsförordningen framgår att en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i , 3) har sin huvud- redaktion i , och 4) till av den abonnerade upplagan är spridd i . När presstödsförordningen (1990:524) infördes hade 2 kap. 11 § en annorlunda lydelse. Det föreskrevs då att en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga minoriteter i , 3) har sin huvud- redaktion i , och 4) till övervägande del innehåller nyheter, Invandrare och nationella minoriteter annan information och debatt, som rör förhållanden i och är av allmänt intresse. Skillnaden mellan dagens lydelse och den tidigare lydelsen är alltså att det tidigare ställdes krav på visst innehåll i tidningarna. 1989/90:78 utvecklades skälen bakom utformningen av den ursprungliga lydelsen av 2 kap. 11 § presstödsförordningen. Syftet med bestämmelse var att främja nyhetsförmedling och opinionsbildning i den svenska demokratiska processen. En tidning på annat språk än svenska borde därför enligt regeringen kunna uppbära driftsstöd om den till övervägande del innehåller nyheter, annan information och debatt som rör förhållanden i . fick 2 kap. 11 § presstödsförordningen den lydelse den har . Initiativet till ändringen togs av som menade att den dåvarande regeln framstod som en allvarlig in- skränkning i den redaktionella frihet som bör tillkomma dessa tidningar på samma sätt som gäller för svenskspråkiga tidningar. menade att ett krav på att av upp- lagan skall vara spridd i torde vara tillräckligt för att för- hindra att stödet utnyttjas på ett icke avsett sätt. Regeringens förslag anslöt sig till och konstitutions- utskottet delade regeringens bedömning. beslutade i enlighet med förslaget (prop. 1992/93:100 (Bil. C 6), KU27, rskr. 1992/93:239). Av redovisningen bakom konstruktionen av 2 kap. 11 § press- stödsförordningen framgår att det funnits farhågor om att press- stödet inte skulle fylla sitt syfte om det fördelas till tidningar, vars text inte i huvudsak är skriven på svenska. Enligt vad kommittén erfarit finns det dock ingenting som visar att presstöd som med stöd av 2 kap. 11 § presstödsförordningen fördelats till tidningar som inte uppfyllt grundläggande presspolitiska syften. Vid års- skiftet 2005/2006 fanns det tre tidningar som berättigade till press- stöd enligt bestämmelsen. Problemet med konstruktionen av 2 kap. 11 § presstödsförord- ningen är att de språkliga minoriteterna i var för sig med några undantag är förhållandevis små. Det nuvarande kravet att en tidning skall ha en abonnerad upplaga på 2 000 exemplar för att berättiga till driftsstöd i förening med villkoret att av upplagan skall vara spridd inom leder därför till att ut- sikterna för en dagstidning som vänder sig till en särskild språklig minoritet att berättiga till driftsstöd i allmänhet är begränsade. är etableringskostnaderna för dagstidningar höga. Invandrare och nationella minoriteter mantaget har detta lett till att etableringshindren i stort sett varit oöverstigliga för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter. Kommitténs bedömning är att det utan att äventyra syftet med presstödet är möjligt att modifiera 2 kap. 11 § presstödsförord- ningen för att öka etableringsmöjligheterna för dagstidningar som vänder sig till språkliga minoriteter i . Detta kan enligt kommittén göras genom att tillåta att ifrågavarande tidningar får saluföras utanför utan att förlora rätten att kunna berättiga till driftsstöd. Härigenom ökar det potentiella läsarunderlaget och det kan bli möjligt att etablera även tidningar som vänder sig till en förhållandevis liten språklig minoritet i . För att alltjämt tillförsäkra att presstödet används för att befrämja presspolitiskt eftersträvansvärda uppgifter i bör emellertid tidningens anknytning till alltjämt vara tydlig. Det bör därför också framgent ställas krav på att tidningen skall vända sig till språkliga minoriteter i och att tidningen skall ha sin huvudredaktion i . Härjämte anser kommittén att det är rimligt att drifts- stödet för tidningen i princip beräknas på den upplaga som är spridd i . Kommittén föreslår således att en tidning vars text inte i huvud- sak är skriven på svenska eller vars upplaga inte huvudsakligen är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om tidningen 1) uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) vänder sig till språkliga mino- riteter i , och 3) har sin huvudredaktion i . För att förhindra att presstöd lämnas för tidningar som huvudsakligen sprids utomlands föreslår kommittén att tidningar som är skrivna på andra språk än svenska berättigar till driftsstöd endast för den del av tidningens abonnerade upplaga som till är spridd i . Sammanfattningsvis innebär kommitténs förslag att det till skillnad från inte uppställs något hinder för en tidning vars text i huvudsak inte är skriven på svenska att saluföras i utlandet. Den abonnerade upplagan i presstödshänseende skall emellertid såsom gäller enligt det nuvarande regelverket i huvudsak beräknas på den abonnerade upplagan som är spridd i . Mot bakgrund av kommitténs övriga förslag om driftsstöd, se kapitel 3, innebär det att en tidning måste uppnå en abonnerad upplaga på cirka 1 500 exemplar i för att kunna berättiga till driftsstöd. Även en sådan upplaga kan vara svår att uppnå för tidningar som vänder sig till mindre språkliga minoriteter. Förslaget bedöms alltså inte leda Invandrare och nationella minoriteter till att bristen på dagstidningar för samtliga språkliga minoriteter avhjälps. Att inom ramen för ett generellt presstödssystem och med begränsade tillgängliga resurser lämna förslag som är mera långtgående har kommittén emellertid bedömt inte vara möjligt. Som tidigare nämnts är det därför angeläget att det tas fram lös- ningar som utifrån en mera individuell prövning kan tillgodose skiftande behov av redaktionellt material hos olika språkliga mino- riteter. Att stimulera utgivningen av periodiska tidskrifter bedöms därvid av kommittén ligga nära till hands. Även utsändningar av inhemska etermedier på andra språk än svenska bör främjas. 6.4.4Driftsstöd för dagstidningar som ges ut på samiska eller meänkieli Kommitténs förslag: En tidning vars text inte huvudsakligen är skriven på svenska eller vars upplaga inte till är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dagstidning, om 1) tidningen uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) tidningen vänder sig till natio- nella minoriteter i , 3) tidningens egna redaktionella innehåll till är skrivet på samiska eller meänkieli och 4) tidningen har sin huvudredaktion i . Som framgått av avsnitt 6.2.1, Grunderna för den svenska minori- tetspolitiken, har ratificerat dels europeiska stadga om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråks- konventionen), dels ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen). Genom ratificerandet av konventionerna har samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar givits status som nationella minoriteter i . De språk som givits status som minoritetsspråk utgörs av meänkieli (torne- dalsfinska), finska, samiska, chib och jiddisch. De tre förstnämnda minoritetsspråken har bland minoritetsspråken getts en särskild ställning eftersom de anses ha en historisk geografisk bas i . Att meänkieli, finska och samiska bland minoritetsspråken givits en särskild status innebär bl.a. att åtagit sig att uppmuntra och/eller underlätta att minst en tidning grundas och/eller upp- rätthålls på dessa språk. Härvid kan det konstateras att det finns en Invandrare och nationella minoriteter presstödsberättigad tidning i som ges ut på finska, men ingen motsvarande stödberättigad tidning som är skriven på samiska eller meänkieli. har visserligen en krönika på meänkieli en gång , men detta material kan inte bedömas vara tillräckligt för att svenska statens konventions- åtaganden skall kunna anses uppfyllda. har uppmärk- sammat detta förhållande och rekommenderat svenska staten att uppmuntra eller stödja skapandet eller upprätthållandet av åtmin- stone en dagstidning på samiska och meänkieli. Av det anförda framgår att har iklätt sig ett särskilt ansvar för att tillse att det ges ut tidningar på vardera språken finska, samiska och meänkieli. Åtgärder för att underlätta etable- ring och drift av sådana tidningar bör enligt kommitténs bedöm- ning lämpligen vidtas inom ramen för presstödssystemet. De inbördes förutsättningarna för olika nationella minoriteter skiljer sig åt. För tidningar skrivna på samiska utgörs läsekretsen av den samiska befolkningen främst i , och . För tidningar skrivna på meänkieli utgörs läsekretsen huvudsakligen av tornedalsfinnar i tornedalsområdet och meänkielitalande personer i den norra delen av . Tidningar skrivna på finska har ett betydande läsarunderlag både i och i . I det föregående har kommittén föreslagit en förändring av 2 kap. 11 § presstödsförordningen för tidningar som inte i huvud- sak är skrivna på svenska. Den föreslagna förändringen bedöms underlätta etablerandet av dagstidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i . Alltjämt föreslås dock att presstödet för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i skall beräknas på den del av tidningens abonnerade upplaga som huvud- sakligen är spridd i . På grund av svenska statens konventionsåtaganden samt på grund av de begränsade förutsättningar som finns för tidningar på samiska och meänkieli bedömer kommittén att de föreslagna ändringarna av 2 kap. 11 § presstödsförordningen inte är tillräckliga för att stimulera etablerandet och utgivningen av tidningar på samiska eller meänkieli. Däremot bedöms ändringarna vara ända- målsenliga för att stimulera etablerandet och driften av tidningar som riktar sig till den finskspråkiga minoriteten i . Mot bakgrund härav föreslår kommittén en särreglering för tidningar som är skrivna på samiska eller meänkieli. Liksom för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i föreslår kommittén att även tidningar på samiska eller Invandrare och nationella minoriteter meänkieli skall kunna saluföras utanför utan att förlora rätten att kunna berättiga till driftsstöd. Härutöver bör tidningar på samiska eller meänkieli få tillgodogöra sig hela sin abonnerade upplaga som underlag vid beräkningen av driftsstöd.