sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — var det endast omkring hälften av de barn som kommit till som lämnade med kompletta avgångsbetyg. I sammanhanget bör dock konstateras att efter kontroll för social situ- ation var risken allmänt sett inte större för elever med invandrade för- äldrar att få låga eller ofullständiga betyg än vad den var för deras hel- svenska kamrater. Men i och med att de nya svenskarna har en sämre social situation än de gamla svenskarna går utanförskapet i arv. (En ny integrationspolitik, fp) Ett liknande resonemang om brottslighet fördes i samma program, där man började med att påpeka att det är oklart om invandrarska- pet i sig verkligen är kopplat till brottslighet men gled över till ett resonemang där detta samband uppenbarligen var det viktiga: Sociala och ekonomiska förhållanden samt invandrargruppernas de- mografiska sammansättning gör också sitt till för att förklara varför invandrare är överrepresenterade i statistiken. Till det kommer också att det finns internationella ligor som kommer till enbart i 2002: Integrationsproblem i fokus syfte att begå brott. Dessa ligors medlemmar behöver inte vara invand- rare eller asylsökande, men kommer med i brottsstatistiken som utri- kes födda och utnyttjas för att svartmåla invandringen. Invandrares överrepresentation bland arbetslösa och bland brottslingar bör vi därför i första hand se som ett misslyckande för integrationspo- litiken. Flyktingpolitiken var ju inget stort diskussionsämne denna valrö- relse men det fanns korta formuleringar om flyktingpolitik i det centrala materialet. Dessa pekade i olika riktningar. instämde i partiledarutfrågningen med reporterns förmodan om att ville ha en generös flyktingpolitik och nämnde även detta på (30/8 2002). uttalade sig utifrån vad som förefaller vara både ett rättighets- och ett genero- sitetsperspektiv: – Vi har ju skrivit på konventioner, internationella, som ger människor rätt att söka asyl, vi har skrivit på på åtaganden när det gäller flyktingar och det, dom ska vi hålla. Så jag tycker vi ska ha en generös syn på människor som kommer hit och i sin nöd söker skydd. (Ur Utfrågningen 27/8 2002) Även i sin valplattform hade formuleringar som ef- terlyste en mer öppen och generös flyktingpolitik i EU och rätts- säker asylprövning. förde ett resonemang om att kunde vara mer generöst där även uttrycket generös flyk- tingpolitik förekom: –Ja jag tycker att vi ska kunna ha en mer generös flyktingpolitik . –Men vi ska inte ha nåra, vi ska inte sätta nåt tak så att säga utan vi ska släppa in dom flyktingar som kommer hit som har? –Jag tycker vi kan ha mer generösa regler . Vi har plats för fler människor. I många av dom kommunerna som vi har i () Vi har en minskande befolkning och många av dom skulle gärna ta emot fler flyktingar. (och reporter i Utfrågningen 3/9 2002) Också i sitt valmanifest förordade att skulle föra en mer generös flyktingpolitik samt att om de mänskliga rättigheterna skulle efterlevas bättre. 2002: Integrationsproblem i fokus demokraterna hade i sitt valmanifest en formulering som hävdade att man måste verka för en human och generös flyktingpolitik. I socialdemokraternas valmanifest talades om att svensk flyktingpo- litik ska vara rättssäker. I valmanifest fanns formuleringar som pekade i olika riktningar. En pekade mot ett rättighetsperspektiv, dock utan att specifikt ålägga skyldigheter: Att ge förföljda människor en är de fria, demokratiska länder- nas skyldighet. En annan formulering föreföll snarare utgå från ett hotperspektiv i kopplandet av flyktingströmmar till en rad för och andra nationer hotfulla fenomen: Internationell terrorism och annan brottslighet, miljöpåverkande ut- släpp i luft och vatten, epidemier, valutaspekulationer och flykting- strömmar tvingar fram gränsöverskridande lösningar och ett fördjupat kontinentalt och internationellt politiskt samarbete. Inte så mycket utöver detta framkom i det mindre centrala materi- alet. Vissa formuleringar förekom som pekade i samma riktning som vad respektive parti uttryckte i det centrala materialet. I sitt program En ny integrationspolitik uttryckte dock vad som liknade ett nyttoperspektiv på flyktingpolitiken: behöver fler invandrare, inte färre. Därför ska vi bedriva en human flyktingpolitik och även öppna för arbetskraftsinvandring. Men på annat ställe i samma program tog man avstånd från ett så- dant nyttotänkande: Det är viktigt att slå fast att ekonomiska skäl eller rådande konjunk- turläge aldrig får styra flyktingpolitiken. Även tog avstånd från ett nyttoperspektiv: eventuella behov av arbetskraft ska inte vara avgörande för att en asylsökande beviljas uppehållstillstånd, utan hans eller hennes asyl- skäl. (När vi säger alla menar vi alla. integrationspolitik – en offensiv för ett förnyat arbetsliv) 2002: Integrationsproblem i fokus Perspektiv på diskriminering och rasism Diskriminering och rasism uppmärksammades alltså i det centrala materialet av flera partier. Men dessa fenomen tillmättes olika vikt. förde fram olika åtgärder mot diskriminering som en huvudlinje i sin integrationspolitik. uppfattade dis- kriminering i arbetslivet som en mycket viktig orsak till den högre arbetslösheten i den invandrade befolkningen. Så uttryckte sig till exempel i TVs slutdebatt. Bland de borgerliga partierna talade framför allt om diskriminering. Men den övergripande retoriska strategin bestod alltså i att ge socialdemo- kraterna och samarbetspartierna och skulden för arbetslösheten som en del av en misslyckad integrationspolitik. Diskriminering var enligt detta synsätt något som förekom men inte utgjorde en huvudförklaring till den högre arbetslösheten: Diskriminering och fördomar mot invandrare är ett stort hinder, men kan ej sägas utgöra huvudförklaringen till de stora skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och svenskfödda. Huvud- förklaringen finns snarare i de verkliga strukturer som hindrar hundratusentals gamla och nya svenskar från att leva värdiga och pro- duktiva liv. Det handlar om skatter som hindrar arbete och företa- gande, om rigida arbetsmarknadslagar och krångliga regler för nyföre- tagande, om bidragssystem som hindrar egenförsörjning samt om en utbredd omhändertagandementalitet i samhällssystemet. (En ny integrationspolitik, fp) Det är svårt att utläsa några perspektiv på rasism, främlingsfientlig- het eller diskriminering. Värderingars roll betonades i flera sam- manhang, med andra ord låg ett fördomsperspektiv nära till hands: – Släpp inte, Bo // att det också handlar om värderingar. Släpp inte att hela den här frågan också handlar om diskriminering. Vi vet att även om det finns jobb så får inte invandrare dom jobben därför att dom kanske har fel efternamn. (i Slutdebatten 13/9 2002) – Hur får vi ändring i huvet på människor som har dom här fördo- marna? Och det är ju opinionsarbete och det är utbildning som vi måste använda. (i Slutdebatten 13/9 2002) I några sammanhang antyddes strukturella förklaringar. Miljöpar- tiet hävdade i Det mångkulturella samhället. Integrationspolitisk rap- port att svensk politik för att hantera etnisk mångfald byggt på as- similationssträvanden och att ökad segregation och diskriminering 2002: Integrationsproblem i fokus är belägg för den politiska oförmågan, samt att den dominerande varit den vita medelålders västerländske mannens. Man hävdade att det krävdes förändringar av såväl synsätt som struktu- rer. Även antydde en strukturell syn på diskrimine- ring: Det handlar om att är ett kapitalistiskt samhälle med en in- stitutionaliserad rasism där invandrare konsekvent exkluderas och marginaliseras. Etnisk diskriminering kopplades i plattformen också till makt- ojämlikhet och man hävdade att kvinnor och människor med ut- ländsk bakgrund diskrimineras systematiskt. I denna valrörelse återkom i delar av material ett resonemang med drag av blaming the victim som jag funnit enstaka exempel på i de två föregående valrörelserna. En sådan förklaring var att rasistiska föreställningar hade sin grund i att andra såg att många av de invandrade (på grund av den hämmande politiken) var arbetslösa och tvingades leva på bidrag: – Det viktigaste vi kan göra är att undanröja orsakerna till att människor, av oförstånd, ibland därför att de har rasistiska värderingar – och det är oacceptabelt i – att man överhuvudtaget diskuterar på det här viset, det är att har det förts en politik som har låst fast invandrare till i ett utanförskap, utan jobb. Det vikti- gaste för oss, för en ny regering, kommer att bli att snabbt se till att man ersätter socialbidrag med en ersättning för att man arbetar eller studerar eller gör bäggedera, att verkligen få alla invandrare i i arbete. Då blir det en tillgång för , då kan vi bli en stark eko- nomi och vi slipper den främlingsdiskussionen som finns . (i Slutdebatten, 13/9 2002) Det antyddes också i ett sammanhang att orsaken kunde vara in- vandrares brottslighet: Brottsligheten drabbar dubbelt. Den slår mot de som drabbas, men är också ett upphov till andras rädsla och till det som kallas invandrarfi- entlighet. (Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik, m) 2002: Integrationsproblem i fokus Flera olika slags relationer uttrycktes i vi – dom–formulering- arna, men ett återkommande var nyttoresonemang, där vi behö- ver dem, inte har råd att vara utan dem och kan lyckas eller misslyckas med att ta till vara dem eller deras förmågor: Vi har inte råd att vara utan invandrarna. Vi behöver skaparkraft och nya idéer. Vi behöver läkare och vårdbiträden, busschaufförer och fö- retagsledare. (Ett parti som vågar utmana. liberalernas valmanifest inför valet ) – Och dom som kommer till oss, dom har ju kunskaper, dom har ut- bildning, dom har erfarenheter som vårt samhälle skulle må väl av. Och skulle vi ta till vara på det, ja då skulle man ju integreras på ett bättre sätt. (i Utfrågningen 22/8 2002) Varför går invandrade läkare, ingenjörer, ekonomer arbetslösa i trots att vi är i behov av just läkare, ingenjörer och ekonomer? (När vi säger alla menar vi alla. integrationspolitik – en offensiv för ett förnyat arbetsliv) I citaten ovan framstår vi i en subjektsposition där vi visserli- gen är de behövande, men också i rollen av entreprenör eller före- tagare som kan ta till vara (eller misslyckas med att ta till vara) en nyttighet. Diskriminering i valrörelsen ? Mönstret med partiledare liksom TV-reportrar som entydigt sorte- rades in i kategorin svensk bestod även i detta val. Detta år var par- tiledarutfrågningarna inte upplagda med inslag med väljarfrågor. Sådana förekom endast som introduktion till olika diskussionsäm- nen i Duellen. Här förekom fjorton personer, varav fem upp- fyllde kriteriet att ha icke-svenska namn och antingen tala med brytning eller vara mörkare än genomsnittet. Ett par av dessa per- soner var troligen barn till invandrade föräldrar. Huruvida dessa båda av många tittare tenderade att placeras i kategorin invand- rare eller inte, vet jag inte. Utöver detta gjorde flera av de övriga partiledarna/språkrören inlägg i inspelade inslag i programmet. 2002: Integrationsproblem i fokus Av de åtta analyserade artiklarna på var en författad av . Hon refererade inte till sig själv som invand- rare i detta inlägg (men har gjort så i andra sammanhang) men att hon invandrat till torde vara känt för många. Det förekom i denna valrörelse ett antal generaliserande uttalanden om invandrare. Det stora flertalet handlade om problematiska situationer. Att arbetslösheten var hög och högre än för den in- födda befolkningen var ett återkommande diskussionstema: – Men vi har ändå stora förorter där det bor väldigt många människor från andra länder som inte har jobb, alltså där den stora majoriteten inte har jobb. (Reporter i Utfrågningen 22/8 2002) Det hävdades att många elever med utländsk bakgrund inte klarade kraven i grundläggande ämnen, att de i genomsnitt hade sämre be- tyg än barn med svensk bakgrund eller att de inte klarade kraven för gymnasieskolan: Av de som påbörjat svenska för invandrare har sju av tio deltagare ännu inte avslutat undervisningen med betyget godkänd. Andelen elever med utländsk bakgrund som inte uppnår behörighet till gymnasieskolan är dubbelt så hög som genomsnittet. Arbetslösheten är fyra gånger högre bland utlandsfödda än bland in- födda medborgare. (, 22/8 2002) – bland pojkar med utl med invandrarbakgrund så är det 43 och en halv procent som inte går ut skolan med godkänt i alla ämnen (Reporter i Utfrågningen 1/9 2002) Invandrare sades ha bristfälliga språkkunskaper: – Jag läste just Migrations // Integra- tionsverkets, ja just det, rapport om, från 01 där dom berättar om språksituationen bland invandrare. Och där står det att ungefär en tredjedel av våra invandrare har så dålig språkförståelse att dom missar mycket väsentlig del av den skriftliga informationen så att det är ett stort problem. Jo att bristen på svenskkunskaper är ett jätteproblem. Jag får ständigt nya bevis för detta. Jag var i ett invandrartätt område utanför 2002: Integrationsproblem i fokus häromdan och samma berättelse där. Föräldramöten, man måste ha tolkar, läkarbesök, man måste ha tolkar, personer som varit här och sånt där, det är ett problem. (i Utfrågningen 5/9 2002) De sades vara socialbidragsberoende och överrepresenterade bland brottslingar: En seriös debatt måste se problemen – utanförskap, socialbidragsbero- ende och överrepresentation i kriminalstatistiken – och föreslå åtgär- der som bidrar till att lösa problemen i stället för att endast visa upp en skenbar handlingskraft och hårda tag. (, 30/8 2002) allmänna statistik visar att var fjärde person som tas in i fängelse är utländsk medborgare. Det innebär en överrepresen- tation, jämfört med samhället i övrigt. (Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik, m) En stor andel nya svenskar är fast i bidragsberoende. (En ny integrationspolitik, fp) De sades vara underrepresenterade bland dem som röstade och brydde sig om partipolitik: – Så många unga människor och framför allt unga människor och invandrare röstar inte, bryr sig inte om partipolitik. (Reporter i Utfrågningen 29/8 2002) Barn och många unga flickor med invandrarbakgrund sades ut- sättas för förtryck: Det förekommer till exempel tvångsäktenskap och äktenskap mellan barn, som görs upp över deras huvuden. Det förekommer så kallade hedersmord. Och morden är sannolikt bara toppen på ett av förtryck mot unga kvinnor som vågar trotsa familjen och leva ett själv- ständigt liv. Många unga flickor med invandrarbakgrund tvingas leva ett dubbelliv i skräck för att familjen ska komma på dem med att inte följa traditionella värderingar när de är i skolan eller ute på sin fritid. (En ny integrationspolitik, fp) Metaforen om flyktingar som vattenmassor förekom bara någon enstaka gång med uttrycket flyktingströmmar, men flyktingpoli- tik diskuterades ju inte mycket i denna valrörelse. Uttrycket mi- grationstrycket lättar förekom också. I analysen av det material som de tidigare kapitlen bygger på har jag gått igenom vilka ämnen som diskuterades för att undersöka 2002: Integrationsproblem i fokus huruvida flyktingar eller invandrare associerades med negativt värderade fenomen, även om inga uttryckliga generaliseringar gjor- des. Detta år var dock associationerna så många och tydliga att en kartläggning av de diskuterade områdena inte blev nödvändig. För- utom sådana explicita påståenden om negativt beteende av invand- rare, av vilka flertalet citerats ovan, förekom i många sammanhang att invandrare i resonemangen kopplades till negativt värderade fenomen utan att det hävdades att många invandrare, någon viss procentandel eller dylikt stod för detta problem. De negativa fe- nomen som associerades till invandrarna var ungefär desamma som de som utpekats ovan, det vill säga arbetslöshet, dåliga skolre- sultat, brottslighet och socialbidragsberoende. Invandrare as- socierades också i flera sammanhang till mycket grovt kvinnoför- tryck. Jag ska ge några exempel på sådana associativa sammanhang, men ämnena berördes i fler sammanhang än som framgår av cita- ten. – Vad säger du till dom invandrare och svenskar som bor i områden där det redan nu är väldigt stora problem och som säger att låt oss reda upp dom här segregationsproblemen och arbetslöshetsproblemen, låt oss reda upp det först innan vi tar emot fler flyktingar? (Reporter i Utfrågningen 27/8 2002) Bidragstagande, -beroende: – Dom som kommer till oss kan bidra till att utveckla samhället, om man får en chans att få ett jobb, om man får en chans att se vilken ut- bildning och komplettera den. Då kan man också få bidra till samhäl- lets utveckling, inte som vara passiva bidragstagare. (i Slutdebatten 13/9 2002) –I det här integrationspolitiska programmet så står det ju så här att iSverige har kvinnor samma rättigheter som män. Hur ska man se till att det i familjer med en annan kvinnosyn blir så? –Men värderingarna, hur ska du få folk att ändra värderingar? –Ja i sista hand, om dom inte ändrar värderingarna, alltså om dom anser att det är heder att skjuta ihjäl en flicka för att hon vill välja sin egen framtid och vill framträda i . Då kan dom män- niskorna inte leva i alltså. (Reporter och i Utfrågningen 5/9 2002) 2002: Integrationsproblem i fokus Stödet till de flickor som har en utsatt situation, till exempel unga in- vandrarflickor vars mänskliga rättigheter kränks, måste förstärkas. Tid för förändring. Tid för handling., kd) Ovanstående associationer är tydliga och kan inte alla enkelt skiljas från de explicita påståenden som först citerades, men det förekom också mer subtila kopplingar mellan den invandrade delen av be- folkningen och negativt värderade fenomen. Det är svårt att tro att påpekandet i sista meningen i citatet nedan skulle gjorts i ett för- slag till utvecklandet av lokal demokrati (till exempel i en diskus- sion om stadsdelsnämnder) i ett sammanhang som inte var för- knippat med invandring, såsom fallet var i detta program om integ- rationspolitik. Troligen bidrog det till att associera invandrare med lagbrott. Vi vill ge människorna förutsättningar att själva lösa problemen i sin vardag, att själva skapa det samhälle de vill leva i. Ett sätt är att ge in- vånarna i en stadsdel resurser, som de gemensamt ska använda för att utveckla sitt lokalsamhälle. Detta ska naturligtvis ske inom ramarna för den svenska lagstiftningen. (, c) En annan sådan association bör ha framkallats av krav att dubbelt medborgarskap skulle kunna återkallas om perso- nen ifråga dels förvärvat medborgarskapet med falska personupp- gifter, dels begått grova brott. Att detta framfördes som ett huvud- krav i integrationspolitiken torde också bidra till att skapa före- ställningen om att det är vanligt att personer som fått svenskt med- borgarskap i vuxen ålder är grovt kriminella. Återkallande av dubbelt medborgarskap skall vara ett samhälle som är tryggt från brottslighet. Männi- skor skall inte kunna utnyttja det öppna och demokratiska samhället för att begå brott. (Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik) hade i stor font på sidan 2 i En ny integrationspolitik tre deviser: I ska den som kan försörja sig själv I får barn vara barn I har kvinnor samma rättigheter som män 2002: Integrationsproblem i fokus Här hävdades ju inte explicit att invandrare stod för det oönskade beteendet att inte försörja sig fast man kan, att inte låta barn vara barn (vilket möjligen syftar på tvångsäktenskap) eller att inte ge kvinnor samma rättigheter som män. I själva verket hävdades inte att någon stod för sådant beteende. De tre påståendena läser jag som i första hand normativa: så bör det vara i . Men normer uttalas knappast explicit om det inte finns någon anledning, det vill säga att man anser att de är utmanade eller att det finns normbrytare. I svallvågorna efter nyhetsrapporteringen om mordet på och i sammanhanget integrationspolitiskt program rådde dock knappast något tvivel om vilka som utgjorde normbrytarna: de som omnämndes med termen invandrare över 70 gånger i programmet. I ett avsnitt i rapporten som kallades Förtydliga toleransens gränser slogs fast att ska vara ett mångkulturellt, tolerant och humant samhälle och att människor ska bemötas med respekt för sin särart. I underavsnittet Kvinno- förtryck sades att även svenska kvinnor är utsatta för våld och att allt kvinnoförtryck är vidrigt och oacceptabelt. Men medan hedersmord, könsstympning och tvångsäktenskap hänfördes till kulturell identitet pekade man i det svenska fallet på berusning som orsak: Det är dock en myt att våld mot kvinnor skulle vara ett problem av- gränsat till vissa invandrargrupper. En av de vanligaste våldsorsakerna är något så svenskt som renat brännvin. hade i sitt valblad Integration . Närpolisverksamheten ska byggas ut, inte minst i storstäder- nas förorter. Socialdemokraterna skrev i sitt valmanifest under rubriken berikar1: Unga flickor som lever under hot eller tvång måste få ett snabbt och kunnigt bemötande av skola, polis och socialtjänst och vid behov skyddat boende. 1 Krav som framfördes i detta stycke var att segregationen måste brytas, att ökade arbetsmarknadspolitiska insatser skulle göras för invandrare, att barn med utländsk bakgrund skulle få bättre stöd att nå kunskapsmålen i skolan, samt det citerade om de unga flickorna. Man nämnde också det svenska språkets betydelse. Bakomliggande problem var med andra ord hög arbetslöshet bland invandrare, dåliga språkkunskaper, dåliga skolresultat och kvinnoförtryck. Vad som motiverade rubriken framgick med andra ord inte tydligt. 2002: Integrationsproblem i fokus förknippade också, likt i exemplet i denna rapports inledning, ointegrerade flyktingar med otrygghet för resten av be- folkningen: har stora problem med att erbjuda flyktingar goda möjligheter till arbete och personlig utveckling i det nya hemlandet. Det leder till segregation och utanförskap, men också till oro och rädsla hos många fler än flyktingarna. (Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik) Att invandrarna förknippades med problem i valretoriken är inte helt förvånande i de genrer som är aktuella, till exempel valmanifest och reporterutfrågningar med politiker. Dessa genrer är centrerade kring problembeskrivningar och förslag på lösningar av samhälls- problem. Men ur nedvärderingssynpunkt är det en viktig fråga hur ett problem som högre arbetslöshet hos vissa grupper förklaras. Beror det på förtryckande samhällsstrukturer eller på någon typ av brist hos de arbetslösa själva? Inte alla de problem som invand- rare förknippades med förklarades på samma sätt. I denna valrö- relse gick det ganska tydligt att se hur debatten svävade i fråga om orsak till vissa av de problem som räknats upp ovan medan andra var entydigt förlagda till bristfälligt uppträdande hos invandrarna själva. Varken eller andra skyllde i TV-debatten arbetslös- het och bidragsberoende på de arbetslösa invandrarna själva: – Det är bara Och detta gör vi för invandrarnas skull. Vi är över- tygade om att det är ju samhället som håller dom ute, det är inte deras fel att dom inte har jobb, utan vi har byggt samhället så, framför allt ni, så att dom hålls utanför och det är det vi måste ändra på. (i Slutdebatten 13/9 2002) Men det rådde oenighet om orsakerna till arbetslösheten. En linje var att diskriminering var den viktigaste orsaken. Den andra hu- vudlinjen, att det var en felaktig politik och samhällsstrukturer (som framför allt regeringen bar ansvar för) pekade också i första rummet ut omgivningen som skyldig, såsom ju hävdades entydigt i det citerade uttalandet av i slutdebatten. Men denna linje var inte entydig i och valma- terial. Andan att ställa krav på bidragsmottagare är knappast fören- lig med det entydiga förläggandet av skuld till omgivningen. Så här uttrycktes det i En ny integrationspolitik: 2002: Integrationsproblem i fokus En stor andel nya svenskar är fast i bidragsberoende.