sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — det av möjligheter/hinder är; för det första den officiella behand- lingen av deras ankomst (om de får stanna eller blir illegala invand- rare), för det andra hur majoritetsbefolkningen bemöter dem (om de blir mer eller mindre accepterade som en del av Vi eller betraktas som en del av de Andra). Och vilken historik den etniska gruppen som individen kommer att tillhöra har bakom sig och vilka möjligheter denna bjuder på (finns de t.ex. oftare bland småföretagare eller bland arbetslösa). Alla dessa faktorer utformar individens nätverk av sociala kontakter, dvs. vilka blir hans/henne vänner och bekanta, vilka blir hans/hennes arbetskam- rater och grannar samt med vilka kan han/hon ingå äktenskap med (Portes, 1995). Därför menar ekonomen . Loury (2002) att missgynnade minoritetsgruppers lägre status på arbetsmarkna- den inte enbart är resultat av diskriminering i kontrakt. Den finns en ännu viktigare mekanism för underordning som Loury kallar för diskriminering i kontakt. Det senare innebär att minoritetsgrupper, med hänvisning till deras föreställda ras/etnicitet, behandlas olika i de informella relationer som utgörs av exempelvis äktenskap, grannskap, vänskap osv. Som ett led i detta, får de inte tillgång till de kontakter och sociala nätverk som är viktiga för att nå framgång bland annat på arbetsmarknadenTPF7FPT. Samma sociala relationer som gagnar medlemmar av majoritetsgruppen i samhället, kan utestänga eller inskränka möjligheten för outsiders på arbetsmarknaden (Granovetter, 1995). Amerikansk forskning visar att uppemot hälften av alla ameri- kanska arbetstagare skaffar sitt arbete genom sociala nätverk och personliga kontakter (Marsden & Gorman, 2001). Det finns under- sökningar som visar att individer som fått sitt jobb via det sociala nätverket får högre lön och är mer nöjda med arbetsmiljö och upp- gifter (Ibid.). Skälen till att rekrytering via sociala nätverk är så omfattande är flera. Rekrytering via informella kanaler kan vara snabbare och mindre kostsamt. När man anställer individer som är lika de befintliga anställda blir det färre konflikter och nykomling- arna får stöd av det befintliga nätverket på arbetsplatsen (Coverdill, 1998). Det kan vara lättare för arbetsgivaren att skapa ordning och 7TP PT (1994:210) menar att gränsen mellan formella och informella kontakter inte är rigid. Interaktioner mellan individer som börjar från rutinmässiga, vardagliga samspel, till vänskap, sexuella relationer, medlemskap inom informella grupper, äktenskap och familjerelationer, relationer inom marknaden såsom handelsrelationer, anställningar och organiserade politiska interaktioner, är ett brett spektrum som ständigt påverkar varandra på olika nivåer: the formal is simultaneously an absence and a presence within the informal, and vice versa. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare reda med hjälp av gruppkontroll, som lojaliteten mot arbetsgivaren också ökar (, 1994). Man skulle kunna tro att svenska förhållanden skiljer sig från den amerikanska när det gäller de sociala nätverkens betydelse för rekrytering. I har arbetssökande tillgång till statliga arbetsförmedlingar, vilka sprider information om lediga platser. Dessutom har vi i en lag som kräver att arbetsgivaren anmäler lediga platser till arbetsförmedlingen. Dock visar empiriska studier att sociala nätverk har stor betydelse för rekryteringar även på den svenska arbetsmarknaden (Okeke, 2001). studie (2001) kring arbetsgivares beteende gällande rekryteringar visar att svenska arbetsgivare i hög utsträckning () använder informella kanaler för arbetskraftrekryteringar. I föreliggande studieTPF8FPT kring rekryteringskanaler och deras effekt på den svenska arbetsmarknaden används data från SCB:s arbets- kraftsundersökningar () för januari månad 1992–1999, som innefattar information om arbetsmarknadsläget under föregående år nämligen . Under dessa år i för januari fanns en fråga som handlar om användning av olika rekryterings- kanaler för dem som skaffat ett arbete under årets gång. Genom att slå samman data för alla dessa år blir vår data-set tillräckligt stor för att undersöka betydelsen av rekryteringskanaler för invandrare på den svenska arbetsmarknaden. De som arbetat mindre än 20 tim- mar , de som har fått brutto lön samt egenföretagare har exkluderats från undersök- ningen. De som har skaffat ett arbete under årets gång (har varit på sitt nuvarande arbete eller mindre), sammanlagt 6 733 indivi- der är med undersökningen. Kanaler som använts för att hitta ett arbete delades in i fyra kate- gorier: 1) Formella kanaler, såsom arbetsförmedlingar eller annon- ser 2) Informella kanaler, som tips från vänner och bekanta samt arbetsgivaren kontaktade mig 3) Direkt kontakt med en potentiell arbetsgivare (genom att t.ex. skicka en oombedd resumé ) och 4) Övriga. Direkt kontakt och Övriga utgör en blandning av formella 8TP PT Empiriska resultat presenterade i den här artikeln är huvudsakligen baserade på Behtoui (2004). Nätverksrekrytering, infödda och invandrare och informella kanaler. Men det var omöjligt att särskilja i data om det varit de formella eller informella dimensionerna som har varit avgörande för utfallet. Därför valde vi att jämföra den informella kanalen med andra sökkanaler. I undersökningen delades de utrikes födda in i två stora grupper; först dem som är födda i (Nord- och , Nordame- rika och ) och kallade dessa för NW-gruppen. Den andra gruppen som kallades för ONW innefattar individer födda i övriga delar av världen.TPF9FPT Anledningen till en sådan uppdelning är att vi från tidigare forskning vet att den senare gruppen har en sämre position på arbetsmarknaden och att de är mer utsatta för olika former av diskriminering (se t.ex. Le Grand och Szulkin, 1999; Arai, 2001; Nekby, 2003). En stor brist i studiens datamaterial är att den enbart innefattar individer som lyckats skaffa ett arbete. Det är klart att utrikes födda är proportionellt mer representerade bland dem som misslyckats med att erhålla ett arbete. Det innebär att vi missar helhetsbilden och jämför enbart de lyckade utrikes födda med lyckade infödda. I ett första steg analyserade vi vilka grupper som använde sig mest av informella kanaler. Resultatet visar att, allt annat lika, sannolik- heten (chansen) för en invandrare (från NW och ONW-länder) att använda sig av informella rekryteringskanaler är lägre jämfört med infödda. Att vara kvinna minskar sannolikheten (chansen) för användning av informella rekryteringskanaler jämfört med män. Och de som fått ett arbete inom privat sektor har använt informella kanaler mer än de som fått ett arbete inom offentlig sektor (Se Tabell A.1 och A.2 i appendix). Om vi knyter an vårt resultat med tidigare forskning (t.ex. Holzer, 1987), som visar att sociala nätverk kan underlätta övergång till anställning, kan vi anta att mindre sysselsättningsgrad för invandrare jämfört med infödda kan delvis vara en följd av mindre tillgång till effektiva informella sökkanaler. I steg två granskade vi om konjunkturläget har betydelse för vilka sökkanaler de arbetssökande använder. 9TP PT Länder som ingår i NW gruppen är: , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Övriga länder i världen ingår i ONW gruppen. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare tidsintervall, som innefattar både låg- och högkonjunktur, tillåter oss att göra det. Från Tabell 1.A skaffar vi information, under olika år (jämfört med )TPF10FPT, i vilken utsträckning informella kanaler har använts för att skaffa ett arbete. som vi har data för sysselsättningsintensitet under dessa år. Sysselsättningsgraden för hela befolkningen sjönk från år för att öka något till . När vi estimerar korrelation mellan de två nämnda värdena ser vi en stark och statistisk signifikant koppling mellan konjunkturläget och användningen av informella rekryteringskanaler (-0,932 och signifikant på 0,01-nivå med Pearsons r-korrelationsmått). Vårt resultat, alltså i linje med tidigare forskning, visar att det finns ett starkt samband mellan konjunkturläge och användning av olika sökkanaler, dvs. när det råder lågkonjunktur använts informella kanaler mer än övriga kanaler för anställningar. Som Granovetter (1995: 159) resonerar, ju mindre arbetstillfälle under lågkonjunktu- ren, desto större makt har arbetsgivaren över valet av rekryterings- kanaler och därför är det arbetsgivarens beteende, snarare än arbetssökande, som är avgörande under lågkonjunktur. i det tredje steget var följande: om vi jämför dem som har varit på sitt nuvarande arbete eller mindre, vilken effekt har olika sökkanaler för deras lön? Vi specificerade en löneekvation för individer i vårt sampel som innefattar deras utbildning, arbetslivserfarenheterTPF11FPT, kön, facklig anslutning, antal barn , civilstånd och födelseland. Tabell 1 nedan, visar regressionskoefficient för ekvationer som vi har skattat för att analysera effekten av kontrollvariabler på naturlig logaritmTPF12FPT av individens timlön. 10TP PT Observera att i tabellen skriver vi som referensår men det är data som innehåller information nämligen 1991. 11TP PT Vi har räknat potentiella arbetslivserfarenheter (enligt Mincer 1974), genom att subtrahera antal år som de har studerat från deras ålder minus sju (E = a –s –7). 12TP PT Vi använder naturligt logaritm av individens timlön som utfall för att kunna tolka resultatet i procent. För proceduren att räkna fram timlön från statistik se Le Grand & Szulkin 1999. Skillnaden är att jag hade antal arbetade timmar enbart i form av ordinal skala (20–29, 30–35 och 35–/vecka), och då blir en approximation av timlön, för att i vissa fall bör man använda medelvärdet av antal timmar/vecka för att räkna fram individens timlön. Men i jämförelse mellan invandrare och infödda när det gäller antal arbetade timmar, brukar inte en sådan approximation vara problematiskt eftersom invandrare jobbar i snitt minst lika mycket som infödda, vilket är fallet även i vårt urval (andel invandrare i /vecka gruppen är mer än infödda). Timlön har deflaterats med konsument prisindex (KPI). Nätverksrekrytering, infödda och invandrare Effekten av informella kanaler på (nl) timlön, , ostandardise- rade koefficienter (B), [Exp (B) -1 inom parentes] (från ONW-länder) (-.131) (-.129) (-.104) (-.099) (-.079) (-.073) (-.074) (-.069) Sektor (privat) (-.091) (5 dummies) ***P P anger signifikant på . I alla modeller kontrolleras för: antal utbildningsår, potentiella arbetslivserfarenheter, kön, med barn , civilstånd och medlemskap i fackliga organisationer. Modell 1 visar att efter kontroll för humankapital variabler samt kön, ha barn , civilstånd och medlemskap i fackförbund, tenderar invandrare från ONW-länder i vår sampel att ha mindre i lön än infödda. Löneskillnader mellan invand- rare från NW länder och infödda var små och icke signifikanta och har därför inte redovisats här. När vi kontrollerar för effekten av informella kanaler i modell 2, ser vi att de anställningar som har skett genom informella rekryteringskanaler tenderar i snitt produ- cera högre lön jämfört med andra kanaler (se koeffici- ent för informella kanaler). Observera att kontroll för rekryte- ringskanaler enbart marginellt förändrar löneskillnader mellan ONW-invandrare och infödda (från lägre lön till lägre lön jämfört med infödda), och det innebär att det inte är rekryteringskanal per se som är viktigt, utan vilket värde som funnits i den sociala kontakten som är av betydelse. Det är möjligt att användning av informella kanaler har olika effekt för infödda och invandrare. I modell 3, lägger vi till en interaktions- term (invandrare * informell) för att prova om det finns olika effekter av informella rekryteringskanaler för invandrare och infödda. tolkas koefficienter på följande sätt: Nätverksrekrytering, infödda och invandrare 1.Löneskillnaden mellan ONW-invandrare och infödda som skaffat ett arbete genom icke informella kanaler kan räknas med koefficienten för invandrare variabel. Det innebär att nyanställda ONW-invandrare som skaffat arbete genom icke informella kanaler har i snitt mindre i lön än infödda. 2.Löneskillnad mellan infödda som skaffat sitt nya arbete genom sociala nätverk och de infödda som inte använt sina kontakter kan räknas med koefficienten för variabeln informella meto- der. Det innebär att de infödda som använt sina kontakter har i snitt högre lön än de infödda som inte har gjort det. 3.Löneskillnaden mellan infödda och ONW-invandrare som fått arbete genom användning av informella kanaler kan räknas genom att addera koefficienten för variabler invandrare och invand- rare-informell, nämligen [(-0,104) + (-0,073)] = -17,7, dvs. löneskillnaden mellan ONW-invandrare som skaffat ett arbete genom sina sociala nätverk tenderar att ha en timlön som i snitt är lägre än inföddas lön, som har skaffat ett arbete genom sina kontakter. Fig. 1 ONW invandrarnas timlön (i jämförelse med infödda) beroende på användning av olika kanaler för att skaffa ett arbete*)P .P kanaler; -10,4 kanaler; -17,7 *) De infödda som har använt sina kontakter har i snitt högre lön än de infödda som inte har gjort det. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare I modell 4 kontrollerar vi för sektorstillhörighet för att vi vet från tidigare forskning att invandrare är överrepresenterade inom den mindre attraktiva offentliga sektorn på den svenska arbetsmarkna- den (se t.ex. Behtoui, 1999). Samt att resultat, som redovisas tidi- gare i artikeln, visar att anställda inom offentlig sektor i mindre utsträckning använder sina kontakter jämfört med anställda inom privat sektor. Resultatet visar ett allmänt positivt samband mellan individens timlön och anställning inom privat sektor (8,mer timlön i snitt för privatanställda jämfört med offentligan- ställda). som löneskillnaden minskar mellan invandrare och infödda med kontroll för sektorstillhörighet med en halv pro- cent. Och , i modell 5 lägger vi till fem dummyvariabler för att kontrollera effekten av socioekonomisk uppdelning av individer i vårt sampelTPF13FPT. Efter en sådan kontroll ser vi att gapet mellan ONW-invandrare och infödda blir betydligt mindre, en två pro- centig minskning från -9,till -7,. Detta betyder, givet samma humankapital och andra kontrollvariabler att en del av löneskillnaden mellan ONW-invandrare och infödda beror på att invandrare hamnat i lägre sociala grupper, genom att ONW- invandrare skaffat ett arbete som matchar deras kompetens dåligt.TPF14FPT I ett fjärde steg upprepar vi modell 3 men separat för kvinnor och män. Vi gör det för att tidigare forskning visat att kvinnors sociala nätverk har mindre värdefulla informationer för att skaffa ett arbete (Marsden och Gorman, 2001: 476) och för att vi vet att kvinnors anställning mer är koncentrerade inom lågavlö- nade arbete jämfört med män, på den svenska arbetsmarknaden (, 1990). Tabell 2 nedan visar resultatet. Modell 3 W visar att kvinnor från ONW-länder har en timlön som i snitt är lägre än infödda kvinnors. Användning av informella kanaler ger lönetillägg för alla kvinnor oavsett om de är infödda eller invandrare, för att interaktionstermen har en icke signifikant koefficient. Men när det gäller män har vi tre sta- tistisk signifikanta koefficienter. Koefficienten för variabeln invandrare visar att de ONWinvandrarmän som skaffat arbete genom icke informella kanaler tenderar att ha mindre i lön än infödda män i samma grupp. 13TP PT Socioekonomisk index (SEI) som används inom är följande 1) arbetare ej facklärd, 2) arbetare facklärd, 3) lägre tjänstemän 4) tjänstemän på mellannivå 5) högre tjänstemän. Från Modell 1 till 5 har vi i varje steg testat om tillsättning av en ny variabel ökar signifikant R2P P över den R2P somP är förutsagds med ett set av variabler i den tidigare ekvationen och resultatet har visat en signifikant ökning [se Test of Addes Subset of independent variables in Tabachnick and Fidell (2001:145)]. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare männen som använt sig av sina kontakter har i snitt [(-,161)+(,- 85)] = mindre i lön än infödda män som använt sina sociala nätverk, givet samma utbildning, arbetslivserfarenheter, kön, civilstånd, antal barn och medlemskap i fackliga organisatio- ner. Observera att infödda män som skaffat sig arbete genom sina kontakter i snitt har en lön som är högre än infödda män som har fått anställning via andra kanaler än informella. regression, association mellan timlön och informella metoder för att skaffa ett arbete, separat för män och kvinnor, B-koefficient och Exp (B) -1 (standardfel) Exp (B) -1 Exp (B) -1 Invandare (från ONW-länder) Invandare ONW x informell anger signifikant på och P Alla modeller kontrolleras för: antal utbildningsår, potentiella arbetslivserfarenheter, kön, barn, civilstånd och medlemskap i fackliga organisationer. Löneskillnader mellan invandrare från NW-länder och infödda var liten och inte statistisk signifikant. Resultaten kan tolkas på följande sätt; alla som söker ett nytt eller ett bättre arbete mobiliserar sitt sociala nätverk. Infödda män som använt sina kontakter är vinnare och har skaffat ett arbete med högre lön jämfört med infödda män som inte använt sina kontakter för en ny anställning. Men i ONW-invandrarnas fall, i deras sociala nätverk, har det inte funnits de värdefulla kontakter som skulle kunna leda till ett adekvat arbete i nivå med deras meriter. De har förlorat när de använt informella kanaler. Om t.ex. en invandrare med civilingenjörsutbildning från ett svenskt universitet söker ett arbete motsvarande sina meriter, som tillsätts huvudsakligen via informella kanaler, som hans familjemedlemmar, vänner och bekanta till stor del består av taxiförare, pizzabagare eller stä- dare, kommer invandraren med stor sannolikhet att inte få arbetet. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare I stället får han eventuellt ett arbete med lägre lön och status jäm- fört med en infödd man med precis samma utbildning beroende på vad det sociala nätverket kan erbjudaTPF15FPT. Fig. 2 ONW-invandrare mäns lön (i jämförelse med infödda män) beroende på användning av olika kanaler för att skaffa ett arbete*) Övriga än informella Kanaler; -16,1 Med informella kanaler; -24,6 *) Infödda män som har skaffat sig arbete genom sina kontakter har i snitt en lön som är högre än infödda män som har fått anställning via andra kanaler än informella. forskning har visat att sociala nätverk har stor betydelse för ens framgång på arbetsmarknaden, inte minst i början av indivi- dens karriär. Resultatet av vår studie visade att sannolikheten att invandrare använder informella rekryteringskanaler är mindre än för infödda. Om vi antar (i linje med tidigare forskning) att indivi- dens sociala nätverk (och därmed användning av informella kana- ler), underlättar övergång till anställning (Marsden & Gorman, 2001), kan vi dra slutsatsen att invandrares begränsade möjligheter att använda informella kanaler möjligtvis kan förklara en del av deras lägre sysselsättningsnivå i jämförelse med infödda. 15TP PT Det samma gäller för barn från lägre sociala grupper som har skaffat sig högre utbildning. Som (1984: 147) skriver; de som har högre utbildning kommer normalt att skaffa sig arbete med höga positioner, medan de som har högre utbildning men härrör från lägre sociala grupper (och därmed har mindre socialt kapital) inte kan dra full avkastning av sina akademiska meriter. Som exempel på detta nämner (1984:50) jurist utbildade från lägre sociala grupper som på grund av brist på socialt kapital blir kulturarbetare på nivå i stället för att t.ex. bli anställd på en advokatbyrå. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare naden mellan invandrare och infödda är inte enbart begränsade till sysselsättningsintensitet. En annan viktigt aspekt är arbetets kvali- tet och karaktär, som i den här undersökningen mätts i form av den lön som man får för sina meriter med ett jobb. Vårt resultat visade att det inte enbart är avsaknad av sociala kontakter som förklarar löneskillnader mellan infödda och invandrare, då en kontroll för anställningskanaler inte hade stor effekt på den skattade lönen. Resultatet visade att arbete som skaffats via informella kanaler genererade mindre lön än arbete som hade skaffats via andra kana- ler än informella i fallet ONW invandrare, vilket betyder att de är förlorare när de använder sina kontakter. Medan resultatet var positivt i fallet infödda när de använde sina kontakter, vilket bety- der att de är vinnare när de använder sina sociala nätverk. Det inne- bär att ONW invandrarnas sociala nätverk inte hade värdefulla resurser i sig, snarare tvärtom. De har försökt, med hjälp av sina kontakter, slippa sysslolöshet men resultatet har blivit ett arbete som inte motsvarar deras meriter. Som tidigare nämndes innefattar våra data enbart de som lyckats skaffa ett arbete och vi kunde jämföra effekten av social nätverks- rekrytering för dem som fått ett bättre eller sämre betalt arbete. Däremot kan vi inte granska dem som inte fått ett jobb som vi vet från tidigare forskning att invandrare är överrepresente- rade bland dem som har det svårt att få tillträde till den svenska arbetsmarknaden. Det innebär att de invandrare som studerats här är ett framgångsrikt urval av invandrare. Data i denna undersökning, liksom många andra, har enbart fångat kanaler som använts för att skaffa ett arbete. Men senare forskning visar att de värdefulla resurser som finns i individens nät- verk som kan mobiliseras vid arbets-sökning, oavsett om arbetet skaffats via formella eller informella kanaler, är mer viktiga än just rekryteringskanalerna (se t.ex. , 2001). Det visar behovet av un- dersökningar om sammansättning av individens sociala nätverk och resurser som finns inom det. Framtida forskning bör koncentreras kring vilka individer har sociala kontakter med och vilka resurser individen har tillgång till via sina kontakter snarare än belysa via vilka kanaler man har skaffat ett arbete. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare SOU 2006:60 (1977) Statistical Theories of Discrimination in Labor Markets. Industrial and 30:175–187. Arai, , (2001) Immigrants and Natives Unemployment-risk: Productivity Differentials or Discrimination? , (1957) The Economics of Discrimination. (1964) Human capital : a theoretical and empirical analysis, with special reference to education. Behtoui, Alireza (1999) Invandrare på den svenska arbetsmarkna- den. Behtoui, Alireza (2004) Informal Recruitment Methods and Disadvantages of Immigrants in the Swedish Labour Market. in (). , (1984) Distinction: a social critique of the judge- ment of taste. (1983) The Earning and Human Capital of American Jews. 18:313–336. (1984) The economics and politics of race (). Coverdill, (1998) Personal Contacts and Post-Hire : Theoretical and Empirical Notes on the Signifi- cance of Matching Methods., Research in Social Stratifica- tion and Mobility, 16: 247–269. Darity, (1982) The Human Capital Approach to Black- . 17:72–93. , (2001) Arbetsgivarnas rekryteringsbeteende. Upp- sala: (). , (1993) Ethnicity and nationalism. Lon- don; , Colo. : Pluto Press. Glazer, , . (1975) Ethnicity: theory and experience. Granovetter, (1995) Getting a job: a study of contacts and careers. Nätverksrekrytering, infödda och invandrare , (1994) Rethinking Ethnicity: Identity, Categori- zation and . Ethnic and Racial Studies 17:197–223. le Grand, , (1999) Invandrarnas löner i : betydelsen av vistelsetid, invandrarland och svensk skolgång. (2002) The anatomy of racial inequality. Marsden, (1987) cans. 52:122–131. Marsden, , . (2001) , , and Recruitment. 467–502 in Sourcebook of labor markets : evolving structures and processes, edited by I. L. Kalleberg. : Kluwer Academic. Mincer, (1974) Schooling, experience, and earnings. ,: ; distributed by Colum- bia University Press. (2003) Empirical studies on health insurance, employment of immigrants and the gender wage gap. Okeke, (2001) Arbetsförmedlingens marknadsandelar. : AMS utredningsenhet . , , (1986) Racial formation in the : from the 1960s to the 1980s. : Routledge & Kegan .