sou · GUB386 · 2007-01-01 00:00:00 — sjukförsäkringen fick ca 477 000 sjuk- eller aktivitetsersättning och ca 228 000 fick sjukpenning eller rehabiliteringspenning.TPF100FPT Sjukfrånvarande som inte bedöms kunna gå tillbaka till sina tidi- gare arbeten ska få sin arbetsförmåga prövad mot hela arbetsmark- naden. Om prövningen visar att det finns förmåga att arbeta i annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete ska sjukpenningen dras in. sker ofta inte någon prövning. Om det gjordes på det sätt det är tänkt i regelverket skulle med all säkerhet färre vara sjuk- skrivna och fler i arbete. Men, åtminstone övergångsvis, skulle det också leda till ökad arbetslöshet. Det finns omständigheter som tyder på att flödet från sjukför- säkringen till arbetslöshetsförsäkringen är för litet. En första indi- kation på att det förhåller sig så är den långvariga uppgången av sjuk- och aktivitetsersättningarna. Det är inte hälsan som försäm- rats så systematiskt. Problemen måste sökas i arbetsmarknadspro- blem och det faktum att prövningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden inte fungerar. En annan är att många med ersätt- ning från sjukförsäkringen säger att de skulle kunna arbeta om de fick ett arbete som är anpassat till deras hälsoproblem.TPF101FPT Ett tredje tecken är att sannolikheten att gå från sjukpenning till arbetslös- hetsersättning är låg och inte ökar när sjukfrånvaron blir längre.TPF102FPT Diagram 5.1 visar sannolikheten att anställda som blev sjukskrivna lämnar sjukskrivning för att i stället bli arbetslösa respektive beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning. Observera att endast sjukfall som fortfarande pågår finns kvar respektive månad. påbörjades cirka 460 000 sjukfall och pågick ännu cirka 17 000 (). Sannolikheten att bli arbetslös är relativt och ligger efter sex månaders sjukskrivning i intervallet 0,3-0,. Att sannolikheten för arbetslöshet är högre i början beror sannolikt på att personer som har en provanställning eller en tids- begränsad anställning blir av med arbetet under sjukskrivningen. hade sammanlagt av sjukfallen avslu- tats och övergått till arbetslöshet. 100TP PT Även dessa siffror är helårsekvivalenter. 101TP PT , (2005c). 102TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 14 (2006) Nya siffror om socialförsäkringarna och nr 16 (2006) Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa. Diagram 5.1 Sannolikhet att anställda som blev sjukskrivna går från sjukskrivning till arbetslöshet och sjuk-/aktivitetsersättning Antal månader som sjukskriven Källa: Samtal om Socialförsäkring nr 16 (2006) Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa. Sannolikheten att gå från sjukskrivning till sjuk- eller aktivitets- ersättning ökar däremot med sjukskrivningens längd. Om prövningen av arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden görs som det är tänkt borde sannolikheten för dem som är sjukskrivna att bli arbetslösa öka när andra sjukskrivna återgår till tidigare arbete eller beviljas sjuk- eller akti- vitetsersättning. De som varken beviljas sjuk- eller aktivi- tetsersättning eller går tillbaka till sitt gamla arbete borde kunna ta ett arbete hos en annan arbetsgivare. Ändå får de behålla sjukpenningen. Flödet i den andra riktningen är större. Det är vanligare att arbetslösa blir sjukfrånvarande än att anställda blir det. Trettio pro- cent av alla som får sjuk- eller aktivitetsersättning är arbetslösa innan de – oftast via en tids sjukskrivning – får beslutet. Alla som varit sjukskrivna längre än var 15 procent arbetslösa när de sjukskrevs.TPF103FPT Det kan jämföras med att av arbetskraften är arbetslösa eller i program. Det går att styrka att villkor och framförallt olikheter i försäk- ringarnas generositet och regelverk påverkar övergångarna mellan försäkringarna. Dels är övergångarna från sjukfrånvaro till arbets- löshet färre ju mer försäkringstagarna förlorar i ersättning vid en övergång,TPF104FPT dels är övergångarna från arbetslöshet till sjukfrånvaro fler när de försäkrade tjänar på en övergång.TPF105FPT I diagram 5.2 illustreras att tidsgränser som upprätthålls spelar roll och leder till ökad aktivitet. Det handlar om den tidsgräns som finns i arbetslöshetsförsäkringen som säger att efter (som mest) gäller aktivitetsgarantin. Veckorna innan de arbetslösa ska hamna i aktivitetsgarantin blir sannolikheten att bli sjukskriven eller att hitta ett arbete drastiskt mycket högre . Trots att inte ersättningen upphör i och med aktivitets- garantin verkar många inte uppskatta aktivitetskravet – och de lyckas trots långvarig arbetslöshet ofta undvika att hamna i den. När personer som skulle kunna arbeta får långvarig ersättning från sjukförsäkringen är risken att det leder till utslagning från arbetslivet. Antagligen kommer inte ens en mycket hög efterfrågan på arbetskraft att hjälpa en 35-åring tillbaka till arbetslivet om hon eller han på tveksamma grunder beviljats sjukersättning. Priset för att med sjukersättning låsa ute människor med restarbetsförmåga från arbetslivet får betalas . Som arbetslös finns större möjligheter att behålla eller förbättra kompetensen och man är till- gänglig när chansen till ett nytt arbete dyker upp. En annan aspekt på problemet är den egna föreställningen om framtiden. Den som är långvarigt sjukskriven tenderar med stor sannolikhet att uppsöka sitt sjuka jag, något som effektivt kan försämra den upplevda hälsan och förhindra föreställningen och förväntan om att arbete är möjligt och rimligt. 103TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 14 (2006) Nya siffror om socialförsäkringarna. 104TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 16 (2006) Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa. 105TP PT (2006). Diagram 5.2 Sannolikhet att i en förlängningsperiod (300–) avbryta arbetslöshet av olika orsaker (perioder Källa: Samtal om Socialförsäkring nr 16 (2006) Arbetslösa som blir sjuka och sjuka som inte blir arbetslösa. är naturligtvis arbetslöshet inte något önskvärt tillstånd och absolut inte något slutmål. Det är bara om arbetslöshet är ett bättre alternativ för framtiden och ger bättre livschanser som det kan vara av godo att fler blir arbetslösa. Det förutsätter t.ex. bra hjälp att hitta rätt arbete. Allra bäst är naturligtvis om det förebyg- gande arbetet är så framgångsrikt att personer byter arbetsuppgifter innan de blir vare sig sjukskrivna eller arbetslösa. I första hand är det alltså önskvärt med ett framgångsrikt inre arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna, inklusive en aktiv personal- politik som hjälper dem som håller på att fastna i arbeten som de av hälsoskäl inte kommer att kunna upprätthålla, så att de byter arbete. I andra hand bör omställning till annat arbete bli en levande möjlighet så snart ett sjukfall riskerar att bli långvarigt. Vi har visat att vare sig arbetsgivaren, eller arbetsförmed- lingen har uppgiften eller på något seriöst sätt tar på sig upp- giften att stödja individen. Det är i praktiken inte ens någon som ställer frågan om annat arbete förrän det är . Att frågan inte ens ställs kan bero på att individen riskerar att råka illa ut – om den sjuke kan klara ett annat arbete bortfaller t.ex. rätten till sjukpen- ning. 5.2Likheter och skillnader mellan arbetslöshet och sjukfrånvaro Arbetslöshetsförsäkringen är till för dem som riskerar att bli utan arbete trots att de kan och vill arbeta. Sjukförsäkringen är däremot till för dem som riskerar att inte kunna arbeta till följd av sjukdom eller andra medicinska problem, trots att de vill. För det mesta är det uppenbart både för den försäkrade och för portvakten vad problemet är – arbetslöshet eller arbetsoförmåga till följd av sjukdom – och de flesta avslutar sin arbetslöshet eller sjukfrånvaro relativt snart och återgår i arbete, medan några har allvarligare problem och i värsta fall får ersättning ända tills ålders- pensionen tar vid. Problembilden är dock långt ifrån alltid entydig och det är då som likheter och skillnader i de båda försäkringarna blir särskilt intressanta. Omställning till annat arbete Den som blir arbetslös tillåts till en början att söka liknande arbe- ten inom pendlingsavstånd, men ökar kraven. Då krävs enligt regelverket att andra lämpliga arbeten, och arbeten på andra platser i landet, söks.TPF106FPT Försäkringen kräver dock inte att den som är arbetslös söker arbeten där lönen understiger av den arbetslöshetsersättning som hon eller han får.TPF107FPT Inte heller sjukförsäkringen skyddar alltid mot krav på att byta yrke eller bostadsort. En sjukskriven kock ska t.ex. enligt regel- verket i princip bli av med sjukpenningen om det fastställs att sjuk- domen varaktigt omöjliggör arbete som kock men inte annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. 106TP PT Villkoren i arbetslöshetsförsäkringen finns i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, . En beskrivning av villkor och ersättningsnivåer finns också på Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens hemsida (). 107TP PT För den som får maximal arbetslöshetsersättning motsvarar det en lön på och därefter. Omställning innebär att en arbetslös eller sjukskriven prövar på någonting nytt för att kunna komma tillbaka i arbete. Det kan handla om att byta arbetsgivare eller yrke och för att lyckas med det kan det bli nödvändigt med provanställning, utbildning eller byte av bostadsort. Den period då man med arbetslöshetsersättning kan ägna sig åt att söka arbete är begränsad till högst med möjlighet till en förlängningsperiod på . Där- efter tar aktivitetsgarantin vid om arbetslösheten fortfarande pågår och den finns där så länge arbetslösheten består. För arbetslösa gäller kravet på omställning alla som varit arbets- lösa . Utgångspunkten får aldrig vara att arbetslösheten ska bli bestående. Strävan måste alltid vara att rusta den arbetslöse för de arbeten som trots allt finns eller som kan komma att finnas . Sjukfrånvarande däremot har inga rättigheter eller skyl- digheter som rör omställning till nytt arbete såvida inte bedöm- ningen är att de kan arbeta med något annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Arbetslöshetsförsäkringen kan hjälpa en arbetslös person med exempelvis utbildning, arbetslivsinriktad rehabilitering, arbets- praktik eller stöd till start av näringsverksamhet.TPF108FPT Utbildningar som finansieras från försäkringen ska vara yrkesinriktade och tanken ska vara att öka chansen att få eller behålla ett arbete.TPF109FPT Även sjukförsäkringen kan stödja omställning genom rehabili- teringspenningen. Den kan betalas ut i högst vid arbetsträ- ning eller yrkesinriktade studier.TPF110FPT Regelverken skulle kunna tolkas som en signal om var gränsen för försäkringarnas omställningskrav går, men i praktiken finns inget absolut samband mellan vad försäkringarna kräver och vad de är villiga att stödja. Att finansiera studier med stöd från studiestödssystemet är ett alternativ. Dock inte för alla, eftersom många redan tidigare bevil- jats så mycket studiestöd som systemet tillåter. Det finns alltså inslag av omställningskrav i både arbetslöshets- försäkringen och sjukförsäkringen, och ingen av dem kan sägas vara 108TP PT Arbetsmarknadsavgiften ska finansiera bl.a. det aktivitetsstöd som betalas ut till dem som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Stödet betalas ut av . Syftet ska vara att utbildningen ska göra det möjligt att få ett arbete som går att klara av trots sjukdomen. 109TP PT Det finns ingen regel som säger hur lång en utbildning får vara. Normalt beviljas inte stöd till utbildningar som är längre än . 110TP PT Om studierna syftar till att möjliggöra yrkesutbildning får de vara teoretiska. De får inte pågå längre än . en yrkes- eller bostadsortsförsäkring. Den enda möjligheten att enligt regelverket helt slippa omställningskrav är att av sjukförsäk- ringen bedömas vara oförmögen att klara något på arbetsmark- naden normalt förekommande arbete. Grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen är obligatoriskt både avseende försäkringsskydd och finansiering. Den inkomstrelaterade delen av arbetslöshetsförsäkringen är däremot frivillig. Ingen tvingas vara medlem i en arbetslöshets- kassa.TPF111FPT är ett av få länder med ett sådant inslag av frivillig- het. Däremot är det inte frivilligt att delta i finansieringen av den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen. De avgifter som medlemmarna i arbetslöshetskassorna betalar täcker ungefär 10–av utgifterna – resten tas in via skatter. De låga medlems- avgifterna bidrar sannolikt till att en stor majoritet av alla som arbetar är med i en arbetslöshetskassa. Normalt har en arbetslöshetskassa kopplingar till någon fack- förening.TPF112FPT Detta och frivilligheten är sannolikt en viktig förklaring till att så många i är medlemmar i facket. Det attraktiva men frivilliga medlemskapet i en arbetslöshetskassa blir en inkörsport till medlemskap. Den höga organisationsgraden på den svenska arbetsmarknaden har setts som en önskvärd del av den svenska modellen och är ett huvudskäl till att försäkringen inte gjorts obligatorisk. Den allmänna sjukförsäkringen är obligatorisk och omfattar alla som har arbetsinkomster och har för avsikt att fortsätta arbeta Det är sannolikt inte möjligt att låta arbetslöshetskassornas medlemsavgifter finansiera en avsevärt större andel av den inkomst- relaterade försäkringen och behålla systemet med frivil- lighet om allvarliga problem med moturval (s.k. adverse selection) ska kunna undvikas.TPF113FPT Ju färre som omfattas av den frivilliga delen i arbetslöshetsför- säkringen, desto fler kommer att förlora ekonomiskt om de får arbetslöshetsersättning i stället för sjukpenning. Här finns alltså en 111TP PT Däremot är det vanligen så att ett krav för att kunna gå med i en fackförening är att man blir medlem i en arbetslöshetskassa. 112TP PT Undantagen utgörs i första hand av den statliga Alfakassan men även exempelvis Småföretagarnas arbetslöshetskassa saknar sådan koppling. 113TP PT Se rapport från (2005). skillnad mellan försäkringarna som spelar en viss roll och som kommer att spela en större roll om färre väljer att betala för den frivilliga delen i arbetslöshetsförsäkringen. Grundvillkoret för att få ersättning från den allmänna arbetslös- hetsförsäkringen är att den sökande är arbetslös, arbetsför och oförhindrad att arbeta, anmäld som arbetssökande vid den offent- liga arbetsförmedlingen och aktiv med att söka arbete. Dessutom krävs att man har arbetat tillräckligt mycket närmast före arbetslösheten.TPF114FPT För att kvalificera sig för den inkomstrelate- rade ersättningen måste man dessutom ha varit medlem i en arbetslöshetskassa . Kvalifikationskraven i den allmänna sjukförsäkringen ser helt olika ut för sjukpenning respektive sjuk- och aktivitetsersättning. För att kvalificera sig för rätt till sjukpenning räcker det i princip att man har påbörjat en anställning och därefter blivit arbetsoför- mögen till följd av sjukdom, medan den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen – förutom sjukdom naturligtvis – bygger på antalet försäkringsår i och arbetsinkomsterna de senaste 5–8 åren. Det går alltså fortare att kvalificera sig för sjukpenning än för arbetslöshetsersättning, vilket kan påverka beteendet vid hotande arbetslöshet särskilt för den som är ny på arbetsmarknaden. Ersättningsnivån i den inkomstrelaterade delen av arbetslöshetsför- säkringen är av inkomsten upp till ett tak. Inkomsten baseras på de faktiska löneinkomsterna tiden före arbetslösheten. Taket mätt i prisbasbelopp är 6,0 och 5,6 där- efter, vilket kan jämföras med 10,0 vid sjukpenning och 7,5 vid sjukersättning. 114TP PT Det så kallade arbetsvillkoret innebär att den försäkrade närmast före arbetslösheten måste ha arbetat och minst , ellerU U arbetat minst under sex sammanhängande månader och minst . Om alla villkor förutom medlemsvillkoret är uppfyllda betalas i arbetslöshetsförsäkringen i stället grundbeloppet som uppgår till per dag för den som heltidsarbetat. Ersättningen betalas ut i till skillnad från sjukförsäkringen där ersättningen delas upp på . Fem eller påverkar inte den totala ersättningen – åtminstone inte vid lite längre frånvaro – men det är ändå motiverat att harmonisera försäkringarna eftersom skillnaden gör det onödigt svårt för försäkringstagarna att förstå vad som gäller. Vad som krävs för att kvalificera sig för de avtalsbaserade tillägg vid arbetsbrist som förekommer, men som är ovanligare än vid sjukdom, varierar mellan avtalsområdena. Till exempel måste man inom den privata sektorn ha fyllt och arbetat i minst fem år.TPF115FPT Det finns en begränsningsregel i lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring som påverkar tilläggen. Regeln anger att den sam- manlagda ersättningsnivån inte får bli högre än . Arbetare i privat sektor kan vid arbetsbrist få en engångsutbetal- ning och hjälp att hitta ett nytt arbete, däremot kan de inte få månatlig ersättning utöver ersättningen från den offentliga arbets- löshetsersättningen. Kommun- och landstingsanställda som drabbas av arbetsbrist och som i övrigt uppfyller villkoren kan få så kallad periodisk avgångs- ersättning direkt från sina arbetsgivare som innebär 80 procents ersättning på inkomster ovanför taket i den allmänna arbetslös- hetsförsäkringen. Den drabbade kan välja att i stället få en engångs- ersättning. Tjänstemän i privat sektor och statsanställda får tillägg via de drygt tio trygghetsråd som har inrättats av arbetsmarknadens parter. Tilläggen ger av förlorad inkomst även på inkomster som ligger ovanför taket i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen. Jämfört med arbetslöshetsförsäkringen är ersättningsnivåerna i den allmänna sjukförsäkringen högre vid sjukskrivning och lägre vid sjuk- eller aktivitetsersättning. Också om man tar hänsyn till de kollektivavtalade tilläggen är ersättningen vid sjukdom högre än vid arbetslöshet eftersom tilläggen gör att många sjukskrivna får sam- manlagt i ersättning.TPF116FPT De som får sjuk- eller aktivi- 115TP PT Se och (2005) för en beskrivning av övriga villkor. 116TP PT Om tilläggen tillsammans med den allmänna försäkringen ger arbetslösa av inkomsten ska arbetslöshetskassan minska ersättningen så att den totala ersättningen hamnar på . Motsvarande begränsningsregel vid sjukfrånvaro drar gränsen först vid . tetsersättning får via sina avtalsförsäkringar tillägg som ger ungefär lika hög sammanlagd ersättning som vid arbetsbrist, dvs. i storleks- ordningen . Ett argument för att det är logiskt med lägre ersättning vid arbetslöshet än vid sjukfrånvaro är att det är svårare att kontrollera att villkoren är uppfyllda. Eller annorlunda uttryckt, risken för moral hazard är större i arbetslöshetsförsäkringen än i sjukför- säkringen. Även om det ligger något i det ska skillnaden inte över- drivas. Det är långt ifrån enkelt att bedöma om någon är sjuk och till följd av det arbetsoförmögen.TPF117FPT Det går också att argumentera tvärtom – att det behövs en högre ersättning i arbetslöshetsförsäk- ringen i syfte att uppmuntra personer med arbetsförmåga att söka sig dit med denna försäkrings högre aktivitetskrav. Arbetslöshetskassornas medlemsavgifter täcker endast en mindre del av utgifterna för den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäk- ringen. Resten av finansieringen ordnas genom att alla arbetsgivare och egenföretagare betalar den arbetsmarknadsavgift som enligt lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ska finansiera arbetslöshetsförsäkringen.TPF118FPT Eftersom avgiften inte öronmärks för arbetslöshetsförsäkringens utgifter är dock avgiften i praktiken en skatt. Den som betalar medlemsavgiftTPF119FPT till en arbetslöshetskassa får tillgång till den inkomstrelaterade delen av försäkringen, och den som inte gör det får ändå vara med och finansiera försäkringen. Sjukförsäkringen finansieras på liknande sätt. Skillnaden är att det inte förekommer några frivilliga avgifter alls och att skatten här kallas för sjukförsäkringsavgift. I likhet med sjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen och till- fälliga föräldrapenningen är inte heller arbetslöshetsförsäkringen självständig. De samlade premierna (arbetsmarknadsavgiften och arbetslöshetskassornas avgifter) behöver alltså inte täcka försäk- ringens samlade utgifter. När arbetsmarknadsavgiften trots detta justeras i syfte att bättre motsvara utgifterna har alltid den allmänna 117TP PT Se Samtal om Socialförsäkring nr 7 (2006) Sjuk eller ledsen. 118TP PT Arbetsmarknadsavgiften uppgår f.n. till av inkomsten och tas in via arbets- givar- och egenavgifterna. 119TP PT Medlemsavgiften ligger ofta på en dryg hundralapp . löneavgiften (som också är en del av arbetsgivar- och egenavgiften) ändrats så att den totala nivån blivit oförändrad. De argument som talar för att göra den allmänna sjukförsäk- ringen självständig skulle till viss del kunna gälla även för arbets- löshetsförsäkringen. Dock finns en skillnad som gör det mindre lämpligt att göra arbetslöshetsförsäkringen självständig. Arbetslös- hetsförsäkringens inkomster är nämligen naturligen som lägst när utgifterna är som störst. När många är arbetslösa är det per defini- tion färre som arbetar och finansierar försäkringen och vice versa. En självständig arbetslöshetsförsäkring som bara har premienivån att spela med skulle behöva höja premien mycket kraftigt av hög arbetslöshet, vilket skulle kunna öka arbetslös- heten ytterligare. För att undvika en sådan negativ spiral skulle en självständig arbetslöshetsförsäkring behöva en mycket stor buffert, vilket skulle göra det svårare för försäkringstagare, arbetsmarkna- dens parter, riksdag och regering att se kopplingen mellan inkomster och utgifter. Alla allmänna försäkringar behöver inte bli självständiga för att man anser att en eller två bör bli det. Det kan rent av vara klokt att börja där man tror att det finns mest att tjäna på en förändring, för att därefter eventuellt gå vidare med andra försäkringar om erfa- renheterna blir goda. Med tanke på arbetslöshetsförsäkringens buffertproblematik är sjukförsäkringen en betydligt lämpligare kandidat. Skillnaden i förutsättningar för självständighet är sam- tidigt ett av skälen mot en hopslagning av de båda försäkringarna. En självständig sjukförsäkring bör kunna bli en tillgång för arbetslinjen eftersom den innebär goda drivkrafter att synliggöra människor med arbetsmarknadsproblem. De två viktigaste aktörerna i arbetslöshetsförsäkringen är arbets- löshetskassorna och arbetsförmedlingarna. Arbetslöshetskassorna tar in avgifter från medlemmarna, avgör vem som uppfyller vill- koren för att få ersättning och betalar ut ersättning. Arbetsförmed- lingarna, som är myndigheter, ska hjälpa de arbetslösa att hitta ett arbete, men de är också skyldiga att underrätta arbetslöshets- kassorna om de bedömer att en arbetssökande inte uppfyller villko- ren för att få ersättning. I den allmänna sjukförsäkringen är det myndigheten ringskassan som har hand om bedömningen av vem som uppfyller villkoren för ersättning, utbetalningen samt samordningen av de rehabiliteringsinsatser som kan behövas. Beroende på vilket slag av rehabilitering som behövs och i vilken situation den försäkrade befinner sig i är det arbetsgivaren, arbetsförmedlingen, eller kommunen som ansvarar för att insatserna kommer till stånd. tar emot de avgifter (arbetsmarknadsavgift respek- tive sjukförsäkringsavgift) som är tänkta att finansiera försäkring- arna och det är likaså skatteverket som ansvarar för att avgifterna betalas in som de ska. Med helt från varandra fristående organisationer är samarbete den enda möjligheten för de båda försäkringarna att hjälpa människor med dubbla eller oklara problem. 5.3Samordningsbrister och tänkbara förändringar Försäkringarnas oförmåga att se till att försäkrade får rätt ersätt- ning från rätt försäkring och deras bristande samspel gör att män- niskor slås ut från arbetslivet. Den stora problemgruppen av för- säkrade med dubbla problem (dålig hälsa och fel arbete eller inget arbete alls) uppmärksammas för lite eller hanteras fel. Vissa skill- nader i försäkringarnas villkor påverkar de försäkrade och port- vakterna på ett icke önskvärt sätt.