sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Teoretiska begrepp som ras som en social snarare än en biologisk konstruktion eller vithet som attribut (whiteness as property) är också viktiga, både i lärarnas kunskaps- bas och för allmänheten. Det är även minoriteters och invandrares berättelser och skildringar av sina upplevelser i . Såväl indi- videns roll som statens och kommunens roll för att minska följ- derna av vardagsrasismen måste också klarläggas. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Vi vill alltså lägga fram kritisk rasteori (Theory, CRT) som ett användbart teoretiskt perspektiv. Även om denna teori har sina rötter i tror vi att de perspektiv som detta teo- retiska synsätt på utbildning erbjuder till stora delar är tillämpbara i en svensk kontext. Vi tror också att den kan bidra till en bättre förståelse av problem och möjligheter i det svenska skolväsendet och i utbildningsforskningen. Den kritiska rasteorin gjorde sitt inträde på utbildningsområdet och har det dubbla övergripande målet att utforska relationen mellan ras, rasism och makt och att eftersträva en förändring av denna relation (Ladson- , 1995; Delgado & Stefancic, 2001). Följande huvudpunkter inom kritisk rasteori är särskilt relevanta för skola och utbildning: Motberättelser används för att utmana det hegemonistiska och privilegierade samtalet genom att ge marginaliserade grupper en röst som har saknats och genom att ge utrymme åt berät- telser med ett annat perspektiv på världen (DeCuir & Dixson, 2004; Delgado & Stefancic, 2001; Ladson-Billings & Tate, 1995). Detta kan t.ex. ske genom att man bjuder in de andra, d.v.s. minoritetseleverna och deras föräldrar, både i vardagsrutinerna i skolan och i forskningen. Användningen av motberättelser kan också vara ett sätt att blottlägga diskriminering och visa hur den uppstår i skolan och på så sätt erbjuda ett annat övergripande perspektiv inom forskning, politik och praktik. Den kritiska rasteorins syn på ras som en social konstruktion är ett argument för att begreppet ras fortfarande kan göra anspråk på veten- skaplighet, eftersom rasifieringen är resultatet av både sociala aspirationer och maktrelationer (Delgado & Stefancic, 2001: 7). Detta antas hjälpa oss att förstå varför ras fortfarande har betydelse. Synen på rasismens utbredning, d.v.s. att rasism anses vara en grundläggande del av och ha sin upprinnelse i sociala strukturer och diskurser, bland annat utbildningen (Ladson- , 2003; Dixson & , 2005), förklarar hur rasismen ingår i de sociala strukturerna i vardagslivet på svenska skolor. Uppfattningen om vithet som attribut är en annan grund- sats i kritisk rasteori. Attribut tolkas här som ett konstruerat privilegium inom skolsystemet som tar sig många uttryck: i läroplaner, skolval och till och med elevernas uppträdande som fastställer standarden för normala och acceptabla handlingar (Ibid: 24). Föreställningen om vithet som attribut kan kasta ljus Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt över det faktum att rådande normer är konstruerade och följ- aktligen också kan rekonstrueras. De antirasistiska projekt som beskrivs i den här översikten är exempel på strategier för arbete mot diskriminering. I detta sam- manhang – den svenska statens goda föresats att aktivt sträva efter att bekämpa rasism i utbildningssystemet – betraktas skolorna som centrala aktörer för att främja integrering. Parallellt med dessa goda intentioner fortsätter emellertid rasism och främlingsfientlighet att frodas i skolorna, det råder fortfarande osäkerhet kring hur man ska arbeta praktiskt med interkulturella och antirasistiska frågor i skolan och lärarna anser sig vara otillräckligt förberedda för de etniskt mångskiftande klasserna. Vi har också sett hur forskningen om minoritetselevernas språkliga behov fortfarande dominerar utbildningens dagordning, med huvudsakligt fokus på invandrareleven. Det finns också en tendens till att sociopolitiska frågor förs över till den språkliga diskursen – det är förmodligen enklare att fokusera på språkliga svårigheter än på de komplicerade frågorna kring makt, integrering och diskriminering i klassrummet och samhället. har perspektivet emellertid vidgats, och större tonvikt läggs vid lärarnas och elevernas uppfattning om vad som pågår i det vanliga klass- rummet. Institutionell och individuell rasism har visat sig vara verklighet i , men trots det får lärare och elever i stor utsträckning klara av de ofta komplexa situationerna på egen hand. Lärare och beslutsfattare verkar ha svårt att reagera på känsliga frågor om rasism, identitet och kultur bland elever, trots att dessa faktorer utgör grunden för hur eleverna lyckas i skolan. Vissa teman återkommer gång på gång, t.ex. hur önskvärt det vore att minoritetsföräldrars och minoritetselevers perspektiv och erfaren- heter integreras i skolorna, men det verkar vara ytterst svårt att förverkliga detta. En orsak är att kunskaper om interkulturella och antirasistiska frågor och aktiviteter inom dessa områden i de svenska skolorna är mycket beroende av enskilda lärares engagemang, kompetens och prioriteringar. Det interkulturella perspektivet som en del av vardagsrutinerna i skolan infördes officiellt för , och arbetet med att omsätta det teoretiska perspektivet i ett praktiskt arbetssätt pågår fortfarande. Så länge lärarnas undervisningsrutiner och sko- lans organisation inte ifrågasätts utan betraktas som en automatisk utveckling av fattade beslut är det emellertid svårt att åstadkomma en varaktig förändring. Dessutom finns det alltför få minori- Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt tetslärare i de svenska skolorna, och det finns ett trängande behov av att utarbeta en läroplan (och läroböcker) för alla och att för- ändra föreställningen om vad det innebär att vara svensk med- borgare. I många avseenden är förhållningssättet till och sättet att arbeta med minoritets- och invandrarelever unika för på grund av vårt skolsystems speciella historia och struktur, men trots det måste de svenska utbildarna skaffa sig en uppfattning om vad som har gjorts i andra länder (, Mayor & Blair, 1991 [Stor- ]; , 2004 []; , Attwood & , 2004 []). Målet är således inte att hitta en enda universallösning mot rasism och diskri- minering i de svenska skolorna utan att utveckla både enskild och allmän kompetens och en rad nyanserade strategier för nuvarande och blivande lärare och annan skolpersonal, som sedan kan användas i många olika skolsammanhang och andra praktiska situa- tioner. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt , (2000) Språkstöd i svenska för invandrarelever – utvecklande för både eleven och handledaren? , , (2001) Att vara lärare i en mångkulturell skola: interkulturell undervisning är t ex att locka ur eleverna det de vet för att berika mig och hela klassen. , , , , & , , C. (eds.) (2004) Facing Racism in Education. Arvsfondsdelegationen (2004) Utvärdering av Arm i Arm – 4:e initiativet regeringens ungdomssatsning mot rasism, främ- lingsfientlighet, homofobi och diskriminering. , (2000) Framgång för alla. Från att kunna – till att inte kunna låta bli att läsa. i: , Hans (red.) Svenskan i tiden – verklighet och visioner. : HLS Förlag. Barber, (ed.) (2004) . (second edition) , : . , , (2000) Att tänka på sitt andraspråk – kan man lära ut det? i: , Hans (red.) Sven- skan i tiden – verklighet och visioner. : HLS Förlag. Berktan, Merih (1999) Kärlek och disciplin. Några turkiska föräldrars syn på den svenska skolan. , Nr 2. , Olgac, (1999) Liv och lärande i förberedelseklass. Lärarhög- skolan, Nr 1. Borevi, (2002) Välfärdsstaten i det mångkulturella samhället. Skrifter utgivna av Doktorsavhandling före- ningen i , 151. , (1998) Att vara mitt emellan, hur spansk- amerikanska ungdomar i kan uppfatta villkoren för sin sociokulturella identitetsutveckling. , (2000) Vilken svenska behöver man för att undervisa i den svenska skolan ? i: , Hans (red.) – verklighet och visioner. : HLS Förlag. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Bunar, Nihad (2001) Skolan mitt i förorten, fyra studier om skola, segregation, integration och mutlikulturalism. , , : . Delgado, , (2001) Theory: An Introduction. : University Press. (2005) And we are still not saved: Critical race theory in education ten years later, Race, Ethnicity and Education 8 (1): 7–27, 2005. DS 2000:43 Begreppet invandrare – användningen in myndigheters verksamhet. Eckerbrant Cantillo, (1985) Latinamerikaner I årskurs 6 och 7. : rapport från SPRINS-gruppen. ECRI (2003) Andra rapporten om . mot rasism och intolerans. , (2003) Interkulturellt lärande intentioner och reali- teter i svensk grundskola . Elmeroth, (1997) Alla lika – alla olika. Skolsituationen för elever med båda föräldrarna födda utomlands. , (1989) Elever som deltagit i finskspråkig utbildning i gymnasieskolan i . En utvärderingsrapport till Skolsty- relsen. , , (1987) Erfarenheter av undervisning i svenska som andraspråk. Utvärdering av för- söksverksamhet med finskspråkiga linjer i gymnasieskolan i . Essed, (1991) Understanding Everyday Racism: an inter- disciplinary theory. , , , , Tarig (2002) Research, Development and Critical Interculturalism: A Study of the Parti- cipation of Refugees and Asylum Seekers in Research and Deve- lopment projects. , , (2001) Läsning bland elever med invandrarbakgrund. En undersökning av läsförmåga och bak- grundsfaktorer hos elever i årskurs 3 i –1996. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt BRÅ (2004) Intolerans: Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga. , , , , (1991) Racism and Edu- cation; Structures and Strategies. , (2001) Från barn till nya medborgare till elever med invandrarbakgrund En studie av etnisk mångfald i skol- politiska dokument. , (1992) Översikt i: , , (red.) Första forskarsymposiet om språk som andraspråk i . , (1987) Invandrarelever med bristfällig skolbakgrund. Kartläggning av förekomst och geografisk sprid- ning av eleverna samt deras studie/arbetssituation. , (2000) Etik och identitet, undervisning om moral och kulturmönster i den svenska skolan i: Bredänge, , , , , , Mekkonen (red.) Utbildning i det mångkulturella samhället. Vetenskap i en mångkulturell och postkolonial värld. Frågor och utmaningar. didaktik, univer- sitet. , , (2000) Värdegrund och sam- hällsutveckling. , (1997) Man lär så länge man har elever i: Svenska som andraspråk och andra språk. , uni- versitet. , (1999) Språkmedvetenhet och ordinlärning – Lärare och inlärare reflekterar kring en betydelsefältsövning i svenska som andraspråk. , (2000) Lärare och inlärare reflekterar kring en betydelsefältsövning i svenska som andraspråk i: , Hans (red.) Svenskan i tiden – verklighet och visioner. : HLS Förlag. Hultmo, (1998) Svenska som andraspråk. Ett försök att genom högläsning och medveten träning av ord utveckla ord- förrådet hos elever. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Hyltenstam, , (1996) Hemspråks- undervisning i: Hyltenstam, (red.) Tvåspråkighet med förhinder. , (2005a) Working to be the same: experi- ences of young men and women in from minority eth- nic backgrounds, Race, Ethnicity and Education 8(3): 319– 341. , (2005b) Nobody and everybody has the res- ponsibility – responses to the Swedish antiracist website SWEDKID, Education 3: 53– 77. (2000) Mänskliga rättigheter, rasism, etnisk disk- riminering. (2001) Uppdrag om insatser mot rasism, främ- lingsfientlighet och etnisk diskriminering. (2002a) Vardagsdiskriminering och rasism i Sve- rige. (2002b) Integrationsbarometer 2002 En rapport om allmänhetens inställning till integration 2002 samt jämförelse med undersökningar 1999 och 2000. (2003) Rapport 2002. (051121). & Lahdenperä (1982) En riktig svensk ropar inte svartskalle! : utvärdering av en påverkansmetod mot etniska fördomar och mobbning i . , (2000) Flerspråkighet i ett mångkulturellt klassrum? Några flerspråkiga elevers förhållningssätt till språklig och kulturell mångfald i skolan. , (1988) Invandrarelevernas studiesituation i gymnasieskolan. , (1990) En bit på vägen: en utvärdering av projektet . special- pedagogik, i . Konstantinides, (1994) Undervisning för internationell och interkulturell förståelse. En studie på högstadiet. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Konstantinides, (1995) Elever med invandrarbakgrund som resurs i undervisningen. Enkätstudie bland elever på mellan- stadiet, högstadiet och gymnasiet. , (1999) Svenska som andraspråk – lärarkompetens och lärarutbildningsbehov. Ladson-Billings, Gloria (2003) Racialized Discourses and Ethnic Epistemologies. In: Denzin, , (eds.) Landscapes of Theories and Issues. Ladson-Billings, Gloria & Tate, (1995) Toward a Criti- cal Race Theory of Education, 97(1): 47–68. Lahdenperä, (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med invandrarbakgrund. : HLS Förlag. Lahdenperä, (2001a) Värdegrunden som inkluderande och exkluderande diskurs i: , (red.) Värdegrund och svensk etnicitet. Lahdenperä, (2001b) Interkulturell pedagogik och lärar- utbildning i: Bredänge, m fl (red.) Utbildning i det mångkulturella samhället. , , (1998) Lärare och den mång- kulturella skolan. Utsatthet för hot och våld samt attityder till mångkulturalitet bland grundskole- och gymnasielärare. , , , , , , (1997) Utsatthet för etniskt och politiskt relaterat våld hot m m, spridning av rasistisk och antirasistisk propaganda samt attityder till demokrati m m bland skolelever. (1969) Läroplan för 1969. (1980) Läroplan för 1980. , (1995) Second Language Discourse in and out of Classrooms. Studies of learner discourse in the acquisition of Swedish as a second language in educational contexts. on Bilingualism, . Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt , (2002) Inte har dom gjort mej nåt. En studie av ungdomar attityder till invandrare och flyktingar i två mindre svenska lokalsamhällen. , uni- versitet. , (2001) Moralfostran i svensk obligatorisk skola i: , (red.) Värdegrund och svensk etnicitet. : Stu- dentlitteratur. Lpo 94 (1994) Läroplaner för det obli- gatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna: Lpo 94: Lpf 94. , (1991) Elever med annat hemspråk än svenska. En jämförande studie mellan invandrargrupper och en svensk jäm- förelsegrupp. , (1993) Elever med annat hemspråk än svenska – En jämförande studie mellan invandrargrupper och en svensk jäm- förelsegrupp efter avslutad grundskola. rap- port nr 42. MacMaster, (2001) Racism in Europe (1870–2000). Basing- stoke, : Palgrave. , (1999) Critical Multiculturalism and Cultural Dif- i: , (red.) Critical Multiculturalism Rethinking Multicultural and antiracist edu- cation. Modood, (1997) Introduction: The Politics of Multi- culturalism in the New Europe i: Modood, , Pnina (red.) The Politics of Multiculturalism in the New Europe: Racism, Identity and Community. Motsieloa, (2003) Det måste vara någonting annat En studie av barns upplevelser av rasism i vardagen. : Mångkulturellt Centrum, . Municio, (1987) Från lag till bruk: hemspråkreformens genomförande. , (2000) Svenska som andraspråk. Från Lgr 69 till Lpo 94. National Union of Teachers (NUT) (2003) and minority ethnic teachers in senior management: an NUT survey. National Union of Teachers . , (2000) sen blev det svårare och svårare – om turkiska och svenska barns socialisation inför skolstarten och Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt deras läsförståelse i åk 4 i: , Hans (red.) Svenskan i tiden – vision och verklighet. : HLS Förlag. , (1999) Europaåret mot rasism – en extern utvärdering av den nationella kommitténs arbete. , , (2002) Osynliga flickor – synliga pojkar. Om ungdomar med svenska som andraspråk. , (1995) Strategier mot rasism och främ- lingsfientlighet. (2004) : consolidated report. Division, cation. , (1993) Invandrarelever som en resurs i under- visningen. En explorativ studie avlärarsynpunkter i en invandr- artät kommun. Osbeck, , , , Inga (2003) Kränkningar i skolan, förekomst, former och sammanhang. : Värdegrunden, . Parszyk, (1999) En skola för andra. Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i . : HLS Förlag. Parszyk, (2002) Yalla – det är bråttom. Assyriska/ syrianska elevers skolliv följs från förskolan till nian. Paulston, (1983) Forskning och debatt om två- språkighet. En kritisk genomgång av svensk forskning och debatt om tvåspråkighet i invandrarundervisningen i från ett internationellt perspektiv. , (1983) Gymnasieresultat för 193 invandrarelever i : en jämförelse med en svensk referensgrupp. , (2001) teachers: curriculum and career, 12(3): 347–364. Prop.1968:67, Angående undervisning för utlandssvenska barn samt för vissa minoriteter i . 2005/06: 38 Regeringens proposition – Trygghet, respekt och ansvar. Om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandlig av barn och elever. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Regeringens Nyhetsbrev Politik hör hemma i skolan Debattartikel av ungdomsminister . Rodell Olgac, (2001) Några somaliska pedagogers röster om socialisation och lärande diasporan. Runfors, (1996) För barnens bästa Lärarperspektiv på andra- språksinlärning. : Mångkulturellt centrum. Runfors, (2003) Mångfald, motsägelser och marginaliseringar. En studie av hur invandrarskap formas i skolan. Rydgren, , , , , , Tom (2004) Mapping Discriminatory Landscapes in : Ethnic Discrimination in the Labour Market and in the , , . (2002a) Några hakkors bakom gympasalen – om främlingsfientlighet och rasism i svenska skolor. (2002b) Några räknas som bättre än andra – 25 berättelser från unga i om mobbing, rasism och diskri- minering. Sawyer, (2002) Routings:Race, African Diasporas and Swedish Belonging. , Mitt- högskolan i . , (1971) Svensk invandrar- och minoritetspolitik 1945–1968. , Sneh (2002) Employment of newly-qualified minority ethnic teachers, Education Today 52(4): 9–16. Sjödoff, (1989) Med svenska som mål. Effekter av två undervisningsprogram på invandrarelevers svenska i skrift. Insti- tutionen för nordiska språk, . (1995) Globala och interkulturella frågor i under- visningen ett referensmaterial. (1998) Vem tror på skolan? Attityder till skolan. (2000) Attityder till skolan. (2002) Rapportering av regeringsuppdrag Relationer i sko- lan en utvecklande eller destruktiv kraft. Dnr 01-2001:2136 : . (2003) nationella minoriteter. Att gestalta ett ursprung i barnomsorg och skola. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt (2004a) Attityder till skolan 2003, elevernas, lärarnas, skolbarnsföräldrarnas och allmänhetens attityder till skolan . (2004b) Allmänna råd och kommentarer För arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. SOU 1966:55 Skolgång borta och hemma. Utlandssvenska barns skol- gång – inackordering – skolgång för vissa minoriteters barn. SOU 1983:57 Olika ursprung – Gemenskap i . Utbildning för språklig och kulturell mångfald. SOU 1998:99 Acceptera. Betänkande från den nationella sam- ordningskommittén för Europaåret mot rasism. SOU 2001:5 Forum för levande historia. Betänkande av för levande historia. SOU 2005:41 Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration ochstrukturell diskriminering. SOU 2004:50 Skolans ansvar för kränkningar av elever. , (1995) Species och artikelbruk hos avancerade inlärare av svenska i: , , (red.) språk som andraspråk 3 Tredje forskarsymposiet i Jyvä- skylä 24–25.3.1995. , , , , (2003) Likvärdighet i en skola för alla, historisk bak- grund och kritisk granskning. , (1994) Det mångkulturella samhället och erkännandets politik. Tingbjörn, (1992) Ämnesdidaktiskt forsknings- och utveck- lingsarbete i svenska som andraspråk. Tingbjörn, , (1981) Invan- drarbarnen och tvåspråkigheten. : Liber Utbildnings- förlag. Tuomela, (1993) Ordförråd och grammatik i återberättelser hos assyrisk/syrianska elever i åk 1 i: Språk och miljö i . Rapport från den språkvetenskapliga pilot- undersökningen. (1979) Arbetsgruppen kring norm- bildning och normöverföring i skolan, Skolan ska fostra, en debattskrift. : LiberFörlag/Allmänna Förlaget. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt , (1999) Språk arbete integrering för några nya sven- skar. , (2003) Reflections of an insider/outsider: inter/ national perspectives on what education can do about racism and xenophobia i: Widerstedt, (red.) Values in Edu- cation Across Boundaries, proceedings from the 1st Inter- national Conference, , . , , m.fl. (1999) Mångfald, integration, rasism och andra ord. Ett lexikon över begrepp inom – Internationell migration och etniska relationer. : CEIFO). Wingstedt, (1998) Language Ideologies and Minority Language Policies in . : on Bilingualism. , (2001) Marginalisation of democratic values: a gendered practice of schooling?, 5(2/3): 319–328. 10I sista instans – etnisk diskriminering och När de går till skolan sover deras pappa, som är professor i sitt hem- land. Och när de kommer hem, sover han . Barnen frågar sig förstås varför de ska satsa på utbildning (Man i ). Även då vi har akademisk utbildning hemifrån räknas det inte som en merit, inte heller det som vi jobbat med i vårt hemland. Man börjar från noll här. Sedan jobbar man inte inom sitt yrke, man jobbar med vilket jobb som helst (Man i ). Jag har två högskoleutbildningar, två licentiatutbildningar, en utbild- ning från . Jag är överkvalificerad . Jag har mer än 400 poäng. På arbetsförmedlingen sa de att man inte kan söka jobb om man har så många poäng och sådan arbetslivserfarenhet (Kvinna i ). Ovanstående citat är tagna ur rapporten inifrån – Röster om etnisk diskriminering (SOU 2005:69, s. 27, 35, 37). I denna rapport redovisar Utredningen om makt integration och strukturell dis- kriminering resultaten från de fokusgruppstudier man genomfört. Utredningen sammankallade möten med människor som bor och verkar i marginaliserade och stigmatiserade områden i de tre största städerna i , vilkas berättelser återges i rapporten. Bland mycket annat berörde många mötesdeltagare just diskrimineringen man möter på arbetsmarknaden som akademiker med utländsk bakgrund. Ett problem som uppmärksammats i en rad tidningsar- tiklar, TV-inslag och debattprogram. Arbetslösheten bland akade- miker hör till de aspekter av diskrimineringen som blivit mest uppmärksammade, och har därmed blivit känd även bland majori- tetssamhällets medlemmar. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att så få studier rört etnisk diskriminering vid högskolorna, en mycket stor arbetsgivare för akademiker. Ett viktigt undantag är dock ekonomihistorikern de los (2004) som genomfört en studie bestående av I sista instans – etnisk diskriminering och intervjuer med sjutton akademiker – såväl anställda som studenter – med invandrarbakgrund. Intervjusvaren vittnar om utbredd diskriminering inom högskolan. Problemen rör allt från nedsättande kommentarer från studenter eller kollegor, till diskriminering vid ansökan om forskningsmedel eller köp av statistik. När det gäller just anställningsprocesserna på högskolan är dock studierna i denna volym de första i att ta upp dem ur ett etniskt diskrimineringsperspektiv. Klart är dock att det finns en etnisk skillnad vad gäller persona- len inom högskolan. Det finns en viss överrepresentation av utrikes födda, men bland dessa dominerar européer. Ser man till andelen födda i och är denna mindre bland högskolepersona- len än i befolkningen som helhet. Fördelningen av personer med utländsk bakgrund på olika tjänstekategorier inom högskolan är också ojämn. Den största andelen med utländsk bakgrund finns inom forskningstjänster, medan andelen är mindre inom undervis- ningstjänster och minst i administrativa tjänster (SOU 2000:47, s. 72).