sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — : Nej, men det ska inte komma ifrån mig. Om jag skulle ta upp rasism, så skulle de (svenskarna) säga att här sitter en invandrare, pratar om rasism och klagar. : Rasism diskuteras inte här på vår enhet och det har aldrig dykt upp här här. : Vi har aldrig diskuterat rasism inom vår organisation. Nej, jag tycker inte att man ska prata om rasism. Folk blir rädda och det blir problem. Det är politiker som pratar om rasism, vanliga pratar inte om sånt. : Nej, inte vad jag vet. : Jag tycker inte att rasism finns inom . : Jag tycker att ordet rasism är fel och det är så laddat och det 280 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom finns så många associationer till det. Det finns en risk att man misstolkar andra kulturers uttryck. Rasism är ett ord som jag sällan använder. : vi diskuterar aldrig rasism i vår institution. : Det finns rasism inom . Många tänker i vi och dom banor. Det gör att de inte får den hjälp de behöver. Det påverkar relationen och bemötandet. Rasismen hör man in socialarbetarnas utsagor och uttalande. Under kafferasten hör man ofta sådant. Om man säger till dem, så blir de irriterade för att man lägger sig i. Rasismen verkar vara ett tema som man helst inte ska diskutera. Om det inte existerar några diskussioner kring rasism beror det säkerligen på att socialarbetare inte tror sig kunna vara rasistiska och behandla klienter på ett diskriminerande sätt. framgår det på något sätt att tror sig vara immun mot rasism och att det är något som sker på andra platser. Socialarbetare med invandrarbakgrund kan lätt bli utsatta om de tar upp problemen med rasism, eftersom rasism anses vara ett starkt ord eller ett misstolkande av andras kulturella uttryck. Rasismen förstås även som ett ord som väcker rädsla hos personalen. Det är helt begripligt att socialarbetarna inte vill bli stämplade som rasister men frågan är om bortträngandet av rasism från domän hjälper de människor som utsätts för och erfar rasism? påpekar att rasism kan ha en negativ effekt på relationen mellan socialarbetarna och klienterna. Dessutom har hon hört rasistiska utsagor i fikarummet och protesterat men har fått ett vrångt bemötande. Socialarbetarna saknar kunskaper om rasismens flexibilitet och dess skiftande former eftersom rasismen anser vara något som tillhör Nazityskland, , etc. Rasism behöver inte alltid handla om utrotning och explicita rasistiska praktiker, utan dagens rasism ter sig väldigt subtilt: : Jag tycker att rasismen är ett väldigt laddat ord. Barzoo: Varför är det laddat? : Jag menar att har en viss historia, då menar jag inte historia , då man stödde anti-semitismen och nazister. Utan jag tänker på historien om en politiker nämligen som har profilerat sig som allas och tagit ställning till olika frågor i världen, till exempel stödde vilket var kontroversiellt eftersom förknippades med terrorismen. När jag tänker på rasism så tänker jag på det gamla . Om man jämför med andra länder så är rasismen ett starkt och laddat ord för . : Jag tycker att det är ett sådant begrepp som är så stort. När man pratar om ordet rasism i den allmänna debatten så framstår det som att det är svenskar mot invandrare. Men det finns rasism bland 281 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 invandrare mot invandrare. Rasism måste man bryta ner i mer användbara begrepp, men det är väldigt vanligt med rasism här ute (förorten) om man menar fördomar mellan olika folkslag. Definitionen av rasism är enligt mig fördomar mot en grupp människor. Jag tycker att begreppet har förlorat sin riktiga innebörd. Begreppet var viktigt när man arbetade mot Apartheid i . Men här i när föräldrarna klagar på att polisen bemöter deras unga på ett rasistiskt sätt, så är det inte samma sak. : Om man jämför med andra länder så har kommit mycket långt. Jag tänker på det här med nyhetsuppläsare och ministrar, att de har en annan bakgrund. De kommer upp på högre positioner. har kommit längre. Längre fram säger om rasismens uttryckssätt: Man ser ju klotter på väggarna, ungdomar på skolan som mobbar, på arbetsplatser får de inte anställning, därför att de har ett annat efternamn där det framgår att de kommer från ett annat land. Det är ju det här okända, som många är rädda för, att man har förutfattade meningar om folk från olika länder. Det är bara rädsla och okunskap om kulturer. : Invandrarnas rasism är mycket öppnare. Rasismen handlar om okunskap och att man känner varandra dåligt. Man är alltid rädd för det som är okänt och har varit ett homogent land i många många och den här förändringen som har skett i har gått fort fort fort. Arbetsgivaren tar det som de är vana vid. Så jag tror att om jag skulle söka jobb i , och om det finns en iranska som har samma kvalifikation, så får hon jobbet. Jag kommer ändå att tänka på hur jag ska klä mig, bete mig och var min plats är på jobbet som svensk kvinna. Jag tror att vi människor fungerar så att vi tar det vi känner igen, att ja den här människan är härifrån. Jag tror inte att det finns någon skillnad vilket land man än befinner sig. Sen är det svårt att hitta arbete utan språk vilket förklarar varför de inte har arbete. : Ja, det blir mer och mer uttalat. säger man saker som man förut tänkte och inte sa. Jag har träffat många invandrare som har berättat att de har blivit bemötta på ett diskriminerande sätt. Men jag försöker hoppas att det inte har varit på grund av deras härkomst. , , och tenderar att relativisera och dekontextualisera rasismen. De får rasismen att framstå som en mänsklig essens eller något naturligt som visserligen finns överallt och därför är det inte så egendomligt att vi också har det här i . Faran med en sådan konceptualisering av rasism är att man förbiser de ideologier och strukturer som finns i och som diskriminerar personer med invandrarbakgrund och därmed upprätthåller 282 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom status quo i samhället. lokaliserar och förlägger , och rasism utanför . Det märkliga är att selektivt väljer ur svensk historia där symboliserar internationell solidaritet och helt medvetet borttränger behandling av till exempel samer, judar och resande folk samt koppling till nazismen . Rasismen kan enligt inte smitta eftersom har haft personligheter och ledare som . Få kan frånhända internationella anseende som en solidarisk person. Det som särskilt bör beaktas är att bedöms ge ett slags ahistoriskt immunitet gentemot rasism i . hade rasism, hade antisemitism dock lever vi i nya tider, tider, ett annat som har förkroppsligat anti-rasism och solidaritet med andra folkslag. Dessutom uppenbarar sig även rasism hos personer med invandrarbakgrund i diskurs som menar på att personer med invandrarbakgrund uttrycker sig rasistiskt mer explicit. Om man nu sätter ett likhetstecken mellan rasism och fördomar så undgår inte många av jordens människor stämpeln rasist. Men rasism handlar inte bara om fördomar utan det handlar också om makt och tillgång till samhälleliga resurser. försöker förklara varför svenskarna är rädda för personer med invandrarbakgrund, vilket hon tror bero på den snabba omvandlingen i från ett homogent samhälle till ett mångetniskt samhälle. Hon ser även språket som en huvudorsak till arbetslösheten bland personer med invandrarbakgrund. Visst är språket viktigt, men den slutsatsen håller inte vid en närmare analys, då vi vet att rasism och diskriminering drabbar även högutbildade personer med invandrarbakgrund som kan det svenska språket. däremot tycker att rasism finns mellan invandrare men föräldrar till barn med invandrarbakgrund överdriver när de säger att deras barn blir bemött på ett rasistiskt sätt av polisen, eftersom det inte är direkt samma sak som Apartheid i . Den ständiga jämförelsen med som rasismens högkvarter verkar vara djupförankrat i flera av socialarbetarnas diskurser om rasism. å andra sidan ser närvaron av några mörkhyade nyhetsuppläsare och en minister med invandrarbakgrund i som tecken på rasismens frånvaro i . Svensk rasism definieras och förringas i kontrast till andra länders rasism. Det är alltid fokus på andra länder, hur pass rasistiska/icke-rasistiska de är och därigenom kan man stoltsera över svenska bedrifter. är dock medveten hur rasismen yttrar sig här i och beskriver de olika arenor och skäl till varför invandrarna diskrimineras. Men hans förklaring till att det beror endast på rädsla och okunskap är problematiskt. Som Sivanandan (1991) formulerar det så är det inte endast en fråga om 283 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 okunskap om olika kulturer som är orsaken till rasism utan grunden är de ideologier och diskurser som har strukturerat vårt medvetande när det gäller tron på vår kulturella och rasmässiga överlägsenhet. Därmed blir det svårt att se andra kulturer med objektiva ögon. version av rasismens orsak: Man ser ner på folk från andra delar av världen. Man måste gå tillbaka till korsfararnas tid för att förstå det här hatet. Jag tror att det finns i historien. Det pågår en sorts propaganda i mot folk från . Man måste ju svartmåla dem och ser ner på dem precis som gör. Jag träffar svenska kvinnor som blir misshandlade var och , att svenska män slår ihjäl sina kvinnor och det händer om och om igen. Det blir endast en liten notis i tidningen. Det står ju inte direkt på första sidan i och . När en invandrare slår så är det första sidan som gäller. Då dras in alla invandrarna och då väntar man på att alla invandrare ska slå ihjäl sina fruar. Jag är ju gift med en arabisk man och har bott i ett arabiskt land, han är och jag är . Många av mina kollegor trodde att jag blev påtvingad en svart slöja och att jag inte fick gå ut, säga vad jag tyckte eller göra något alls, så är det väl synen när man talar om det. Och där nere är det hela . Jag har sagt att det inte är så i alla länder där. Jag har sagt att i är det lag att bära i slöja, men i till exempel är det inte lag, tvärtom i vissa länder är det förbjudet att beträda skolor med slöja. Visst finns det män som vill tvinga på sina kvinnor slöja, men där jag levde så var det inte så. Jag får en känsla att de är misstänksamma mot mina berättelser. De ser bara en liten del av verkligheten. Det som kännetecknar diskurs om rasism och föreställningar om De andra så är det hennes historiska medvetande och kunskaper. Hon menar att många av dagens föreställningar och idéer om till exempel muslimer är rotade i den europeiska historien. Hennes återvändande till korsfararnas tid är ett återvändande till för att beskriva dagens ojämlika relationer mellan européer och muslimer. har betecknat sig själv och betecknar sig själv än som ett europeiskt land och anser sig dela ett arv med övriga länder i . finns det ett försök att tränga bort kolonialismen, imperialismen och förslavandet av människor utanför . menar att hennes positiva berättelser om sitt liv i ett arabiskt land låter otänkbart för sina kollegor eftersom deras bild av muslimer och araber inte passar in i den beskrivningen och utmanar deras världsbild. Hennes diskurs synliggör för socialarbetarna tidigare ohörda röster och tys284 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom tade diskurser som onekligen utmanar socialarbetarnas stereotypa bilder av muslimer. : Den är väldigt dold, det finns rasism. Man visar det inte öppet eftersom det anses vara fult. Den finns överallt och den känner man av speciellt på arbetsmarknaden. Behandlingen av muslimer har blivit absolut mycket värre efter . Det finns ett utpräglat hat mot muslimer i . Det utspelas inte direkt i socialarbetarnas arbete men jag tror att det gör det indirekt. Jag tror att de omedvetet särbehandlar familjer där kvinnan bär slöja och de som inte har slöja. Jag tror tyvärr att man (socialarbetarna) är väldigt bra på att gruppera. har ju en bild av kvinnor med slöja som mer förtryckta och mer bundna och kontrollerade. Men det är absolut inte sant. Jag bär slöja för att jag vill det. Om man är socialarbetare med invandrarbakgrund måste man alltid vara bättre och visa mycket mer framför fötterna än en svensk kollega gör. Om man nu bär slöja som jag gör så blir det ännu viktigare eftersom man inte vill framstå och klassas som korkad och dum och det beror på att slöja har förknippats med efterblivenhet av majoritetssamhället. Jag måste förklara för dem varför jag är och gör det här och varför jag inte gör det där. De behöver aldrig förklara sig. Denna schablonmässiga bild av muslimer påverkar även socialarbetarnas bild av muslimska och arabiska klienter som de träffar, vilket blir uppenbart i skildring. är väl medveten om sin låga status i det svenska samhället och känner att hon måste prestera bättre än sina svenska kollegor. Hon menar att den slentrianmässiga och homogeniserade bilden av muslimska kvinnor driver henne att visa sina kollegor att hon är , bär slöja men även en person som kan klara av sitt jobb. Dessutom understryker hon det påfrestande och det ständiga ifrågasättande av hennes religion och slöja och att hon måste vara tillgänglig för att besvara socialarbetarnas utfrågningar. Det visar hur representanter fordrar svar från som anses avvika från dem och utkräver hennes rättfärdigande av sitt val av religion på ett implicit sätt. : Jag har pratat med en adopterad kille från som går på behandling om aggressivitet och varför folk blir så rädda. Jag tror att man ser farligare ut när man är mörk till skillnad från en spädljus varelse. Det mörka gör ju att man ser barskare ut än om du har ljust och blont hår med blåa ögon. Man blir rädd för någonting man inte känner. Jag tror att man tänker på det som också har hänt i , . Det är ju någonting som skrämmer människorna. Frågan är vad det är för förutsättningar och historiska omständigheter som gör att den adopterade killen från med sin 285 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 mörka hudfärg förkroppsligar aggressivitet eller barskhet? Är det naturligt att den mörka färgen är en metafor för ondska eller är det sociala och historiska konstruktioner och ideologier som postulerar en sådan bild av mörkhyade människor? ifrågasätter knappast varför det är så självklart att den vita pojken med blåa ögon personifierar godhet och vänlighet. För det första är ett vitt land, med det menar jag att det är vita människor som styr landet och reproducerar landet kulturellt där vithet utgör i kontrast till mörkhyade människor. Den sydamerikanska killen är adopterad och det betyder att han är kulturellt svensk eftersom han har växt upp här i . Det är inte färgen på hans hud som är problemet utan det är berättelsernas och ideologiernas felbarhet som associerar hans hudfärg med avvikelse, osvenskhet, barskhet och aggressivitet samt utesluter honom från den svenska gemenskapen. Sammanfattning och diskussion Denna studie ämnade kvalitativt undersöka socialarbetarnas eventuella diskriminerande föreställningar om klienter med invandrarbakgrund samt belysa deras diskurser om integration, rasism, svenskhet (vithet) och det mångkulturella samhället i . Undersökningen omfattade åtta svenska socialarbetare och två socialarbetare med invandrarbakgrund från tre kommuner; , och . Dessa socialarbetare har valts ut av respektive enhetschef från respektive kommun som lämpliga intervjupersoner med erfarenheter av arbete med klienter som har invandrarbakgrund. Det finns en stor kunskapslucka när det gäller forskning kring diskriminering och rasism inom . Det beror med stor sannolikhet på den svenska självbilden att dessa myndigheter anses vara neutrala aktörer och etniskt blinda inför de människor som de kommer i kontakt med . Det sociala arbetet har två funktioner i samhället, dels att korrigera och återanpassa klienterna till majoritetssamhället () och dels att hjälpa dem som är nödlidande. Klienter kan inte erhålla hjälp om inte de låter sin sociala problematik att stöpas om så att det passar in i regelsystem och rutiner. Därmed kan klienten erbjudas hjälp som en värdig klient. Det motsatta sker om inte klienterna anpassar sig efter önskemål 286 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom genom de olika bestraffningsmedel som finns att tillgå. Socialarbetarens möte med klienten präglas av en asymmetrisk maktrelation eftersom mötet oftast sker på socialarbetarens (systemets) villkor. I studien framkommer att rasism/diskriminering är begrepp som socialarbetarna inte har diskuterat på en organisatorisk nivå eftersom det anses vara för laddat och starkt och därmed saknas även medel och metoder för att förebygga det. Det betyder att klienter med invandrarbakgrund som den thailändska kvinnan inte kan få gehör för sitt rop och erbjudas en adekvat service på grund av den diskriminerande behandlingen. Gruppchefen litade på sina socialarbetares potentialer att agera på ett icke-diskriminerande sätt. Den arabiska mannen diskvalificeras som pappa på grund av sin religiösa tro eller etiketten islam och dess oförenlighet med svensk barnuppfostran. möte med den thailändska kvinnan och den arabiska mannen vittnar om ett essentialistiskt synsätt på kultur, identitet och religion vilket påverkar relationen och de beslut och åtgärder som vidtas. Assimilationsarbete baserad på ett assimilationstiskt tänkande verkar vara kärnan i sociala arbete på ett explicit sätt. Socialarbetaren visar anti-rasistiska eller anti-diskriminerande ansatser i sina diskurser om möten med klienter med invandrarbakgrund och deras ställning i det svenska samhället. Hon hänvisar till offentliga diskurser som förvränger och förenklar bilden av personer med invandrarbakgrund och muslimerna. Det gör hon med hänvisning till brott mot kvinnor som begås av svenska män och män med invandrarbakgrund och hur dessa skildras i media. har hon ett historiskt medvetande när hon diskuterar vissa gruppers underordnade ställning i det svenska samhället. anser att det förekommer diskriminering i och personer med invandrarbakgrunds bristande tillgång till bland annat arbete är resultatet av diskriminering som sker på arbetsmarknaden. Hon har under kafferaster bevittnat när hennes kollegor har uttryckt sig diskriminerande om klienter med invandrarbakgrund. Kollegorna har påpekat att de inte gillar sätt att lägga sig i. Märk väl, att diskurs och handling ovan återspeglar ett anti-rasistiskt medvetande om vissa gruppers missgynnade ställning i det svenska samhället, dock hamnar hon i samma diskriminerande fälla som hon säger sig vilja bekämpa när hon diskuterar kvinnovåld och skillnadens diskurs mellan män med invandrarbakgrund och svensk bakgrund. Låt mig förtydliga hennes diskurs: 287 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 En muslimsk man slår sin fru/syster för att han är . En svensk man slår sin fru för att han är en (klen) man. förkroppsligar män med invandrarbakgrund enligt hennes diskurs egenskaper som den svenska mannen saknar. Klenhet är en egenskap som kännetecknar svenska män som slår kvinnor, handlingar hos män med invandrarbakgrund antas bestämmas av deras kollektiva kulturella, religiösa eller etniska identitet. Med andra ord, de är kulturella fångar och agerar endast inom dess ramar. De två socialarbetarna med invandrarbakgrund och vittnar om att muslimska män och kvinnor ofta bemötts stereotypt av . Denna ansats implicerar att muslimen blir till innan hon handlar vilket kan påverka socialarbetarnas beslut och insatser. påpekar hur ansträngande det är att vara en muslimsk kvinna i . Hon menar att muslimska kvinnor reduceras till sin religion och kultur genom sin klädsel (slöja) och deras kompetens negligeras på grund av den stereotypa bilden som genomsyrar svenska institutioner. bör öppna utrymme för alternativa diskurser och röster gällande de olika sätt muslimska män och kvinnor kan vara på och inte förfrysa dem i sina identiteter. äger identitetsskapande rum ständigt i relation med de strukturer som genomsyrar samhället. Dessa socialarbetare med invandrarbakgrund besitter mängder med kunskap om hur rasism äger rum på institutioner och utanför dessa. Dessutom tillhör de en grupp som riskerar att utsättas för rasism. Som påpekade i intervjun så är det inte han som ska ta initiativet till diskussioner kring rasism och mekanismerna bakom det, utan det är organisationens plikt att arrangera det och förebygga det. Personer med invandrarbakgrund kan lätt bli förlöjligade om de nämner rasism inom eftersom det anses vara opassande att tala om rasism beträffande och dess verksamhet. Det är begrepp som förmodas höra hemma endast i skinnskallars och högerextrema partiers värld. Begreppet kultur verkar vara en variabel som flera av socialarbetarna använder sig av för att förklara varför till exempel personer med invandrarbakgrund bor med varandra i marginaliserade och stigmatiserade områden, varför de använder våld mot kvinnor, varför de inte kan integrera sig, osv. Socialarbetarnas kulturalistiska analys försummar att de samhälleliga sfärerna i inte är öppna för alla på samma villkor beroende på ens etniska bakgrund, 288 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom nationalitet, religion, kön, klass, ålder, funktionshinder, sexualitet osv. Det finns en djuprotad myt om att diskriminering endast är en fråga om okunskap, fördom och rädsla för det främmande. Lösningen på problemet anses av många vara information och utbildning om andra kulturer för att lättare skapa ett samhälle där samexistens kan äga rum. De som sitter på de samhälleliga resurserna är knappast några okunniga högerextrema individer, utan det är vanliga mäktiga svenskar som försöker upprätthålla de rådande ojämlikheterna i samhället och som med stor sannolikhet gått genom svenska skolutbildningar vilka förmodas återspegla universella humanistiska värden. Maktperspektivet måste innefattas vid varje analys av diskriminering eftersom det är genom makt ens intentioner och handlingar kan få effekter. Förvisso har inte samma explicita rasistiska struktur som som flera av socialarbetarna hänvisade till. Dock finns i samma ideologiska uppdelning i vi och dom och dominans och underordning på ett mera implicit sätt vilket återspeglas av stigmatiserade/segregerade bostadsområde, en etnisk uppdelad arbetsmarkand, skolor, rasistiska stereotyper i media, osv. Det finns dock en dimension i det anti-rasistiska sociala arbetet som särskilt måste begrundas. Alla interventioner som svenska socialarbetare gör behöver inte betecknas som diskriminerande. Socialarbetare bör inte vara rädda att stämplas som rasistiska om de har goda skäl till att intervenera vid de fall där föräldrar agar sina barn, män som misshandlar kvinnor eller är missbrukare. När kvinnor med invandrarbakgrund söker skydd, behöver inte det betyda att de vill leva svenskt, utan deras situation och behov måste analyseras utifrån de köns- och makthierarkier som samhället genomsyras av (jfr de los et al ). Annars föreligger risken att betrakta våld mot kvinnor som ett invandrarfenomen och beteckna det som ett främmande element i den svenska kulturen. Svenska socialarbetare måste medvetandegöra sig själv om sin position och den faktiska maktställningen de har lokalt och globalt. Vithet utgör en markör för tillgång till privilegier. I underkommuniceras vithet trots att den utgör i samhället. Ett tydligt exempel på den vita är beteckningen svartskalle som markerar avvikelse från en riktig svensk som i sin tur förutsätts vara vit (jfr Sawyer 2000). Många av de klienter med invandrarbakgrund som kommer i kontakt med systemet kommer från de gamla kolonierna eller områden som har varit (och är) under västerländskt herravälde. Om dessa klienter/personer med invandrar289 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 bakgrund cirkulerar många snedvridna föreställningar som har sina rötter i den europeiska kolonialtiden och upplysningstiden. Dessa föreställningar smyger även in i det sociala arbetet och påverkar relationen mellan socialarbetarna och klienterna. Som en av socialarbetarna påminde om de metaforiska associationerna som görs när vithet och svarthet kommer till tal med hänvisning till en mörkhyad klient.