sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — Att återta mitt språk Åtgärder för att stärka det samiska språket Slutbetänkande av Utredningen om finska och sydsamiska språken SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Foto på omslagets framsida: Dearnan tjoejkeme/Tärna sameskolas skidtävling av på omslagets baksida: Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stockholms- och . beslu- tade regeringen om tilläggsdirektiv rörande utvidgning av det sa- miska förvaltningsområdet till det sydsamiska området. Den 15 de- ember 2005 beslutade regeringen förlänga tiden för uppdraget t.o.m. . Riksdagsledamoten förordnades fr.o.m. den 30 ja- nuari 2004 som särskild utredare. Som experter för arbetet med de samiska frågorna förordnades hovrättsassessorn , ordföranden för Sverigefinska delegationen , och kanslirådet fr.o.m. , sydsamisk språkarbetare , ämnessakkunnig , departementssekreterare , länsråd , pro- fessor samt programchef , fr.o.m. departementsekreterare samt fr.o.m. kansliråd . Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. de- partementssekreteraren . Till sekreterare för- ordnades fr.o.m. ämnessakkunnig . Utredningens assistent har varit . Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om finska och sydsamiska språken (Ju 2004:01), överlämnar härmed sitt slut- betänkande Att återta mitt språk – Åtgärder för att stärka det sa- miska språket (SOU 2006:19). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande. Det sydsamiska området ......................................................... Nord-, lule- och sydsamiska berörs........................................ Kontakter med samer och företrädare för samer................... Kontakter med kommuner, myndigheter och domstolar ..... Erkännandets betydelse för de nationella Erkännandet – början på något nytt ....................................... 2.2Varför är frågor rörande de nationella minoriteterna 2.3 Assimilering har lett till en språkbytesprocess ...................... 2.4Ambitionsnivån i det minoritetspolitiska arbetet 2.5 Att fylla ett erkännande........................................................... Makt att styra sin egen framtid ............................................... Samerna - ett gränsöverskridande urfolk........................ Samernas särställning i det svenska samhället ........................ Internationellt regelverk till skydd av urfolk.......................... 3.4Ansvarstagande för tidigare förd politik efterfrågas av Språket – en förutsättning för demokratisk delaktighet........ De samiska frågorna hänger ihop............................................ Samiska – ett gammalt språk rikt på variation................ Språklig mångfald är en rikedom............................................. Många varieteter av samiska .................................................... Samiskt skriftspråk och ortografi............................................ De samiska språkens situation i samhället.............................. Nordisk reglering av vissa språkförhållanden......................... 4.5.2 Utkast till nordisk samekonvention avlämnat Språkkunskaper i samiska bland samer ................................... 4.6.2 Professor resultat.............................. Läs- och skrivkunnighet i samiska ........................................ Hur hotat är samiskan?.......................................................... Förstärkt minoritetsskydd krävs.................................. åtaganden rörande nationella minoriteter.............. 5.1.1 Internationellt skydd av minoriteter ......................... 5.1.2 Ramkonventionen om skydd för nationella 5.1.3 Europeiska stadgan om landsdels- och Den svenska minoritetspolitiken .......................................... 5.3Europarådets granskning av den svenska 5.3.1 Synpunkter rörande implementering av 5.3.2 Synpunkter rörande implementering av Nationell uppföljning av minoritetspolitiken ...................... Delbetänkandets förslag till förstärkt minoritetsskydd ...... 5.5.1 Implementeringen av åtagandena i Europarådskonventionerna måste förbättras............ 5.5.2 En ny lag om nationella minoriteter och regeringsformen behöver klargöras........................... 5.5.4 Tydligare statligt ansvarstagande för implementeringen av konventionsåtagandena .......... 5.5.5 Åtgärder krävs för att öka kunskaperna om 5.5.6 Myndigheters skyldighet att informera om rättighetslagstiftning måste följas upp ...................... 5.5.7 Nationella minoriteters möjligheter till inflytande Förslag rörande utbildning......................................... 5.5.9 Förvaltningsområdet för finska språket behöver Vems är ansvaret för att minoritetsspråken fortlever?.... och regeringens ansvar ............................................ FAKTORER PÅ SAMHÄLLSNIVÅ .............................. De nationella minoriteternas ansvar och delat ansvar FAKTORER PÅ GRUPPNIVÅ..................................... FAKTORER PÅ INDIVIDNIVÅ................................ Synpunkter från samer rörande samiskan och dess Synpunkter från företrädare för samer ................................. 7.1.3 samiska råd...................................... Gaaltije sydsamiskt kulturcentrum............................ 7.2Enkätundersökning bland samer i det sydsamiska Resultat från enkätundersökningen ...................................... 7.3.4 Barn och undervisning i modersmålet ....................... Kultur och media......................................................... Samiskan och samers språkliga behov ........................ 8.1Verktyg och egenmakt krävs för att bryta och vända 8.2Viljan att bevara och återta det samiska språket finns 8.3Bedömning av samers språkliga behov och Samiska barn och ungdomar.................................................. 8.4Effekter som behöver uppnås för att stärka och revitalisera det samiska språket.............................................. 8.5Framgångsfaktorer vid revitalisering av några Cree-indianerna, i Waskaganish norr om i Hualapai-indianerna, , U.S.A. Maoriernas Te Kohanga Reo-modell, ............. Punana Leo-modellen, , U.S.A................................. Positiva erfarenheter från revitalisering av samiskan........... Samisk språk- och kultursita, norra ........................ Sydsamisk språkrevitalisering vid Svahken sijte................... Möjligheter och beredskap att utvidga förvaltningsområdet för samiska språket ..................... Yttranden från kommunerna ..................................... Besök i ett antal kommuner .................................................. Domstolarnas och beredskap .................. Synpunkter från domstolar ........................................ Länsstyrelsernas möjligheter och beredskap........................ Synpunkter från länsstyrelserna ................................ Övriga statliga myndigheters beredskap .............................. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket .. Allmänt om modellen med förvaltningsområden ................ Lagstiftningsåtgärder krävs för att bryta och vända Sakområden som skall lagregleras inom Förslag till geografisk avgränsning av ett utvidgat Förslag till åtgärder för att underlätta genomförandet av Vårda och utveckla det samiska språket ...................... Samiskt språkarbete och nordiskt samiskt samarbete.......... 11.1.2 Samiskt parlamentariskt råd / Sámi 11.1.3 / Sámi giellalávdegoddi ............. Nordiskt samiskt språkpris.................................................... 11.1.4 Sameskolor och Samernas utbildningscentrum......... Samernas utbildningscentrum/Samij Åhpadusguovdásj...... Samisk språkvård betonar språkutveckling........................... Språkteknologin ger möjligheter........................................... Språkutvecklingens betydelse för samiskan.......................... En samlad svensk språkpolitik............................................... Åtgärder för att främja och stärka det samiska Att leda och fastställa mål för det samiska språkarbetet ..... Delat ansvar för tillsyn av minoritetspolitiken .................... Samiska språkcenter som del av en fast struktur för det Förstärkt samiskt inflytande rörande ortnamn.................... Behov av språkundersökningar ............................................. Bättre samordning av same- och minoritetspolitiska Förbättra möjligheterna till undervisning i och på Målsättningen i den svenska språkpolitiken är otillräcklig för de nationella minoriteterna .......................... Förskoleverksamhet för barn som tillhör de nationella 13.3.1 Förskolans betydelse för språkutvecklingen och den kulturella identiteten ........................................... 13.3.2 Förskoleverksamhet på de nationella minoritetsspråken borde utökas ................................ Undervisning i de nationella minoritetsspråken .................. 13.4.2 förnyade kartläggning ............................ 13.4.3 Remissynpunkter rörande delbetänkandets 13.4.4 Ytterligare förslag rörande undervisning i de Undervisning på de nationella minoritetsspråken ............... 13.5.1 Undervisning på minoritetsspråket har stora 13.5.2 Tvåspråkig undervisning ............................................ 13.5.3 Förskola, sameskola och integrerad samisk 13.5.4 Synpunkter från besök hos Sameskolstyrelsen ......... Förslag till utbildningsåtgärder för barn och ungdomar ..... 13.6.1 Åtgärder för samiska barn och ungdomar................. 13.6.2 Åtgärder rörande samiska och andra läromedel........ 13.6.3 Behov av förbättrad rätt till undervisning på Lärartillgång i de nationella minoritetsspråken .................... Behov av ytterligare utbildningsåtgärder för vuxna Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör Behov av insatser för att öka tillgången på minoritetsspråkig barn- och ungdomslitteratur................... 14.2.1 Behovet av mer litteratur på de nationella 14.2.2 Bibliotekens verksamhet............................................. 14.2.4 De samiska bokbussarna............................................. Nationella minoritetsbarns och ungdomars behov behöver bevakas tydligare ...................................................... De nationella minoriteternas ungdomsförbund behöver Kultursatsningar som riktar sig till barn och ungdomar...... Stipendieverksamhet för att stärka barn- och ungdomars språkutveckling och kulturella identitet ............................... Aktivt synliggörande av det samiska i samhället ........... Synliggörande främjar språklig revitalisering ....................... Allmän flaggdag för att synliggöra det samiska folket ........ 15.2.1 Samefolkets dag .................................. 15.2.2 Samiska flaggan........................................................... 15.2.3 Nordiskt bakgrundsarbete ......................................... 15.2.4 allmänna flaggdagar...................................... 15.2.5 Nationell markering ................................................... Skyltning på samiska och samiska ortnamn i Översättning av författningar till samiska............................ Medias möjligheter att främja samiska ................................. 15.5.1 Skrivna medier och förslag på anpassat presstöd...... 15.5.2 Etermedia och nytt sändningstillstånd...................... fortsatta arbete rörande nationella Ytterligare steg i utvecklandet av minoritetspolitiken......... Uppföljning av den pågående minoritetspolitiska Överväga utvidgat åtagande och högre servicegrad ............. 16.4.2 Hälso- och sjukvården................................................ 16.4.3 Skriftlighet i myndighetsärenden .............................. Behov att säkra högre kompetens i minoritetsspråken 16.6.1 Kartläggning av behoven för meänkieli, chib och jiddisch ......................................................... 16.6.2 Finlandssvenskarna och ramkonventionen............... Konsekvenser av förslagen......................................... Minoritetspolitiken – ett politiskt reformområde ............... Ett utvidgat samiskt förvaltningsområde.............................. Övriga statliga myndigheter .................................................. Nationellt tillsynsansvar för ............................... Nationell informations- och utbildningssatsning rörande nationella minoriteter............................................... Åtgärder för förstärkt samiskt språkarbete .......................... Åtgärder på utbildningsområdet ........................................... Förändringar i bestämmelser rörande Pilotverksamhet rörande modersmålsundervisning............. Utökad integrerad samisk undervisning ............................... Ökade anslag till samiska läromedel ..................................... Informationsmaterial för skolbruk ....................................... Stimulansbidrag till kommuner för tvåspråkig förskoleverksamhet och undervisning....................... Insatser för barn och ungdomar............................................ Aktivt synliggörande av det samiska i samhället .................. Den kommunala självstyrelsen.............................................. Små företags förutsättningar ................................................. Jämställdhet mellan män och kvinnor................................... Konsekvenser för barn och unga........................................... Samarbetet inom Europeiska unionen.................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv 2004:6 .................................... Bilgag 2 Tilläggsdirektiv 2005:23 ..................................... Bilaga3 Tilläggsdirektiv 2005:139 .................................... Bilaga 4 Europeisk stadga om landsdels- eller Bilaga 5 Ramkonvention om skydd för nationella Bilaga 6 Redovinsning av enkätundersökning...................... Bilaga 7 Att förlora sitt språk av Ellacarin Blind .................. Bilaga 8 Gemensam värdegrund ........................................ Det samiska språket är hotat Den assimilerings- och utbildningspolitik som bedrivits i norra har medfört att många samer, som talat samiska som barn, förlorat sitt samiska språk och att yngre genera- tioner av samer aldrig har fått lära sig samiska. En del samer upple- ver att de blivit berövade sitt språk. Viljan att bevara och återta det samiska språket är dock stark. Det samiska språket är hotat och mindre varieteter såsom syd- och lulesamiska riskerar att helt försvinna. Det skulle innebära att en del av levande kulturarv och en viktig del av det samiska folkets kollektiva identitet skulle gå förlorad. För ett urfolk är bevarandet av språket livsviktigt för kontinuiteten och förmedlan- det av kulturen. Av ca 20 000 samer talar ungefär hälften samiska och endast en fjärdedel kan läsa och skriva på samiska. Andelen som talar samiska är dessutom mindre i de sydligare delarna av Sápmi. De äldre samerna behärskar i allmänhet samiska bättre. Många i föräldragenerationen har dock inte själva tillräckliga språkliga kun- skaper för att kunna överföra det samiska språket till barnen, även om de skulle vilja det. Folkrättsligt åtagande att skydda och stödja minoritetsspråken Erkännandet av samerna som en nationell minoritet i enlighet med minoritetskonventioner innebär att som stat har en folkrättslig förpliktelse att aktivt främja det samiska språkets fortlevnad. Erkännandet innebär bl.a. att samerna skall ges infly- tande i frågor som berör dem. Som urfolk har samerna även rätt till självbestämmande. Arbetet med att förverkliga de nationella minoriteternas språk- liga och kulturella rättigheter är en del av arbete med de mänskliga rättigheterna. Genomförandet av den lagstiftning som infördes om rätt att använda samiska, finska respek- tive meänkieli i kontakter med myndigheter och domstolar har dock visat sig vara otillräckligt. Enskilda kan inte fullt ut nyttja de rättigheter lagen ger. Ett bristande svenskt genomförande av dessa rättigheter innebär att förlorar i internationell trovärdig- het. Enligt kommer ytterligare åtgärder att krävas för att skall leva upp till sina internationella åtaganden, bl.a. behö- ver skyddet för sydsamiskan bli bättre och det måste ske omgå- ende. Detta innebär att för samiskans del nått ett vägskäl där de internationella åtagandena ställs på sin spets. Välmenande intentioner räcker inte längre för att sydsamiskan skall ges möjlig- het att återvinna mark och fortleva . Den kritik som Europa- rådet riktat mot den svenska minoritetspolitiken måste således resultera i konkreta beslutsamma åtgärder och bättre implemente- ring av konventionsbestämmelserna. En rad förslag till förstärkt minoritetsskydd har lämnats i delbetänkandet1. Eftersom samerna är ett gränsöverskridande folk bör även intensifiera det gemensamma arbetet med och för att stödja det samiska folkets strävan att bevara det samiska språket och kulturen. Sådant samarbete har efterlysts av Europa- rådet. Att återta det samiska språket För att kunna bryta och vända den pågående språkbytesprocessen behöver åtgärder sättas in parallellt på olika områden. Revitalisering av det samiska språket kräver medvetet och långsiktigt arbete på samhälls-, grupp- och individnivå. Majoritetssamhället kan bistå samerna genom skapandet av ett språkbevarande klimat i samhället och genom att ge samerna konkreta verktyg för att återta språket. Om samerna ges verktyg och förutsättningar att forma sin egen framtid, kan den styrka som gruppen besitter kanaliseras för att vända språkbytesprocessen. De åtgärder som behöver vidtas skall ha statushöjande, revitaliserande och synliggörande effekt på det samiska språket. 1 Rätten till mitt språk – Förstärkt minoritetsskydd, SOU 2005:40. För ett hotat språk utgör barn och ungdomars förbättrade språkkunskaper en livförsäkring, eftersom barnen är språkets framtida kulturbärare. Antalet talare av samiska kan medvetet utökas genom att föräldrar ges bättre kunskaper om additiv två- språkighet och förskolan och skolan aktivt stödjer barns och ung- domars språkutveckling i samiska. Om vuxna med passiva kunska- per i samiska ges möjlighet att förbättra sina språkkunskaper kan antalet aktiva talare utökas. De samer som vill återta det samiska språket skall ges möjligheter till det. Förvaltningsområdet för samiska behöver utvidgas Ett sätt att höja det samiska språkets status i samhället är språklag- stiftning. Om rätten att använda samiska i officiella situationer utvidgas till att omfatta även det sydsamiska området, skulle fler samer få möjligheter att bruka och utveckla sitt språk genom mångsidigare användning. skulle språket bli mer använd- bart, vilket skulle motivera fler unga att lära sig det. Enskilda skulle få rätt till förskola och äldreomsorg helt eller delvis på samiska i ytterligare kommuner. Förvaltningsområdet för samiska föreslås utvidgas till att även omfatta , , , , , , , , , , , , , , , , , , och kommuner. Det är avgörande betydelse att det utvid- gade förvaltningsområdet blir tillräckligt stort så att en majoritet av samerna i Sápmi omfattas av åtgärderna och att starka samiska orter tas med. Tillkommande kommuner och myndigheter bör nyttja den föreslagna 3-åriga informations- och utbildningssatsningen för att höja den minoritetsrättsliga och språkliga kompetensen. Stats- bidrag bör utgå till kommuner i förvaltningsområdet för de mer- kostnader som uppstår. bör som folkvalt organ för samerna fastställa målen för det samiska språkarbetet. Målen för de insatser som görs för att främja, vårda och utveckla det samiska språket fordrar en demo- kratisk förankring som ett folkvalt organ kan ge. bör även ha vidgat inflytande rörande samiska ortnamn. Två samiska språkcentra föreslås i det sydsamiska området. behöver ytterligare språkcentra tillkomma i det nordsamiska området. Språkcentren skall arbeta med aktivt uppsökande språk- revitalisering bland samer på lokal och regional nivå. föreslås vara huvudman för verksamheten. Språkcentren kan även fungera som stödjande resurs inom förvaltningsområdet. Samiska språkuppföljningar behöver genomföras regelbundet för att ge en bättre bild av genomförda åtgärders effekt. Barn som tillhör de nationella minoriteterna har rätt att tillägna sig sitt minoritetsspråk och att utveckla en minoritets- eller urfolks- identitet. kartläggning visar att modersmålsundervis- ningen inte fungerar tillfredsställande. Tvåspråkig undervisning förekommer i mycket liten utsträckning. Bestämmelserna rörande modersmålsundervisning behöver ändras så att en kommun skall anordna modersmålsundervisning genom distansundervisning tills en lämplig lärare har hittats. Möjligheterna att utveckla moders- målsundervisning på distans bör utvecklas ytterligare. Alla samiska barn i landet skall ges möjlighet att lära sig samiska och förutsättningarna för att delta i undervisning i och på samiska måste förbättras. Möjligheterna att anordna integrerad samisk undervisning bör utökas och förbättras. Sameskolstyrelsen bör ges i uppdrag att finna nya vägar att anordna modersmålsundervisning för samiska elever. Tillgången på samiska läromedel måste förbätt- ras och befintligt egentillverkat undervisningsmaterial behöver spridas mer. En sydsamisk sida behövs på webbportalen Tema modersmål. och Sameskolstyrelsen bör verka för att det skapas nätverk för samiska modersmålslärare och att ett nära samarbete etableras med högskolor där samiska undervisas. En samisk studievägledartjänst bör inrättas. En utredning bör tillsättas för att se över möjligheterna att införa en lagstadgad rätt till tvåspråkig verksamhet i förskolan och två- språkig undervisning i på de nationella minoritets- språken och införandet av ett nationellt bevarandeprogram för de nationella minoritetsspråken. Flera europeiska länder har tagit ett större ansvar för nationella minoriteters utbildningssituation än , och vi bör dra lärdom av dessa länders erfarenheter. Efter- som det är angeläget att en förbättring kommer till stånd omgå- ende, bör regeringen frågan utreds och bereds, bistå kommuner med statligt stimulansbidrag för att mer tvåspråkig undervisning skall komma i gång . Frågan om lärartillgång behöver också ses över. Alla vuxna samers möjligheter att få lära sig läsa och skriva på samiska (alfabetisering) måste säkerställas så länge behovet kvar- står. Enskilda skall ges ekonomiska möjligheter att delta i alfabeti- seringskurser. Insatser för barn och ungdomar bör ges ett tydligare uppdrag att bevaka nationella minoritetsbarns behov i samhället. som företräder nationella minoriteter bör ges stöd och möjlighet till inflytande i minoritetspolitiken. Läsning på det egna språket är ett grundläggande behov för att kunna tillägna sig språket och för att stärka språkutvecklingen. Satsningar behövs för att öka tillgången på barn- och ungdoms- böcker på de nationella minoritetsspråken. Biblioteksverksamhet som riktar sig till nationella minoriteter bör utökas. Biblioteks- konsulenter bör inrättas för samtliga nationella minoritetsspråk och barn- och ungdomsverksamhet bör prioriteras. En permanent finansiell lösning för de samiska bokbussarna bör hittas. Kultur på minoritetsspråket fyller en språkrevitaliserande och identitetsskapande funktion. bör särskilt beakta barns och ungdomars behov vid fördelningen av medel till natio- nella minoriteter. Regeringen bör överväga möjligheterna att utöka kulturanslaget så att nationella minoritetsbarns behov kan tillgodo- ses på ett bättre sätt. Barns och ungdomars möjligheter att tillägna sig minoritets- språket skall inte vara beroende av familjens ekonomiska situation.