sou · GUB385 · 2007-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten anförde vidare i underlaget att avsikten med drogtestningen skall vara att på årsbasis genomföra drogtester av av de totalförsvarspliktiga, vilket skulle innebära cirka 4000 tester och analyser . Kostnaden kan uppskattas till . Om drogmissbruk upptäcks hos en totalförsvarspliktig har Försvarsmakten bl.a. angett att en rehabiliteringsutredning skall genomföras i syfte att ge underlag för beslut om åtgärder och om den totalförsvarspliktige skall kvarstå i tjänst eller inte. I beslut delade regeringen uppfattning om vikten av drogförebyggande arbete i fråga om totalförsvarspliktiga. Regeringen anförde bl.a. att Försvarsmakten därför borde försäkra sig om att de möjligheter till drog- förebyggande arbete som finns inom ramen för nuvarande regler utnyttjas i full utsträckning. I detta arbete borde ingå att Försvarsmakten genomför motiverade drogtester i den utsträck- ning det är möjligt. Resultatet av testerna och av Försvarsmaktens övriga drogförebyggande arbete i fråga om totalförsvarspliktiga borde därefter redovisas särskilt för (Försvars- departementet). Regeringen uppdrog i nämnda beslut åt Försvarsmakten att till (Försvarsdeparte- mentet) redovisa vilka åtgärder som vidtagits och avses vidtas i fråga om drogtestning och övrigt drogförebyggande arbete i fråga om totalförsvarspliktiga inom ramen för gällande lagstiftning. I beslutet anförde regeringen vidare bl.a. följande. De skyldig- heter som Försvarsmaktens anställda har enligt anställningsavtal och kollektivavtal kan enligt regeringen inte ligga till grund för en direkt jämförelse med de skyldigheter som de totalförsvarspliktiga har enligt lagen om totalförsvarsplikt. De anställdas skyldigheter grundar sig på ett frivilligt ingånget, civilrättsligt anställningsavtal. De totalförsvarspliktigas tjänstgöring grundar sig på en lagstadgad skyldighet som i sig är en inskränkning av den grundlagsfästa rörelsefriheten som tillkommer envar (2 kap. 8 § regeringsformen). De totalförsvarspliktigas skyldighet att genomgå medicinska undersökningar är vidare i viss utsträckning en inskränkning av det skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp som stadgas i 2 kap. 6 § regeringsformen. Enligt 2 kap. 12 § regeringsformen får dessa fri- och rättigheter begränsas endast under vissa förutsättningar, bl.a. får begränsningen aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. En ytterligare begränsning förutsätter därför att andra möjligheter, av såväl tvingande som frivillig karaktär, har tömts ut. Försvarsmakten återkom med en redovisning och anförde därvid bl. a. följande. Totalförsvarspliktiga omfattas av den drogpolicy och medföljande handlingsplan som är framtagen i Försvarsmakten. /2006 beräknas all personal genomgå riskreduceringsprogrammet Prime for Life som en del i utbildningen. Prime for Life syftar till att öka riskmedvetenheten för att skapa beteendeförändring avseende alkoholkonsumtion och bruk av droger. pågår utbildning av anställda i försvarsmakten i Prime for Life som en del i arbetet att utbilda instruktörer för utbildningsinsatsen av de värnpliktiga. Övrigt drogförebyggande arbete bedrivs inom ramen för Försvar mot droger. Försvarsmakten har i likhet med fortfarande en positiv inställning till att värnpliktiga skall omfattas av drogtester med slumpmässigt urval för att säkra en god och säker arbetsmiljö för all personal inom Försvarsmakten. Försvarsmakten avser inte att genomföra drogtester genom slumpmässigt urval som en del i det drogförebyggande arbetet avseende totalförsvars- pliktiga till följd av att gällande lagstiftning inte tillåter detta. De slumpvisa drogtestesterna för de anställda i Försvarsmakten har upphört från utgången av 2004, efter att en av de fackliga organisationerna ansåg att avtalet inte skulle förlängas. En utvärdering av genomförd verksamhet har gjorts. Försvarsmakten bedriver ett mycket ambitiöst arbete inom säkerhetsområdet där det drogförebyggande arbetet är en viktig del. Statsmakterna har ett särskilt stort ansvar att sörja för att landets totalförsvarspliktiga utbildas i en drogfri miljö. Detta då dessa unga kvinnor och män under plikt är inkallade till tjänstgöring och bedriver sådan verksamhet som kräver särskild uppmärksamhet och försiktighet, t.ex. hantering av vapen och olika fordon. Ansvaret gäller inte minst dessa unga kvinnors och mäns säkerhet vid tjänstgöringen. Därför bör en översyn göras av hur den drogförebyggande verksamheten ytterligare kan breddas och förbättras. Denna typ av åtgärder är väsentliga för att kunna skapa en högre verksamhetssäkerhet. Det bör därför utredas i vilken omfattning det förekommer drogmissbruk hos totalförsvars- pliktiga, och vilka möjligheter det finns att genomföra drogtester. En utredning bör också ta ställning till nödvändigheten av att genomföra sådana drogtester samt, om det krävs, lämna förslag till nödvändig författningsreglering. Utredningen skall kartlägga i vilken omfattning det före- kommer drogmissbruk hos totalförsvarspliktiga, samt redovisa de kända incidenter där droger funnits med i bilden. Utredningen skall klargöra vilka lagliga möjligheter det finns att drogtesta totalförsvarspliktiga, särskilt mot bakgrund av regeringsformens bestämmelser om skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp och om vilka inskränkningar som får göras i detta skydd. Utredningen skall vidare ta ställning till nödvändigheten av att drogtesta totalförsvarspliktiga för att kunna bedriva drogförebygg- ande arbete inom utbildningsmyndigheterna. Utredningen skall därvid också överväga om det finns behov av att drogtesta totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikttjänstgöring. Om utredningen kommer fram till att det finns behov av att genomföra drogtester av totalförsvarspliktiga utöver vad som är möjligt enligt dagens bestämmelser, skall utredningen lämna förslag till nödvändig författningsreglering. En sådan reglering skall naturligtvis vara förenlig med regeringsformens bestämmelser om skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Utredningen skall också redovisa följande i fråga om drogtestning av totalförsvarspliktiga: den lämpliga omfattningen av en eventuell drogtestning, vilka metoder som bör användas vid drogtestningen, om testerna bör genomföras slumpmässigt, vilken personal som bör utföra provtagning, vilka åtgärder som bör vidtas vid positiva resultat, vilka åtgärder som bör vidtas vid vägran att genomgå test, vilka åtgärder som är nödvändiga för att skydda den enskildes personliga integritet, t.ex. i fråga om sekretess, på vilket sätt och i vilken omfattning totalförsvarspliktiga bör ges information om drogtestning, Utredningen skall i den utsträckning det är relevant göra jämförelser med andra länder, och redovisa rättsläget i i fråga om drogtestning av andra personalkategorier. Utredningen skall bedrivas i samverkan med , , , Rikspolis- styrelsen och övriga som anordnar plikttjänstgöring samt och . Utredningen skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisa- tioner informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete . Samtliga tabeller i bilagan redovisar en skattning av andel personer angett med 95-procentiga konfidensintervall, avrundat till närmaste heltal. 0 innebär att värdet kan ligga mellan 0 och 0,5. På grund av avrundningen stämmer inte alltid totalen med summan av delarna. Fråga 1: Tillhör du armén, flygvapnet eller marinen? Fråga 2: Är du man eller kvinna? Fråga 3: Hur ofta drack du alkohol innan du påbörjade din värnpliktsutbildning? Fråga 4: Hur ofta drack du så att du kände dig berusad innan du påbörjade din värnpliktsutbildning? Fråga 5: Hur många glas drack du en typisk dag när du drack alkohol innan din värnpliktsutbildning? Fråga 6: Hur ofta har du druckit alkohol din värnpliktsutbildning varat? Fråga 7: Hur ofta har du druckit så att du känt dig berusad din värnpliktsutbildning varat? Fråga 8: Hur många glas har du druckit en typisk dag när du druckit alkohol din värnpliktsutbildning varat? Fråga 9: Har du innan din värnpliktstjänstgöring använt några av följande medel utan läkarordination? Ja, 1 gång Ja, mer än Ja, mer än Ja, mer än Ja, mer än SOU 2006:85 Bilaga 2 e. Ecstacy, LSD Ja, mer än Ja, mer än g. Sömn- eller lugnande medel Ja, mer än Ja, mer än Bilaga 2 SOU 2006:85 Ja, mer än Ja, mer än Fråga 10: Har du under din värnpliktstjänstgöring använt några av följand medel utan läkarordination? Ja, 1 gång Ja, mer än Ja, mer än SOU 2006:85 Bilaga 2 Ja, mer än Ja, mer än e. Ecstacy, LSD Ja, mer än Ja, mer än g, Sömn- eller lugnande medel Ja, mer än Ja, mer än Ja, mer än Ja, mer än Fråga 11: Vet du om det finns pliktiga i din grupp/pluton/fartyg som a är påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten? b använder hasch eller marijuana på vardagar eller ? c använder annan narkotika på vardagar eller ? d använder anabola steroider på vardagar eller ? Fråga 12: Tror du att det finns pliktiga i din grupp/pluton/fartyg som a är påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten? b använder hasch eller marijuana på vardagar eller ? c använder annan narkotika på vardagar eller ? d använder anabola steroider på vardagar eller ? Fråga 13: Skulle du anmäla till en chef om du visste eller misstänkte att en annan pliktig var berusad eller bakfull i samband med tjänstgöring? Om du visste att någon var berusad eller bakfull? Om du misstänkte att någon var berusad eller bakfull? Fråga 14a: Skulle du anmäla till en chef om du visste eller misstänkte att en annan pliktig använder hasch eller marijuana under vardagar och ? Om du visste att någon använde? Om du misstänkte att någon använde? Fråga 14b: Skulle du anmäla till en chef om du visste eller misstänkte att en annan pliktig använde annan narkotika under vardagar eller ? Om du visste att någon använde? Om du misstänkte att någon använde? Fråga 14 c: Skulle du anmäla till en chef om du visste eller misstänkte att en annan pliktig använde anabola steroider under vardagar eller ? Om du visste att någon använde? Om du misstänkte att någon använde? Fråga 15a: Har det förekommit någon olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring? Fråga 15b: Om ja: Vilken/vilka orsaker har funnits? Fråga 16a: Utöver detta, har det funnits risk för olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring? Fråga 16b: Om ja: Vilken/vilka orsaker har funnits? Fråga 17: Hur orolig känner du dig över att de ska hända en olycka/incident p.g.a. att någon pliktig är a berusad eller bakfull? b påverkad av hasch eller marijuana? c påverkad av annan narkotika? SOU 2006:85 Bilaga 2 d påverkad av anabola steroider? Fråga 18a: Vad du känner till, har något befäl under din värnpliktstjänstgöring ingripit mot någon pliktig p.g.a. att denne varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider? Fråga 18b: Om ja: Vid hur många tillfällen? Fråga 19: Enligt din uppfattning, är attityden till alkohol Samtliga tabeller i bilagan redovisar en skattning av andel personer angett med 95-procentiga konfidensintervall, avrundat till närmaste heltal. 0 innebär att värdet kan ligga mellan 0 och 0,5. På grund av avrundningen stämmer inte alltid totalen med summan av delarna. Fråga 1: Tillhör du armén, flygvapnet eller marinen? Fråga 2: Vilken befattning har du? Fråga 3: Vet du om någon pliktig a varit påverkad av alkohol eller bakfull i tjänsten? b använt hasch eller marijuana på vardagar eller ? c använt annan narkotika på vardagar eller ? d använt anabola steroider på vardagar eller ? Fråga 4: Tror du att det funnits pliktiga som a varit påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten? b använt hasch eller marijuana på vardagar eller ? c använt annan narkotika på vardagar eller ? d använt anabola steroider på vardagar eller ? Fråga 5: Om en pliktig visste eller misstänkte att en annan pliktig var berusad eller bakfull i samband med tjänstgöring, tror du att han/hon skulle anmäla detta till chef? Om han/hon visste att någon var berusad eller bakfull? Om han/hon misstänkte att någon var berusad eller bakfull? Fråga 6a: Om en pliktig visste eller misstänkte att en annan pliktig använde hasch eller marijuana under vardagar eller , tror du att han/hon skulle anmäla detta till en chef? Om han/hon visste att någon använde? Om han/hon misstänkte att någon använde? Fråga 6b: Om en pliktig visste eller misstänkte att en annan pliktig använde annan narkotika under vardagar eller , tror du att han/hon skulle anmäla detta till en chef? Om han/hon visste att någon använde? Om han/hon misstänkte att någon använde? Fråga 6c: Om en pliktig visste eller misstänkte att en annan pliktig använde anabola steroider under vardagar eller , tror du att han/hon skulle anmäla detta till en chef? Om han/hon visste att någon använde? Om han/hon misstänkte att någon använde? Fråga 7: Ange ungefär hur många alkohol-/drogrelaterade olyckor som förekommit. Fråga 8a: Har det förekommit någon olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull, påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring? Fråga 8b: Om ja: Vilken/vilka orsaker har funnits? Fråga 9a: Utöver detta, har det funnits konkret risk för olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull, påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring? Fråga 9b: Om ja: Vilken/vilka orsaker har funnits? Fråga 10: Hur orolig är du att det ska hända en olycka/incident p.g.a. att någon pliktig är a berusad eller bakfull? b påverkad av hasch eller marijuana? c påverkad av annan narkotika? d påverkad av anabola steroider? SOU 2006:85 Bilaga 3 Fråga 11: Vad du känner till, tar man vid planering av utbildningen särskild hänsyn till att pliktiga skulle kunna vara berusade, bakfulla eller påverkade av narkotika? Fråga 12: Ange ungefär hur många ingripanden som gjorts på ditt förband/pluton/fartyg. Fråga 13: Enligt din uppfattning, har användandet av följande ökat eller minskat ibland de pliktiga jämfört med hur det var ? Fråga 14: Enligt din uppfattning, har risken för alkohol-/drogrelaterad olycka/incident ökat eller minskat jämfört med hur det var : Fråga 15: Enligt din uppfattning, är attityden till alkohol Drogvanor bland värnpliktiga 2000 Tabell 1 Frekvensen konsumtionstillfällen och uppgiven kvantitet per dryckestillfälle för folköl. Procentuell fördelning före respektive under värnplikten En gång/vecka eller Ett glas eller mindre 5 burkar eller mer Tabell 2 Frekvensen konsumtionstillfällen och uppgiven kvantitet per dryckestillfälle för starköl. Procentuell fördelning före respektive under värnplikten En gång/vecka eller Ett glas eller mindre 5 burkar eller mer Tabell 3 Frekvensen konsumtionstillfällen och uppgiven kvantitet per dryckestillfälle för vin. Procentuell fördelning före respektive under värnplikten En gång/vecka eller Ett glas eller mindre * Genom ett scannerfel registrerades inte kvantiteten vin på denna del av frågan. SOU 2006:85 Bilaga 4 Tabell 4 Frekvensen konsumtionstillfällen och uppgiven kvantitet per dryckestillfälle för blanddrycker. Procentuell fördelning före respektive under värnplikten En gång/vecka eller 5 stora flaskor eller Tabell 5 Frekvensen konsumtionstillfällen och uppgiven kvantitet per dryckestillfälle för sprit. Procentuell fördelning före respektive under värnplikten En gång/vecka eller SOU 2006:85 Bilaga 4 Tabell 6 Brukar du, i berusningssyfte, dricka någon eller några av följande drycker? Tabell 7 Vilken/vilka veckodagar är vanligast att du dricker så att du blir berusad? Flera svar var tillåtna Dricker mig aldrig berusad Bilaga 4 SOU 2006:85 Hur ofta dricker du alkohol så att du känner dig berusad? Procentuell fördelning före respektive under värnplikten Tabell 9 Hur ofta händer det att du dricker alkohol motsvarande minst en halv flaska sprit eller en helflaska vin eller fyra stora flaskor stark cider eller fyra burkar starköl eller sex burkar folköl vid samma tillfälle? Procentuell fördelning före respektive under värnplikten Tabell 10 Den beräknade genomsnittliga totala årskonsumtionen mätt i dl alkohol samt olika dryckers andel av totala alkoholkonsumtionen före respektive under värnplikten * Genom ett scannerfel registrerades inte kvantiteten vin i denna del av frågan, vilket innebär att totala konsumtionen före värnpliktstiden inte kan beräknas. Vin konsumtionen utgör emellertid en ytterst liten del av konsumtionen. Se också tabell 11. Tabell 11 Den beräknade genomsnittliga totala årskonsumtionen exklusive vin, mätt i dl alkohol , före respektive under värnplikten Tabell 21 Har du använt något/några av följande medel? Procentuell fördelning uppdelat på före respektive under värnplikten Tabell 22 Har du använt anabola steroider (AAS) utan läkar- ordination? Procentuell fördelning uppdelat på före respektive under värnplikten. Tabell 24 Har du blivit erbjuden eller på annat sätt haft möjlighet att pröva något eller några av följande medel (utan läkarordination)? Tabell 25 Vem/vilka stod för erbjudandet/erbjudandena? Har inte blivit erbjuden Tabell 26 Har du använt något eller några av följande narkotika utan läkarordination? Tabell 27 Vilken typ av narkotika använde du första gången? Procentuell fördelning bland dem som använt narkotika Sömn- eller lugnande medel Tabell 28 Vilken typ av narkotika använder du numera? Procentuell fördelning bland dem som använt narkotika Sömn- eller lugnande medel Tabell 29 Har du tagit narkotika med spruta (injektion utan läkarordination)? Procentuell fördelning bland dem som använt narkotika 10 gånger eller fler Tabell 30 När använde du narkotika senast? Procentuell fördelning bland dem som använt narkotika Högst 6 månader sedan Tabell 31 Har du använt narkotika ? Procentuell fördelning bland dem som använt narkotika respektive samtliga 10 gånger eller fler Tabell 32 Vilken är den allmänna attityden på ditt förband till följande saker. Tabell 33 Hur gammal var du när du (om någonsin) gjorde följande saker ? (minst ett glas) (minst ett glas) (minst ett glas) SOU 2006:85 Bilaga 4 under värnplikt efter vapenslag. veckan eller oftare: en gång/månad eller *Intensivkonsumtion: Dricker alkohol ungefär motsvarande en halv flaska sprit eller en helflaska vin eller fyra stora flaskor stark cider eller fyra burkar starköl eller sex burkar folköl eller mer vid samma tillfälle. Tabell 35 Procentuell fördelning av narkotikaanvändning efter vapenslag. Tabell 36 Andelen värnpliktiga som uppgett att den allmänna attityden till olika företeelser är mycket eller ganska tillåtande (+) respektive mycket eller ganska avvisande (-), efter vapenslag Tabell 37 Årskonsumtionen av alkohol (i dl alkohol), tobaks- användning samt narkotikaanvändning under den senaste månaden, bland dem som tjänstgjort eller eller mer. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet.