sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — SOU 2006:81 Innehåll 17 19.9 Andra aktörer om sociala värden....................................... 325 19.9.1 ........................................................ 325 19.9.2 LRF Skogsägarna ................................................ 326 19.9.3 Södra .................................................................... 327 19.9.4 FRISAM .............................................................. 328 19.9.5 ............................................... 328 19.9.6 Skogsindustrierna................................................ 328 19.10 Åtgärder för att främja nyttjandet och för att stärka de sociala värdenas ställning .............................................. 329 19.10.1 Säkra tillgången på och rekreationskvaliteten i tätortsnära natur ............................................... 329 19.10.2 Stimulera till sektorsövergripande samarbete ... 330 19.10.3 Anpassa skogarnas skötsel ................................. 330 19.10.4 Lär av andra länder.............................................. 331 19.10.5 Öka kunskapen hos viktiga aktörer................... 332 19.10.6 Initiera folkligt deltagande ................................. 332 19.10.7 Förstärk kunskapen hos allmänheten................ 332 19.10.8 Främja mångbruk................................................ 333 19.10.9 Marknadsföring av skogens sociala värden........ 333 19.10.10 Stimulera landsbygdsutvecklingen..................... 333 20 Miljö- och konsumentkrav ...................................... 335 20.1 Direktiven ........................................................................... 335 20.2 Regeringens skrivelse ......................................................... 335 20.3 Miljömålspropositionen..................................................... 335 20.4 Miljöcertifiering av skogsbruk........................................... 336 20.4.1 () ................... 337 20.4.2 Programme for the Endorsement of schemes (PEFC) .......................... 339 20.4.3 ArtDatabanken och CBM om certifiering av skogsbruk ............................................................ 341 Innehåll SOU 2006:81 18 Del 1 Ställningstaganden och förslag m.m. Missiv Sammanfattning Författningsförslag 1 Uppdraget 2 Mina övergripande reflektioner 3 Mina förslag, iaktagelser och ställningstagande 4 Författningskommentarer Del 3 Utredningens underlag B samt bilagor 21 Den nya 22 Skogsvårdslagen och måluppfyllelsen 23 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 24 Skogsrelaterade ägoslag 25 Skogs- och miljöredovisning eller krav på skogsbruksplan? 26 Samhällets och näringens ansvar 27 Privatskogsbrukets utveckling 28 Mätinstrument för de skogspolitiska målen 29 EU och skogen 30 Internationell skogspolitik 31 Skog och global utvecklingspolitik 32 Avvägningar i andra länder 33 Skog och regional utvecklingspolitik 34 Forskning 35 Om stormen 36 Konsekvensbedömningar Bilagor Bilaga 1 Kommittédirektiv Bilaga 2 Tilläggsdirektiv Bilaga 3 Tilläggsdirektiv Bilaga 4 Bilaga 5 Beskrivning av olika typer av skogsbruk Bilaga 6 parlamentariska referensgrupp och rådgivande grupp Bilaga 7 Utredningens kontakter 19 1 Den svenska skogen 1.1 Skogen av den svenska skogen ingår i det barrskogsbälte som sträcker sig runt hela jordklotet på nordliga breddgrader. Av totala landyta på 41 miljoner ha utgörs 22,9 miljoner ha av produktiv skogsmark.1 av det totala virkesförrådet (m³sk) består av barrträd. Granen är vanligast med sina av virkesförrådet medan tallen står för , björken och de övriga lövträden för av virkesförrådet. per ha är 128 m³sk. 1.2 Ägarna Den svenska skogen ägs till av enskilda, privata skogsägare, av privata aktiebolag, av staten och övriga allmänna ägare och av övriga privata ägare. fanns det 354 000 skogsägare och 239 000 skogsföretag. Av skogsägarna var kvinnor och andelen utboägda2 skogsföretag var . Flertalet enskilda skogsägare försörjer sig huvudsakligen på andra inkomster än de från skogsbruket och skogen används antingen som komplement eller för att finansiera större utgifter. byter av skogsfastigheterna ägare, vilket bidrar till att nya brukare kommer till. 1.3 Lagen första skogsvårdslag infördes . Det huvudsakliga syftet med den lagen var att säkerställa återbeskogningen och 1 Fakta i detta kapitel är, om inget annat anges, hämtade från Skogsstatistisk årsbok 2006. 2 Ägaren bor i en annan kommun än den som skogsfastigheten är belägen i. Den svenska skogen 2006:81 20 därmed den framtida tillgången på virke. Skogsvårdslagen har därefter skrivits om ett antal gånger men som en röd tråd genom samtliga versioner har återbeskogningsplikten och omsorgen om en långsiktig virkesförsörjning löpt. Den lag som gäller trädde i kraft . I den jämställs ett skogligt produktionsmål med ett miljömål, i vilket även skogens sociala värden ingår. Skogsvårdslagens första paragraf lyder: Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. 1.4 Skötseln Praktiskt taget all skogsmark i är påverkad av människans brukande. I har människans liv alltid varit nära knutet till skogen och har genom historien försörjt befolkningen med föda, skydd, virke, ved, bete, upplevelser och, sedan industrialiseringen, råvara till främst sågverks- och massaindustrin. Trakthyggesbruk är det helt dominerande skogsbrukssättet i . Trakthyggesbruk innebär att skogen föryngringshuggs (slutavverkas), föryngras och sköts så att man får likåldriga eller någorlunda likåldriga träd över ett större område. Avverkningsform och föryngringssätt är starkt ihopkopplade. Avveckling av det gamla beståndet kan ske genom att avverka alla träd på en gång eller genom att ställa fröträd eller skärmar som utglesas successivt. Föryngring sker genom plantering, sådd, naturlig föryngring under fröträd eller under skärmar. Även kombinationer av olika metoder förekommer.3 Såväl kunskap och tradition som arbetsmetoder och teknik är huvudsakligen anpassade för trakthyggesbruk. Som komplement till trakthyggesbruket bedrivs bl.a. olika former av s.k. kontinuerligt skogsbruk, vilket innebär att marken ständigt är täckt av ett trädskikt. Blädning är kanske det vanligaste förekommande exemplet på ett sådant skogsbrukssätt. Blädning innebär att man med vissa intervaller tar ut den volymtillväxt som har ackumulerats mellan huggningstillfällena. I blädningsskogen kan således inte urskiljas olika utvecklingsfaser, t.ex. föryngringsfasen eller röjningsfasen. SOU 2006:81 Den svenska skogen 21 Vissa typer av skog kräver speciell skötsel som fjällnära skog, skärgårdsskog, skog på etc. avverkades 731 000 ha skog. Av dessa föryngringsavverkades 227 000 ha, 308 000 gallrades och 196 000 röjdes. Medelarealen på de föryngringsavverkningar som anmäldes var 3,7 ha. föryngrades i medeltal av den avverkade arealen genom plantering och genom naturlig föryngring. Av dessa har respektive återväxter som bedöms uppfylla kraven enligt § 6 skogsvårdslagen. levererades 331 miljoner skogsplantor för användning i . 1.5 Produktionen har virkesförrådet i skogar ökat med . I har virkesförrådet mer än fördubblats . Den årliga tillväxten är 106 miljoner m³sk medan avverkningen låg på 98,3 miljoner m³fub.4 utgjordes av det avverkade virket av sågtimmer, av massaved och av brännved. Efterfrågan på biobränslen från skogen ökar, bl.a. som svar på klimatproblematiken. Användningen av biobränsle ökade från 49 till och uppgår till av den totala tillförda energin. Skogsbruket och skogsindustrin sysselsatte 95 000 människor . Av dessa var kvinnor. Arbetstillfällena är spridda över landet och på många orter där de finns är skogsbruket och skogsindustrin de viktigaste arbetsgivarna. Värdet av totala export av skogs- och skogsindustriprodukter var , vilket utgjorde av den totala exportens värde. 1.6 Hänsyn och skydd I den svenska skogen finns mellan 20 000 och 25 000 olika växt och djurarter. Att behålla den biologiska mångfalden innebär bl.a. att dessa arter kan fortleva i livskraftiga bestånd. Den senaste fast under bark. För fullständig definition se Skogsstatistisk årsbok. Den svenska skogen 2006:81 22 rödlistan, , omfattar 3 653 arter. Av dessa är omkring hälften () knutna till skog. För att behålla den biologiska mångfalden i skogen tas dels generell naturhänsyn vid allt skogsbruk, dels undantas mark på olika sätt från produktionsskogbruk. Den generella naturhänsynen innebär bl.a att hänsynskrävande biotoper, skogliga impediment, kantzoner mot sjöar och vattendrag, trädgrupper, äldre träd, lövträd, hålträd och död ved bevaras vid avverkning och andra skogliga åtgärder. Utöver den generella hänsynen undantas skogsmark från virkesproduktion genom frivilliga avsättningar, naturvårdsavtal, biotopskydd, naturreservat och nationalparker. Även om ett område är skyddat genom någon av dessa avsättningstyper är det inte säkert att området har ett fullständigt skydd mot exploatering av olika slag. I en del naturreservat får till exempel skogsbruk bedrivas i större eller mindre skala, i bland i syfte att upprätthålla en viss virkesproduktion, i bland för att främja de naturvärden som finns på platsen. Nationalparker, naturreservat och naturvårdsområden omfattar en landareal av 4,2 miljoner ha eller av den totala landytan. Ungefär hälften av denna areal utgörs av naturtypen skog. I dessa områden finns drygt 310 000 ha produktiv skogsmark nedanför fjällnära gränsen, dessutom är drygt 14 000 ha skogsmark skyddad genom biotopskydd och 16 000 ha skogsmark är avsatt genom naturvårdsavtal. Nästan 56 000 s.k. nyckelbiotoper, motsvarande 179 000 ha, har registrerats av , varav merparten på småskogsbrukets marker. Av den registrerade nyckelbiotopsarealen utgörs 149 000 ha av produktiv skogsmark. Nyckelbiotoperna är identifierade genom den s.k. nyckelbiotopsinventeringen som är en nationell kartläggning av skogsmiljöer med mycket höga naturvärden. 1.7 Andra intressen I uttrycket andra allmänna intressen i skogsvårdslagens första paragraf inryms bl.a. skogens sociala värden, kulturmiljövärden, jakt och fiske samt rennäringen. Till skogens sociala värden hör skogen som vistelseort för de som bor i dess närhet. Särskilt i glesbygden spelar jakt, fiske, bär SOU 2006:81 Den svenska skogen 23 och svampplockning m.m. stor roll för en meningsfull fritid. Just närheten till naturen är för många ett viktigt skäl till att bo kvar i glesbygden trots en vikande arbetsmarknad och ett minskande serviceutbud. Att regelbundet vistas i skogen har visat sig ha långsiktigt positiva effekter på fysiskt och psykiskt välbefinnande så skogen har dessutom betydelse i folkhälsoarbetet, inte minst i och nära tätorter. Naturturism är en växande verksamhet som ofta har skogen som bas. Genom tiderna har människans brukande format skogen som kulturlandskap. Skogens kulturmiljövärden brukar delas in i fyra kategorier – de fasta fornlämningarna som skyddas enligt kulturminneslagen, de s.k. kulturmiljövärdena som behandlas i 30 § skogsvårdslagen, det immateriella kulturarvet som exempelvis ortsnamn och det biologiska kulturarvet som uppstått genom människans brukande av skogens resurser och som inte kan fortleva utan fortsatt brukande. I finns cirka 300 000 jägare. Jakten är en viktig källa till rekreation och turism men har också stor betydelse för skogsvården och den biologiska mångfalden genom det höga betestryck som framförallt älg och rådjur utsätter vegetation och plantor för. Under /2005 sköts exempelvis 97 000 älgar, 148 000 rådjur och 91 000 skogs- och fältharar. Renskötsel bedrivs i de fem nordligaste länen och skogsbrukets utformning är en viktig faktor för näringen. Stora delar av inland är vinterbetesmark för renarna, där främst marklavar är huvudföda. Under flyttningen mellan sommar- och vinterbetesland är hänglavskogar viktiga uppehållsplatser. Under flyttningen kan exempelvis korsande skogsbilvägar ställa till problem på grund av att flocken sprids. 25 2 Svensk skogspolitik historik och översikt Den första delen av detta kapitel bygger på rapporten som ingick utvärdering av skogspolitikens effekter (2001).1 Kapitlets första del utgörs av en komprimerad redovisning av några huvuddrag i de skogspolitiska beslut som fattats i . I den senare delen ges en introduktion till den nu gällande skogsvårdslagstiftningen. 2.1 skogspolitiska beslut Statsmakterna hade vid tillkomsten av skogspolitik två mål. För det första skulle återväxtarbetet förbättras och öka i omfattning. För det andra skulle de nyinrättade skogsvårdsstyrelserna, med sitt förtroendeskapande arbetssätt, medverka till en ny och mer framåtsyftande syn på hushållningen med skogsresurserna. Båda dessa målsättningar uppfylldes som politiken verkade. Den nya skogsvårdslagen, som enligt egen mening var svag, lade grunden för tillämpningen av andra medel, där upplysning och rådgivning från sattes i främsta rummet. skulle också biträda skogsägaren med bidrag, tillhandahålla frö och plantor och övriga åtgärder som befanns lämpliga för att förbättra skogshushållningen. För att finansiera denna verksamhet beslutade att skogsvårdsavgifter skulle tas ut. lag ingick skyldighet att trygga återväxten efter utförd avverkning. Avverkning och markbehandling fick inte utföras så att återväxten äventyrades. Påföljden var avverkningsförbud samt att i sista hand kunde utföra återväxtåtgärderna på 1 . och , Skogspolitisk historia, rapport 8A-2001, 2001. Svensk skogspolitik historik och översikt SOU 2006:81 26 skogsägarens (avverkningsrättsinnehavarens) bekostnad. Om avverkningsförbud överträddes stipulerades böter och förverkande av det avverkade virket. Skogsvårdslagen gällde enskilt ägd skogsmark utom skogar belägna i och , i samt på . I dessa områden rådde antingen utsyningstvång eller en dimensionslag. Dimensionslagen innebar att endast grövre träd fick avverkas. 2.2 skogspolitiska beslut tillsattes den s.k. skogslagstiftningskommittén. Kommitténs arbete kom emellertid att fördröjas genom det . Under kriget ökade konkurrensen om virkesresurserna och därmed även trycket på ungskogen. Det ledde till att virkespriserna steg kraftigt. Följden blev en utbredd handel med dimensionsavverkningar av grövre skog och köp av hela fastigheter som genast i det närmaste kalhöggs av s.k. "skogsjobbare". Detta oroade i hög grad såväl allmänheten, skogsvårdsstyrelserna som politikerna. skogspolitiska beslut hade, mot den bakgrunden, framförallt tre mål: Att se till att återväxter kom till efter avverkningarna. Att skydda den yngre skogen från avverkningar som inte var ändamålsenliga för att föryngra skogen. Att befrämja den enskilda skogshushållningen genom utbredande av kunskap i skogsskötsel. Målet kring återväxterna uppfylldes inte. Omkring 1925 nådde skogsodlingsverksamheten en kulmen, men sedan avtog verksamheten högst påtagligt år . rapporterade den nystartade riksskogstaxeringen om stora arealer med dåliga återväxter och restskogar. Trots goda ansatser med lagstiftning och statligt stöd förbättrades inte läget skogspolitiska beslut. Skyddet av den yngre skogen hade dock klarats av även om man fick skärpa upp paragrafen som hindrade spekulationer i fastigheter 1938. Stor betydelse för beståndsvården fick de brännvedsavverkningar som utfördes åren 193948 till följd av . SOU 2006:81 Svensk skogspolitik historik och översikt 27 Målet rörande kunskapsuppbyggande kring skogsskötsel uppfylldes väl. Skogsvårdsstyrelsernas arbete med undervisning, engagemang i skoglig yrkesutbildning, upplysning och information kom att få allt större betydelse. Läget var dock, till följd av de bristande återväxterna, ganska bekymmersamt när den nystartade började sin verksamhet 1941 med att göra en översyn av den dåvarande skogspolitiken. Översynen ledde års skogspolitiska beslut. 2.3 skogspolitiska beslut Den trädde skogsvårdslag i kraft. Sedan det förra större skogspolitiska beslutet togs 1923 hade mycket hänt som påverkat de svenska skogarna. Blädningsepoken hade satt tydliga spår. Krigsåren med avstängning av import av fossila bränslen hade lett till omfattande vedhuggningar. Det övergripande målet med skogspolitiska beslut var att öka virkesproduktionen för att därmed säkra en industriell tillväxt. Införandet av ett lönsamhetskriterium var en nyhet och kom att få betydelse bl.a. för de krav som ställdes på föryngringarna. Dessutom infördes ransoneringsregler för äldre skog för att undvika att större rubbningar i avkastningens jämnhet uppstod. Man ville främja en jämn sysselsättning för den skogliga arbetskraften, trygga skogsindustrins råvarubehov och garantera viss jämnhet i avverkningen på de enskilda fastigheterna. En annan nyhet var en bestämmelse som – om en större insektshärjning som drabbat skogen eller om fara för detta förelåg – gav rätt att besluta om nödvändiga åtgärder för att åtgärda skadorna. Statligt stöd hade en given plats i den nya skogspolitiken. 2.4 skogspolitiska beslut Utgångspunkterna skogspolitik redovisas i regeringens proposition och speglas av följande citat:2 Industrins virkesbehov vid normalt utnyttjande av nu befintlig kapacitet har beräknats uppgå till 75 miljoner m3sk/år. Detta är något 2 Prop. 1978/79:110. Svensk skogspolitik historik och översikt SOU 2006:81 28 mer än den årliga tillväxten i våra skogar. Virkesbehovet överstiger alltså numera den virkeskvantitet som det långsiktigt är möjligt att leverera med hittillstillämpade skogsbruksprogram. karaktäriseras virkestillgången av regional obalans och överskott på lövvirke. har motsättningar mellan naturvårdens och skogsbrukets intressen blivit alltmer vanliga. Några skäl till detta är att naturvårdens och allmänhetens medvetenhet om miljön har växt sig starkare, att kraven på högre produktivitet i skogsbruket har ökat och att vissa av de i skogsbruket använda skötsel- och avverkningsmetoderna har förändrats. Detta var de två huvudproblem som den nya politiken skulle lösa. Det handlade dels om industrins virkesförsörjning, dels om avvägningen mellan virkesproduktion och naturvård. De brukningsmetoder som hade kommit till användning under 1960- och var inte miljömässigt uthålliga. avlämnade 1978 sitt slutbetänkande Skog för framtid, som kom att ligga till grund för det som kom att kallas skogspolitik.3 Den nya skogspolitikens mål framgår av 1§ lag: Skogsmark med dess skog skall genom lämpligt utnyttjande av markens virkesproducerande förmåga skötas så att den varaktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning. Vid skötseln skall hänsyn tas till naturvårdens och andra allmänna intressen. ställde sig utan invändningar bakom detta mål. I några principiella avseenden skilde sig skogsvårdslag från sin föregångare. För det första sköts produktionsaspekten i förgrunden. Kriteriet om ett tillfredsställande ekonomiskt utbyte utgick ur lagen. För det andra kom lagen att omfatta all skogsmark i , inklusive den som ägdes av staten och kyrkan. fick därmed en enda skogspolitiskt myndighet. För att nå det produktionsmål, som angavs till åtminstone 75 miljoner m³sk/år erfordrades insatser av olika slag. För detta krävdes en avsevärt bättre anläggning av ny skog och en utökad röjning av ungskog, där lövslyet skulle begränsas. I beslutet om en ny skogspolitik gavs skogsvårdslagen rollen som ett viktigt medel både när det gäller att uttrycka samhällets minimikrav, men också som ett verksamt medel att nå uppsatta delmål. 3 SOU 1978:6. SOU 2006:81 Svensk skogspolitik historik och översikt 29 Ett annat medel som gavs stor betydelse i detta sistnämnda sammanhang var det statliga stödet. Vägbyggnad, skogsvård (särskilt i norra ), restaurering av lågproducerande skog, dikning, översiktlig skogsinventering (ÖSI) och stöd till upprättande av skogsbruksplaner var viktiga stödområden. Den nya lagen skulle vara ett effektivt instrument. En enhetlig tillämpning för alla ägarkategorier och hela landet eftersträvades. Även om naturvårdsbestämmelserna skärptes blev den produktionsinriktad . Det förelåg en stor uppslutning kring lagen. Detta gällde också i , som tog sitt beslut . Lagen trädde i kraft . 2.5 skogspolitiska beslut Den nu gällande skogsvårdslagen, med därtill knuten politik, trädde i kraft . Nyheter i den lagen var bl.a. att miljö och produktionsmål jämställdes samt att skogspolitiken avreglerades kraftigt och därmed gav större möjligheter till den enskilda skogsägaren att med frihet under ansvar bruka sin skog. En introduktion till den nu gällande lagen utgör återstoden av detta kapitel. 2.6 Skogsvårdslagstiftningen en introduktion4 2.6.1 Kort nutidshistorik I likhet med vad som skedde inom många andra politikområden innebar 1990-talets reformering av skogspolitiken bl.a. en omfattande avreglering. detaljstyrning av virkesproduktionen ersattes av en modifierad skogsvårdslag av ramlagskaraktär där skogsägarna fick större utrymme att bruka skogen enligt eget gottfinnande. SVL blev vad man kunde beteckna en minimilag, då enbart uppfyllandet av dess krav inte är tillräckligt för att nå de skogspolitiska målen.5 ökade dock regleringen ifråga om miljöhänsyn och möjligheter att skydda skogen av miljöskäl.6 Allmänt kan dock sägas att flera grundläggande skogspolitiska 4 Avsnittet bygger på uppgifter från . 5 , Skogliga sektorsmål - förutsättningar och bakgrundsmaterial, Rapport 11/2005. 6 , Skogspolitiken - en beskrivning av den politik och övriga faktorer som påverkar skogen och skogsbruket (2001, Rapport 2001:8B). Svensk skogspolitik historik och översikt SOU 2006:81 30 principer har legat fast . I regeringens proposition Uppföljning av skogspolitiken konstaterades att SVL inte hade ändrats i någon större utsträckning och att de förändringar som hade gjorts har skett med mellanrum. Regeringen betonade även att stabilitet i förutsättningarna är viktigt för en verksamhet med så långa tidsperspektiv som skogsbruk och framhöll betydelsen av att denna stabilitet bibehålls. 2.6.2 SVL:s huvudsakliga innehåll Skogspolitikens mål Som nämns i kapitel 4 fångas skogspolitikens mål i SVL:s portalparagraf (1 §). Paragrafen har följande lydelse: Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Paragrafen innehåller en av de grundläggande principerna för den nya skogspolitiken nämligen att produktions- och miljömål ska väga lika. Skogsmarksbegreppet I 2 § SVL definieras skogsmarksbegreppet och därmed även på vilken mark SVL ska tillämpas. Bestämmelsen slår fast att skogsmark är mark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ändamål eller sådan mark där det bör finnas skog till skydd mot sand- eller jordflykt eller mot att fjällgränsen flyttas ned. I berörd paragraf stadgas det även att mark som ligger helt eller i huvudsak outnyttjad inte ska anses som skogsmark, om den på grund av särskilda förhållanden inte bör tas i anspråk för virkesproduktion. Gränsen för vad som ska anses vara mark som är lämplig för virkesproduktion anges till en genomsnittlig virkesproducerande förmåga om minst en kubikmeter virke per ha. som bär skog eller är lämpliga för att bära skog men som inte når över nämnda gräns utan produktionshöjande åtgärder klassas som skogliga impediment. SOU 2006:81 Svensk skogspolitik historik och översikt 31 Anläggning av ny skog En reglering som finns kvar i stort sett oförändrad är kravet på anläggning av ny skog efter avverkning (5 §). SVL stadgar att skogsodling eller åtgärder för naturlig föryngring ska göras senast tredje året efter avverkningen. Beprövade metoder och för marken lämpliga trädslag ska användas i föryngringsarbetet. Vidare anges att nedlagd jordbruksmark ska beskogas senast tredje året efter nedläggningsåret. Undantag görs dock för områden med höga natur- eller kulturmiljövärden. Trots ringa förändringar i återväxtskyldigheten innebar den nya skogspolitiken att acceptansen för lövträd i återväxterna ökade.7 Avverkning av skog I 1014 §§ SVL regleras avverkning av skog.