sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Denna satsning liksom motsvarigheter i kan i flera avseenden stå modell för en satsning i inom IP-området i kulturbyg- gande syfte. Ansträngningar, som närmast kan liknas vid kampanjer eller rörelser, syftar i sådana sammanhang till att skapa bestående effekter på lång sikt även om kampanjintensiteten är hög under ett begränsat antal år för att sedan avta. Erfarenheter finns under vilka villkor de kan användas och vilka positiva effekter som kan för- väntas. De kan utgöra ett verkningsfullt ledningsverktyg för breda 3TP PT Ett så vanligt begrepp som 'kultur' kan definieras på många olika sätt. En traditionell läroboksdefinition, som fångar upp begreppets viktigaste komponenter är: The pattern of all those arrangements, material or behavioral, which have been adopted by a society as the traditional ways of solving the problems of its members. Culture includes all the institutionalized ways and the implicit cultural beliefs, norms, values and premises which underline and govern conduct. (Krech et al. 1962, p. Diskussion och allmänna rekommendationer omorienteringar och uppslutningar kring olika frågor om de an- vänds regelbundet men inte för ofta eller för många . Högsta företagsledningens fulla och tydliga stöd är vidare nödvän- digt om än inte tillräckligt för framgång. På samma sätt som en kultur är sammansatt av många olika ele- ment är kampanjer i kulturbyggande syfte sammansatta av många byggelement. Bygget måste vidare ske i olika steg och på olika ni- våer (nation, företag etc.). Tabell 10.1 ger exempel på viktiga ele- ment i byggandet av en patentkultur och en IP-kultur i ett företag respektive en nation, inspirerade av erfarenheterna i , där byg- gandet grovt sett började med patentfrågor i industrin och sedan har breddats. Breddningen från en patentkultur till en IP-kultur som skett under pro-patent-eran innebär då att fokus inte enbart lagts på det mycket snävare patentområdet utan på styrningen i olika former av kunskapsresurser och immateriell egendom för värdeskapande i allmänhet. Fokus blir då inte heller enbart på det snävare området immaterialrätt. Diskussion och allmänna rekommendationer SOU 2006:80 Element i byggandet av en patent- och IP-kultur Element i byggandet av en IP-kultur på nationell nivå Element i byggandet av en patentkultur på Toppministeriellt åtagande och engagemang i IP- och Toppledningens åtagande och engagemang i Medel för interministeriell integration av IP-frågor nationella IP-mål, politik och strategier, Patentmål (t.ex. att öka antalet strategiska patent avspeglade också i lagstiftning och judiciära åtgärder med 20 st ) Integration med ekonomiska/industriella/ teknolo- Patenteringsincitament för FoU och annan personal giska/innovationsmässiga mål, politik och strategier för vilka patent och IP utgör befrämjande medel Gemensam angelägenhet för alla inblandade på olika Gemensam angelägenhet för alla, inkl. ingenjörer samhällsnivåer, inte bara specialister och uppfinnare, inte bara en angelägenhet för Klart organiserade organ och program för genomfö- Beteendeattityder, normer, standarder och rollmo- rande av politiken etc. och med tillräckliga resurser deller som främjar utveckling, skydd och exploate- ring av ny teknologi (t.ex. vad gäller läsning, rap- portering och språk) Klart kodifierade och upprätthållna lagar Uppmärksamhet på information och kommunikation En mångfald patent- och IP-inriktade organisationer, promotionsaktiviteter (kampanjer etc.) och rollmodel- ler (ledare, företag) och framgångsrika strävanden att fostra bete- Utbildning och träning av all personal, inte bara endeattityder, normer och standarder som främjar funktionell användning av patent och IP En mängd instrument for uppbyggande och bibehål- Utveckling av språk och metodologi (t.ex. för patent lande av medvetenhet, utbildningsnivå och yrkesmäs- siga färdigheter på alla samhällsnivåer – society Kultivering av IP-inriktade värderingar, språk och Källa: (1994b, 2000) i bearbetning och översättning Även om en IP-kultur således kan och bör tolkas mycket brett är kopplingen av bl.a. historiska och språkliga skäl stark till patent och IP-rättigheter. Dessa utgör inga självändamål utan måste sättas in i ett större sammanhang av FoU, innovationer, tillväxt, värde- och välfärdsskapande. En IP-strategi i ett specifikt sammanhang behö- ver inte nödvändigtvis vara baserad huvudsakligen på IP-rättigheter (IPRs). Följaktligen behöver uppbyggnad av en IP-kultur ske inom ramen för en breddning till byggande av en kultur för affärsutveck- ling och entreprenörskap eller med den närliggande termen inno- vationskultur. Mycket arbete med detta pågår i på ett i in- ternationell jämförelse lovande sätt. Vad som emellertid i mycket saknas är en inbyggnad av en IP-kultur i detta arbete. Diskussion och allmänna rekommendationer rekommendationer för detta återfinns ytterligare nedan i detta ka- pitel och speciella rekommendationer i kapitel 11. 10.4Stärk det svenska entreprenörssystemet Det svenska entreprenörssystemet med aktörer av olika slag har styrkor och svagheter, vilka beskrevs i kapitel 8. Mot bakgrund av de senare krävs följande förstärkningar av systemets komponenter och relationer. 10.4.1Stärk det statliga entreprenörskapet Statliga aktörer är direkt eller indirekt involverade i många olika slags verksamheter med teknikutveckling och innovationspotential. Det gäller såväl inom tjänstesektorn som inom traditionell industri. En stor del av den svenska teknikbaserade tjänstesektorn är statlig. Konkurrenstrycket inom denna statliga del av tjänstesektorn varie- rar men är till övervägande del lågt.TPF4FPT Vidare finns flera exempel på teknikbaserade företag med statliga ägare som har en låg patente- ring per investerad FoU-krona och följaktligen inte anser sig be- höva särskilt mycket patent som konkurrensmedel, se bilaga 16. Detta gäller även universitet, tekniska högskolor m.fl. Att skapa och stärka ett statligt entreprenörskap på stor bredd kräver djupgående förändringar på lång sikt och förväntningar måste anpassas därefter. Ett antal åtgärder kan dock genomföras på kort och medellång sikt. Åtgärder föreslagna i följande avsnitt skall ses som viktiga exempel på åtgärder som kan genomföras på kor- tare sikt utan att utgöra en uttömmande lista. Statens roll som aktiv ägare är viktig för att inrikta styrelse- och ledningsarbete på innovationer och entreprenörskap i bolag med statligt ägande. Det kräver att myndighetskultur, tjänstemannaat- 4TP PT Här bör noteras att en stats roll i tjänstesektorn inte är självklar. Produkter och tjänster som är s.k. public goods (dvs. varor och tjänster som i typfall konsumeras kollektivt utan rivalitet) anses normalt vara naturligt för en publik sektor att leverera, även om olika former av marknadsmekanismer med konkurrens och privat ägande också kan användas. Vidare kan staten ha en roll som tillhandahållare av produkter och tjänster som inte har karaktären av public goods. Noteras bör också att kunskap (inklusive data och information) normalt anses vara ett speciellt slag av public goods, som följaktligen intar en central roll i en kunskapsbaserad ekonomi. Diskussion och allmänna rekommendationer tityder och verks- och monopolisttänkande förändras utan att äventyra myndighetsutövning och kärnverksamhet. En översyn av den statliga teknikbaserade tjänstesektorn bör vi- dare göras för att se hur en intensifierad och breddad affärsutveck- ling kan ske i olika former, t.ex. att affärsutvecklingsenheter av olika slag inrättas. Det handlar då inte enbart om den löpande af- färsutvecklingen inom existerande kärnverksamhet. Det handlar också – och i många fall framförallt – om att lägga grunden för flera och framtida kärnverksamheter, plus att utveckla små och stora sidoaffärer som t.ex. kan avyttras med god avkastning och samti- digt skapa ökad tillväxt någon annanstans i innovationssystemet. Teknikbaserad produkt- och tjänsteutveckling skapar många tek- niska möjligheter vilka i sin tur skapar ännu fler tekniska kombina- tionsmöjligheter. Sammantaget leder detta ofta till att mycket tek- nisk kunskap blir ekonomiskt lågutnyttjad i brist på affärsutveck- ling, speciellt om incitament i form av konkurrens eller resultatför- bättringskrav är svaga. Olika teknikbaserade tjänstesektorer skiljer sig dock mycket åt, varför åtgärder måste sektoranpassas. 10.4.1.2 Universitets- och högskolesektorn Universitets- och högskolesektorn har hunnit en bra bit på väg mot ökade inslag av innovationer och entreprenörskap. kan denna sektor emellertid sägas befinna sig i ett inlärnings- och expe- rimentskede med bl.a. ojämn kompetens (t.ex. inom IP-området) och en inte ovanlig övertro på sektorns förmåga att generera egna innovationer och intäkter från affärsverksamhet. Internationalise- ring, konkurrensutsättning och kommersialisering av denna sektor kommer med största sannolikhet att öka kraftigt kommande år (på gott och ont), vilket ställer stora krav på kärnverksam- heten.TPF5FPT 10.4.1.3 Telekom- och energisektorn Telekom- och energisektorn har mycket stora teknikbaserade af- färsmöjligheter framöver. Den statliga delen av dessa sektorer do- mineras av TeliaSonera och . Även om kärnaffärerna i stort sett f.n. går bra eller rentav mycket bra finns anledning att 5TP PT Se också (2006b). Diskussion och allmänna rekommendationer bedriva affärsutveckling vid sidan av dessa med hjälp av särskilda enheter, riskkapitalfonder etc., speciellt i goda tider. Detta innebär alltid ledningsmässiga problem. Gamla misslyckanden kan för- skräcka men får inte avskräcka. Kunnandet om hur dylik affärsutveckling kan organiseras och drivas har också utvecklats. visar historien hur väsentlig teknikrelaterad eller kun- skapsrelaterad affärsutveckling i någon form är. Den teknikbase- rade eller kunskapsbaserade tjänstesektorn utgör härvidlag inget särskilt undantag. Dessa allmänna argument har giltighet även för andra konkurrensutsatta teknikbaserade tjänstesektorer. Finanssektorn är intressant eftersom den ganska snabbt ökat sitt teknik- och innovationsberoende, inte minst inom IT-området. är den svenska finanssektorn tekniskt avancerad med klara konkurrensfördelar internationellt i en bransch som interna- tionaliseras från en låg nivå. I och med detta skapas nya möjligheter till affärsutveckling och tekniska innovationer såväl som finansiella innovationer även i tjänstedelarna av värdekedjorna. Många tradi- föreställningar måste härvid omprövas och nya former för affärsutveckling prövas som t.ex. affärsutvecklingsenheter, teknik- upphandling, samarbetsprojekt, IP-fokusering och riskkapitalfon- der av olika slag. Den statliga delen av denna sektor är liten, men kan inte desto mindre ge möjlighet till attitydförändringar genom projektinitiativ och framgångsexempel. 10.4.1.5 Försvars- och säkerhetssektorn Försvars- och säkerhetssektorn är mycket viktig i detta samman- hang eftersom den inte bara är teknikbaserad utan mycket teknik- intensiv. Sektorn har också en lång tradition som teknikdrivare i stora delar av svensk industri som den är statlig (förutom privata säkerhetsföretag). Ett antal omvärldstrender förändrar denna sektor radikalt. Härvid skapas många skäl för att bedriva en mer systematisk affärsutveckling. Former för denna bör inriktas mot att integrera civil och militär teknikbaserad affärsut- veckling (t.ex. inom säkerhetsområdet) men också inriktas mot mer renodlade militära utländska marknader med samarbeten, tek- Diskussion och allmänna rekommendationer nikupphandling, licensiering, kontrakt och avknoppningar. I detta sammanhang måste en noggrannare kartläggning och analys göras av det militära innovationssystemet och konsekvenser av t.ex. en internationell teknikhandel på området. Denna typ av innovations- system kommer oftast i skymundan i innovationssystemstudier och innovationspolitik trots att militär FoU ofta upptar en väsent- lig del av ett lands totala FoU. Figur 10.1 ger en översikt över det svenska militära innovations- systemet i syfte att fästa uppmärksamhet också på denna typ av sektoriella innovationssystem för teknikbaserade tjänster. Figur 10.1 Aktörer i det svenska militära innovationssystemet1)P materielverk (FMV) Stora/små företag FoU, produktion och forskningsinstitut (FoI) vänliga, neutrala eller 1)Endast de viktigaste aktörerna och relationerna visas. Säkerhetssektorn utgör en allt viktigare del av det totala försvars- och säkerhetssystemet (bl.a. på grund av teknologisk konvergens som samspelar med konvergens av respektive innovationssystem). Denna sektor är dock utelämnad i figuren. 2)Tillhandahållande av arbete (obligatoriskt eller frivilligt) 3)Konkurrerande eller samverkande relationer. 4)Potentiellt viktiga relationer. Aktörer i det svenska militära innovationssystemet 10.4.1.6 Medicin- och hälsosektorn Sektorn för medicin, hälso-, sjuk- och äldrevård är ytterligare en teknikbaserad tjänstesektor med stor statlig eller offentlig domi- nans. Sektorns möjligheter till teknikbaserad affärsutveckling är mycket goda men dess innovationssystem måste kartläggas och analyseras mer för att bättre kunna tillvarata dessa möjligheter. Sektorns potential som teknikdrivare allmänt i industrin kan också komma i paritet med militärsektorns.TPF6FPT Sektorn, som överlappar med universitets- och högskolesektorn, har emellertid som helhet 6TP PT Framväxten av företag inom läkemedel, bioteknik och medicinsk teknik i sedan 70- talet är imponerande och kan storleksmässigt jämföras med omfattningen av neddragningar i svensk försvarsindustri . Diskussion och allmänna rekommendationer en svag tradition av innovationsverksamhet, affärsutveckling och brett industrisamarbete utanför läkemedelsindustrin och är heller inte organiserad och ekonomistyrd för detta. Sektorn har inte nämnvärt lyckats med framgångsrik teknikupphandling och kom- mersialisering i stor skala. Sektorns innovationssystem eller snarare innovationsverksamhet är dock svåröverskådlig varför allmän ka- raktärisering är svår. Sammanfattningsvis gäller för alla teknikbaserade tjänstesektorer med betydande statlig styrning att de i olika utsträckning har en lågutnyttjad potential för affärsutveckling och innovationer. Ge- mensamt är också den låga IP-medvetenheten och den låga patente- ringen, även i delar med betydande FoU-verksamhet. finns inte bara stora tillväxtmöjligheter utan också en tydlig kopp- ling till välfärdsskapande. Den statliga delen av sektorerna som hel- het är betydande. Följaktligen är slutsatsen att staten har en stor direkt och indirekt roll att spela som entreprenör i dessa sektorer. Vad gäller mer specifika IP-rekommendationer behandlas dessa i nästa kapitel. 10.4.2Stärk det innovationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag Flera studier, inklusive studien som redovisades i kapitel 8, har pe- kat på en låg frekvens av innovationer i svenska små och medelstora företag (SMF) och en låg frekvens av innovationsbaserade nya fö- retag. Slutsatsen att det innovationsbaserade företagandet i såväl nya företag som existerande SMF bör stärkas ligger därmed nära till hands. En sådan slutsats kräver dock en bredare analys av svensk industristrukturs särdrag, små och stora företags komparativa för- delar, utlandsägandets betydelse, nya teknikområdens och innova- tionsmöjligheters särdrag, avkastning på alternativa stödåtgärder etc., samt inte minst komplementariteter eller synergier mellan små- och stora företag, en analys som inte kan redovisas här. Många svenska innovations- och entreprenörskapsstudier kan här- vidlag kritiseras för en alltför ensidig fokusering på SMF som källa Diskussion och allmänna rekommendationer till innovationer, en alltför begränsad fokusering på tidiga faser i nyföretagandet och en bristfällig ekonomisk analys. Tidiga faser är kritiska t.ex. vad gäller finansiering och överlevnad. Tidsperioden därefter, säg 5–ungefär, är emellertid minst lika viktig för tillväxt och överlevnad för SMF som fristående bolag i någon mening. kan t.ex. FoU, produktion och internationell marknadsföring behöva skalas upp och generations- växling i produkter, teknologier, ägande och ledning behöva ske, liksom den viktiga fortsatta uppbyggnaden av patentportföljen och övriga IP-tillgångar (t.ex. varumärken). Hur det innovationsbaserade företagandet i SMF skall stärkas i allmänhet är föremål för mycket utredningsarbete utanför denna utredning. Det får vidare anses ligga utanför denna utrednings uppdrag att göra en systematisk insamling av allmänna tillväxtre- kommendationer som inte är direkt kopplade till patentering, även om försäljningstillväxt i sig tenderar att leda till ökad patentering. Några viktiga synpunkter och allmänna rekommendationer i vilka patentfrågor kommer in skall ändå ges. Det innovationsbaserade företagandet i SMF är mycket hetero- gent, varför någon form av strukturering behövs. Viktiga skiljelin- jer går mellan företag som är nya/gamla och små/medelstora och mellan produkt/tjänsteföretag med/utan universitets- och högsko- leanknytning, med/utan börsnotering och med olika ägarstruktur och mellan företag som är verksamma i olika regioner, branscher och teknologier. 10.4.2.2 SMF utanför universitets- och högskoleorter Vad gäller små teknikbaserade företag utanför universitets- och högskoleorter så kan deras tillväxt stärkas genom olika regionala insatser, t.ex. av den typ som beskrivs nedan vad gäller Gnosjö-re- gionen. En stärkning och utbyggnad av regioner som redan uppvi- sat stark uthållig tillväxt med ekonomiskt och geografiskt goda förutsättningar torde då ge störst tillväxteffekter. Å andra sidan finns regioner med dålig historisk tillväxt och dåliga tillväxtförut- sättningar där ett varaktigt och betydande tillväxtskapande genom innovationsbaserat småföretagande torde vara i det närmaste ut- siktslöst med rimliga ekonomiska insatser. Man kan dock inte ute- sluta att så kan ske, t.ex. genom att ny teknik att prospektera och Diskussion och allmänna rekommendationer förädla naturresurser utvecklasTPF7FPT. Genombrott i stor skala av detta slag är dock sällsynta och oftast kapitalkrävande. Även om det innovationsbaserade företagandet i SMF har be- gränsade tillväxteffekter för en regions tillväxt som helhet så före- kommer dylikt företagande i olika grad och i en ofta överraskande utsträckning, även i glesbygdsregioner. En uppbyggnad av en na- tionell innovations- och patentkultur får härvid inte försumma den mindre glamorösa innovationsverksamheten i SMF i traditionella industrier i regioner utan högskolor och universitet. Det gäller då att speciellt uppmärksamma att patentkulturen som regel är svag i glesbygdsregioner, liksom i traditionella industrier som råvarubase- rad industri, samt inom SMF i allmänhet.TPF8FPT Aktörer som och utvecklingscentra av olika slag har härvid en viktig roll att fylla vad gäller rådgivning, stöd och utbildning. 10.4.2.3 SMF med anknytning till universitet och högskolor Det innovationsbaserade företagandet i SMF med anknytning till universitet och högskolor är mycket mer uppmärksammat och har en helt annan tillgång till en infrastruktur för innovationer. Dessa företag, som ofta är högtekniska i någon mening, har i regel ganska god medvetenhet om patent liksom att innovationsstöd finns i nå- gon form. Alla de olika stödformerna som finns är dock svåra att överblicka. Gemensamt för allt innovationsbaserat ny- och småföretagande är de svårigheter och risker av olika slag som finns. En speciellt stor och förmodligen ökande svårighet är att bygga riktigt stora företag, dvs. att växa till medelstora och stora företag. Det gäller inte minst högtekniska företag och företag med starka patent. Kapitel 8 visade att det är sällsynt att ett patentbaserat litet företag växer till ett 7TP startade baserat på ny prospekteringsteknik. Det finns all anledning att notera att svensk industriell ekonomi är i högsta grad grundad på såväl naturresurser som innovationer, med en mängd innovationer också inom råvaruindustrin. Att dra en skarp skiljelinje mellan råvarubaserad industri och innovationsbaserad industri blir då missvisande på samma sätt som att dra en skiljelinje mellan en kunskapsbaserad ekonomi och en naturresursbaserad ekonomi lätt blir missvisande. Svensk ekonomi, liksom amerikansk ekonomi, har härvid speciellt gynnsamma förutsättningar vid övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi jämfört t.ex. med japansk och koreansk ekonomi. 8TP PT Patentstatistik kan ge en viss fingervisning om den geografiska fördelningen av patent inom ett land men en darrig fingervisning med stora begränsningar, speciellt för tätortsregioner med stor rörlighet och stora företag. Stor försiktighet och kunskap krävs således för att använda patentstatistik som underlag i regionalpolitiska sammanhang. Diskussion och allmänna rekommendationer stort.TPF9FPT De flesta innovationsbaserade småföretag inom bioteknik väljer eller tvingas till försäljning av licenser eller aktier. Skälen är flera och har berörts tidigare (behov av finansiering, komplement- teknik, kommersiell kompetens, kapitalisering etc.). Att svårighe- terna förmodligen ökar hänger samman med innovationernas ökade krav på komplementresurser erbjudna av andra främst stora före- tag, finansieringssvårigheter, ökade krav på snabbhet och ökade systemberoenden mellan produkter och företag. Produkter liksom företag tenderar att bli alltmer multitekniska, vilket leder till ökade FoU-kostnader och ökade behov av komplementteknik.TPF10FPT Ny tek- nik patenteras vidare i högre grad vilket ökar beroendet av andras patent som småföretag blir mer patentbevakade av andra.TPF11FPT I detta sammanhang spelar stora företag med stora patent- portföljer en allt viktigare roll för småföretags möjligheter att växa. En eventuell framtida patenteringsvåg från företag, stora som små, i och övriga kan i detta sammanhang naturligtvis begränsa tillväxtmöjligheterna för svenska företag vilka inte byggt upp en egen patentportfölj. Behovet att patentskydda egna pro- dukter ökar dessutom om tillverkningen läggs ut till företag med kunnande och strategi att gå vidare med vidareutveckling och pa- tentering i egen regi av produkterna, dvs. en strategi med s.k. me- too-plus-karaktär. Sammanfattningsvis så blir slutsatsen att teknikbaserade SMF blir alltmer beroende av extern teknik. De blir därmed också alltmer patentberoende. Behovet av komplementresurser leder vidare till att ett viktigt sätt att stärka det innovationsbaserade företagandet i SMF är att stärka samarbetet mellan SMF och stora företag, liksom mellan SMF och statliga företag och kunder. Teknikupphandling såväl privat (dvs. mellan privata företag) som statlig (dvs. mellan staten och privata företag) är därmed en av flera viktiga samar- betsformer. SMF kan naturligtvis också tänkas stärkas genom sam- arbete med varandra, men i allmänhet är svenska och även nordiska SMF-kluster för små för att sådant samarbete skall få riktig effekt. 9TP PT Exempel finns dock som . IT-sektorn har också flera exempel på hur svenska, värdemässigt stora innovationsbaserade företag har kunnat skapas , dock utan att bli sysselsättningsmässigt stora i i motsvarande grad 10TP PT Se kapitel 6 samt (1997, 1998). 11TP PT Ett slående aktuellt exempel är nanoteknik, se Lemley (2005). Diskussion och allmänna rekommendationer har som litet land en i internationell jämförelse förvånansvärt stor och diversifierad portfölj av specialiserade och internationaliserade storföretag, vilka härigenom utgör en viktig nationell tillgång.TPF12FPT 10.4.3Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya existerande Ryggraden i svensk industri sedan många decennier består av ett antal stora multinationella företag som var för sig i regel är starkt produktspecialiserade. Tillsammans uppvisar dessa företag en god uthållig tillväxt över en konjunkturcykel och täcker en för svensk ekonomis storlek förvånansvärt stor bredd av affärsområden, tek- nologier och marknader, dvs.