sou · GUB370 · 2007-01-01 00:00:00 — Frågorna i denna del syftar till att utröna de erfarenheter hos respondenterna som har betydelse för bedömningen av lämpligheten av ett oinskränkt produktskydd. Bilaga 3 SOU 2006:70 268 1. Anser Ni att kemiska föreningar bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd? a) ja b) nej c) vet ej Kommentar: 2. Om Ni har svarat ja på fråga 1, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) kemiska föreningar är i princip omöjliga att skydda effektivt på annat sätt än genom ett oinskränkt produktskydd eftersom det vid ett användningsbundet skydd skulle bli svårt att kontrollera i vilket syfte en kemisk förening bjuds ut på marknaden b) ett användningsbundet skydd för en kemisk förening skulle leda till oklarheter beträffande patentets räckvidd c) annat, nämligen: 3. Om Ni har svarat nej på fråga 1, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) ett användningsbundet skydd innebär att uppfinnaren ges ett patentskydd som står i rimlig proportion till hans eller hennes bidrag till vetenskapen b) ett användningsbundet skydd leder till att patentets avgränsning blir klarare c) annat, nämligen: SOU 2006:70 Bilaga 3 269 4. Om vi utgår ifrån dagens förhållanden, nämligen att patent på kemiska föreningar kan omfattas av ett oinskränkt produktskydd, anser Ni att gener bör behandlas på samma sätt som kemiska föreningar i fråga om skyddets omfång? a) ja b) nej c) vet ej Kommentar: 5. Om Ni har svarat ja på fråga 4, varför? a) en gen utgör en kemisk förening och bör därför vara möjlig att patentskydda på samma sätt som en kemisk förening b) patent på gener fordrar under alla förhållanden ett så effektivt skydd som det oinskränkta produktskyddet erbjuder c) annat, nämligen 6. Om Ni har svarat nej på fråga 4, varför? a) en gen utgör inte någon kemisk förening i egentlig bemärkelse b) det är orimligt att skyddet skall omfatta också användningen av sådana funktioner hos genen som uppfinnaren inte har upptäckt c) annat, nämligen 7. Anser Ni att mikroorganismer bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd? a) ja b) nej Bilaga 3 SOU 2006:70 270 c) vet ej Kommentar: 8. Om Ni har svarat ja på fråga 7, varför? a) patent på mikroorganismer fordrar ett så effektivt skydd som det oinskränkta produktskyddet erbjuder b) annat, nämligen: 9. Om Ni har svarat nej på fråga 7, varför? a) det är orimligt att skyddet skall omfatta också sådana egenskaper hos mikroorganismen som uppfinnaren inte har upptäckt b) annat, nämligen: 10. Upplever Ni att det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer utgör ett reellt problem inom patenträtten? a) ja b) nej c) vet ej 11. Om Ni har svarat ja på fråga 10, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) det oinskränkta produktskyddet motverkar incitament till ytterligare forskning på och utveckling av områden där det finns patent med sådant skydd SOU 2006:70 Bilaga 3 271 b) innehavare av patent med oinskränkt produktskydd begär höga ekonomiska ersättningar för att bevilja licens på den patentskyddade tekniken c) annat, nämligen: 12. Om Ni har svarat nej på fråga 10, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) möjligheten till oinskränkt produktskydd gör att organisationer och företag är villiga att satsa på så dyrbara projekt som forskning på gensekvenser ofta innebär b) licensieringssystemet fungerar väl och det finns inte några tecken på att det oinskränkta produktskyddet skulle hämma utvecklingen av och kunskaperna kring gensekvenser c) annat, nämligen: 13. Vilken inverkan skulle, enligt Er uppfattning, införandet av regler, på europeisk nivå, om s.k. användningsbundet skydd för gener/mikroorganismer ha på det biotekniska området? a) huvudsakligen positiv b) huvudsakligen negativ c) ingen inverkan alls d) vet ej 14. Om Ni på fråga 13 har svarat huvudsakligen positiv inverkan, ange på vilket eller vilka sätt Ni tror att detta skulle kunna ta sig uttryck. Flera svarsalternativ är möjliga. a) omfattningen av patent på gensekvenser och mikroorganismer blir klarare Bilaga 3 SOU 2006:70 272 b) patenthavarens ensamrätt står i direkt relation till hans eller hennes bidrag till vetenskapen c) licenskostnaderna blir lägre för den som behöver tillgång till patentskyddad teknik d) forskningen och utvecklingen på bioteknikområdet främjas av ett användningsbundet skydd för gener/mikroorganismer e) annat, nämligen: 15. Om Ni på fråga 13 har svarat huvudsakligen negativ, ange på vilket eller vilka sätt Ni tror att detta skulle kunna ta sig uttryck. Flera svarsalternativ är möjliga. a) omfattningen av ett användningsbundet patent för gensekvenser och mikroorganismer riskerar att bli oklart b) licenskostnaderna ökar till följd av uppkomsten av s.k. patentsnår och royalty stacking när ett patent med oinskränkt produktskydd ersätts med flera användningsbundna patent c) en mindre benägenhet hos företag inom biotekniksektorn att satsa på projekt som involverar dyrbar genteknik, vilket i slutänden drabbar samhället d) problem med gratisåkare som tillgodogör sig dyrbar pionjärforskning avseende gensekvenser och mikroorganismer e) svenska företag inom biotekniksektorn missgynnas eftersom andra viktiga marknader som t.ex. och tillämpar det oinskränkta produktskyddet för gensekvenser och mikroorganismer f) företag och forskningsorganisationer drar sig för att ansöka om patent innan t.ex. en viss gensekvens är helt klarlagd, vilket får till följd att utvecklingen på det biotekniska området fördröjs g) annat, nämligen: SOU 2006:70 Bilaga 3 273 16. Om Ni på fråga 13 har svarat ingen inverkan alls, ange varför Ni tror det. Flera svarsalternativ är möjliga. a) den ekonomiska drivkraften hos företagen på det biotekniska området att forska och ta fram nya produkter påverkas i praktiken inte av huruvida patentskyddet är oinskränkt eller användningsbundet b) licensieringssystemet med bl.a. korsvisa licenser innebär att det oinskränkta produktskyddet inte utgör något problem för aktörerna på marknaden. Ett användningsbundet skydd skulle inte påverka de rådande förhållandena. c) aktörerna på det biotekniska området kommer att kompensera ett användningsbundet skydd med mer omfattande patentkrav eller fler enskilda patent d) dagens biopatent rör så specialiserade företeelser att det i praktiken inte har någon större betydelse huruvida patentskyddet är oinskränkt eller användningsbundet e) annat, nämligen: 17. I tysk patentlagstiftning föreskrivs användningsbundet skydd för patent på gensekvenser som överensstämmer med mänskliga gensekvenser , medan andra gener kan omfattas av ett oinskränkt skydd. I fransk patentlagstiftning föreskrivs användningsbundet skydd för samtliga gensekvenser oavsett ursprung. Om ett användningsbundet skydd för gener skulle införas också på europeisk nivå, anser Ni då att det bör begränsas på samma sätt som i ? a) ja b) nej c) vet ej Bilaga 3 SOU 2006:70 274 18. Om Ni har svarat ja på fråga 17, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) för såväl forskningen som marknaden är de mänskliga generna de mest intressanta, och med hänsyn härtill bör ensamrätten till dessa gener stå i direkt proportion till den gjorda forskningsinsatsen b) av etiska skäl bör patent på gener som överensstämmer med mänskliga inte ges annat än ett användningsbundet skydd c) annat, nämligen: 19. Om Ni har svarat nej på fråga 17, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) det finns varken ur forskningssynpunkt eller ur kommersiell synpunkt någon anledning att skilja på mänskliga gener och gener från andra organismer b) det kan bli svårt att avgöra vilka gener som skall betraktas som mänskliga och vilka som inte skall det, i synnerhet när det rör sig om delsekvenser av gener c) annat, nämligen: SOU 2006:70 Bilaga 3 275 ETISKT MOTIVERADE UNDANTAG INOM PATENTRÄTTEN En fråga som ofta hamnar i fokus när det gäller patentsystemets betydelse för utvecklingen på bioteknikområdet är undantaget inom patenträtten som innebär att uppfinningar vars användning skulle strida mot allmän ordning och goda seder inte är patenterbara. I 1 c § patentlagen anges några exempel på företeelser som skall anses strida mot allmän ordning och goda seder. Det rör sig om förfaranden för kloning av människokroppen, förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos mänskliga könsceller, användning av mänskliga embryon för industriella eller kommersiella ändamål samt sådana förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos djur som kan förorsaka dem lidande, utan att det medför några påtagliga medicinska fördelar för människor eller djur. När det gäller människokroppen föreskrivs i 1 b § patentlagen att människokroppen, inklusive dess gener, i sina olika bildnings- och utvecklingsstadier inte är patenterbar. Däremot är det möjligt att få patent på en gen som har isolerats från människokroppen. Det är svårt att i lagtext ge en uttömmande uppräkning av vad som skall anses strida mot allmän ordning och goda seder. Särskilt svårt är det på bioteknikens område där utvecklingen och synen på vad som är etiskt försvarbart går mycket snabbt. Med hänsyn härtill har det överlämnats åt praxis att närmare staka ut gränserna för etiskt motiverade undantag inom patenträtten och då särskilt inom biotekniken. En central fråga är synen på möjligheten att patentera stamceller. Denna fråga hänger nära samman med möjligheterna att industriellt och kommersiellt använda mänskliga embryon. I förarbetena till de nuvarande reglera i patentlagen sägs att bestämmelsen i 1 c § patentlagen inte är avsedd att utesluta patent på stamceller. Bilaga 3 SOU 2006:70 276 1. Anser Ni att patentlagstiftningen är tillräckligt restriktiv i etiskt hänseende när det gäller möjligheterna att få patent på biotekniska uppfinningar? a) ja b) nej c) vet ej 2. Om Ni har svarat nej på fråga 1, varför? Bör det enligt Er uppfattning vara möjligt att få patent på mänskliga stamceller? a) ja, alla sorters mänskliga stamceller bör kunna patenteras b) ja, men bara vissa sorters mänskliga stamceller, nämligen: c) nej, inga mänskliga stamceller bör kunna patenteras d) vet ej Kommentar: SOU 2006:70 Bilaga 3 277 4. Tror Ni möjligheterna att kunna bota eller lindra svåra sjukdomstillstånd med hjälp av stamcellsteknik kommer att leda till en mer liberal inställning hos allmänheten till användningen av sådan teknik? a) ja b) nej c) vet ej Kommentar: Tror Ni att en framtida utveckling av stamcellstekniken fordrar en omprövning av det inom patenträtten etiskt motiverade undantaget för patent på användning av mänskliga embryon? a) ja b) nej c) vet ej Kommentar: Anser Ni att möjligheten att patentera biologiskt material som har isolerats från en människa kan leda till att den personliga integriteten hos individen i fråga kränks? a) ja b) nej c) vet ej Bilaga 3 SOU 2006:70 278 7. Om Ni har svarat ja på fråga 6, på vilket sätt kan den personliga integriteten komma att kränkas? SOU 2006:70 Bilaga 3 279 ANVÄNDNINGEN AV PATENTSKYDDAD TEKNIK INOM HÄLSO- OCH SJUKVÅRDEN Hälso- och sjukvården är en stor användare av patentskyddad bioteknik. I den allmänna debatten om genpatent har fokus framförallt riktats mot hälso- och sjukvårdens användning av diagnostiska tester. Med dessa tester kan man upptäcka t.ex. nedärvda förändringar i en gen och med hjälp av denna kunskap göra bedömningar om riskerna för att en person skall drabbas av en viss sjukdom, t.ex. cancer. Testerna kan också användas för att upptäcka genförändringar som inte är ärftliga utan som beror på externa faktorer, t.ex. exponering för vissa ämnen. På så sätt är testerna också viktiga för att öka kunskapen om sjukdomar och hur dessa bör behandlas. Det finns ett starkt allmänt intresse av att hälso- och sjukvården får tillgång till diagnostiska tester på rimliga villkor. I detta sammanhang är det viktigt att närmare undersöka dels hälso- och sjukvårdens erfarenheter av marknaden för diagnostiska tester, dels andra aktörers synpunkter på och uppfattning om denna marknad. Frågorna 1–11 besvaras endast av företag/institutioner inom hälso och sjukvården som använder DNA-baserade diagnostiska tester i sin verksamhet. Ungefär hur många typer av DNA-baserade diagnostiska tester använder Ni för att upptäcka sjukdomar, konstatera mutationer i arvsmassan m.m.? Bilaga 3 SOU 2006:70 280 2. Skyddas några av dessa diagnostiska tester av patent? a) ja (ange ungefärligt antal) b) nej c) vet ej 3. Vad är den ungefärliga kostnaden för ett diagnostiskt test? Ange gärna intervall. Har Ni fått indikationer från t.ex. en tillverkare av diagnostiska tester att ett visst, av er tillämpat, förfarande för diagnostiskt test skyddas av patent, varvid Ni blivit uppmanad att ingå licensavtal? a) ja b) nej 5. Om Ni har svarat ja på fråga 4, föranledde denna kontakt någon åtgärd från Er sida? a) ja b) nej 6. Om Ni har svarat ja på fråga 5, vilken eller vilka åtgärder vidtog Ni? a) ingick licensavtal rörande det diagnostiska testet b) slutade använda den aktuella tekniken SOU 2006:70 Bilaga 3 281 c) annat, nämligen: 7. Om Ni har svarat nej på fråga 5, varför föranledde kontakten ingen åtgärd? a) patentet omfattade sannolikt inte den av oss använda tekniken b) osannolikt att någon skulle bry sig om att ingripa mot vår användning av tekniken c) annat, nämligen: 8. Har det hänt att Ni av kostnadsskäl eller av andra skäl har tvingats prioritera användningen av diagnostiska tester på ett i Er mening otillfredsställande sätt? a) ja b) nej Kommentar: Har det förekommit att Ni tvingats acceptera i Er mening orimliga licensvillkor i samband med att Ni träffat avtal om diagnostiska tester? a) ja b) nej c) har ingen erfarenhet av sådana avtal Bilaga 3 SOU 2006:70 282 10. Om Ni har svarat ja på fråga 9, vari bestod det orimliga villkoret? Flera svarsalternativ är möjliga. a) oskäligt högt pris b) endast vissa laboratorier får utföra det diagnostiska testet c) orimliga kompetenskrav på den institution som skall utföra testet d) patienter tvingas acceptera att testresultatet lagras hos licensgivaren och används av denne för forskningsändamål e) annat, nämligen: 11. Om Ni har svarat ja på fråga 9, övervägde Ni att anföra möjligheten till tvångslicens som ett argument vid avtalsförhandlingarna? a) ja b) nej Frågorna 12–14 besvaras av alla. Vilken inverkan anser Ni att möjligheten att få patent på diagnostiska tester har i följande hänseenden? a) utvecklingen av nya diagnostiska test – huvudsakligen positiv – huvudsakligen negativ – har ingen inverkan – vet ej b) tillgången till diagnostiska test – huvudsakligen positiv – huvudsakligen negativ – har ingen inverkan – vet ej SOU 2006:70 Bilaga 3 283 c) kostnaden för diagnostiska test – huvudsakligen positiv – huvudsakligen negativ – har ingen inverkan – vet ej d) kvaliteten på diagnostiska test – huvudsakligen positiv – huvudsakligen negativ – har ingen inverkan – vet ej 13. Anser Ni att det saknas tillräckliga kunskaper inom hälso och sjukvården i de patenträttsliga frågorna kring diagnostiska tester? a) ja b) nej c) vet ej 14. Om Ni har svarat ja på fråga 13, på vilket sätt skulle detta problem kunna avhjälpas? Flera svarsalternativ är möjliga. a) utarbetande av riktlinjer för hur avtal om tillgång till diagnostiska tester bör utformas b) framtagande av standardavtal mellan licensgivare och licenstagare som reglerar tillgången till diagnostiska tester c) annat, nämligen: Bilaga 3 SOU 2006:70 284 och institutioner som bedriver forskning inom det biotekniska området är angelägna om att denna verksamhet så långt möjligt kan utföras utan hinder av tidigare patent på området. Det ligger vidare i samhällets intresse att den tekniska utvecklingen fortsätter trots att det finns en ensamrätt till den teknik som är föremål för forskningen. Inom patenträtten finns ett s.k. experimentundantag som innebär att experiment, men inte yrkesmässig användning, som involverar patentskyddad teknik får ske utan tillstånd från patenthavaren. Patent inte hindrar således inte att någon utför försök som syftar till att ta fram nya eller förbättrade användningar av t.ex. ett patenterat protein. Experimentundantaget omfattar forskning såväl hos forskningsinstitutioner (universitet och högskolor) som hos privata företag. En särskild företeelse som har stor betydelse för dem som bedriver forskning inom biotekniken är s.k. forskningsverktyg. Proteiner med funktioner som receptorer och enzymer utgör viktiga forskningsverktyg som kan bli föremål för patent. Det finns farhågor bland dem som bedriver forskning att alltför många patent på bl.a. proteiner som forskningsverktyg kommer att hindra en effektiv forskning på bioteknikområdet. För att ett protein skall kunna bli föremål för ett patent måste dess funktion klarläggas och en industriell användning anges. När det gäller uppgifterna om ett proteins funktion måste dessa vara substantiella, specifika och trovärdiga. Det ställs med andra ord lika höga krav på biotekniska uppfinningar som utgör forskningsverktyg som på andra biotekniska uppfinningar. Lagstiftarens förhoppning är att det skall leda till att patenten på forskningsverktyg hålls på en rimlig nivå. Frågorna i detta avsnitt av enkäten syftar till att klarlägga respondenternas erfarenheter av experimentundantaget och forskningsverktyg. SOU 2006:70 Bilaga 3 285 1. Har Ni blivit kontaktad av en patenthavare på det biotekniska området som har gjort gällande att Ert forskningsarbete utgör intrång i ett patent? a) ja b) nej c) vi bedriver ingen forskningsverksamhet 2. Om Ni har svarat ja på fråga 1, vilka åtgärder från Er sida ledde detta påtalande till? a) ingen åtgärd b) vi ingick licensavtal beträffande den aktuella tekniken c) vi upphörde med vårt forskningsprojekt d) vi ändrade inriktning på vårt forskningsprojekt e) annat, nämligen: 3. Anser Ni att det experimentundantag som existerar inom patenträtten är tillfredsställande? a) ja b) nej c) vet ej 4. Om Ni har svarat nej på fråga 3, varför? a) experimentundantaget är alltför generöst b) experimentundantaget är alltför restriktivt Bilaga 3 SOU 2006:70 286 c) innebörden av experimentundantaget är alltför oklar d) annat, nämligen: 5. Anser Ni att patent på forskningsverktyg utgör ett allvarligt hinder i Er forskningsverksamhet? a) ja b) nej c) vi har inte träffat på patent på forskningsverktyg d) vi bedriver ingen forskningsverksamhet 6. Om Ni har svarat ja på fråga 5, varför? Flera svarsalternativ är möjliga. a) patenthavaren kräver oskälig ersättning b) patenthavaren kräver att få tillgång till forskningsresultat c) patenthavaren förbehåller sig rätt av utnyttja eventuella uppfinningar som forskningen resulterar i d) det saknas smidiga vägar att träffa licensavtal e) annat, nämligen: 7. Anser Ni att praxis när det gäller beviljandet av patent på forskningsverktyg är väl avvägd? a) ja b) nej c) vet ej SOU 2006:70 Bilaga 3 287 d) vi har inte träffat på patent på forskningsverktyg e) vi bedriver ingen forskningsverksamhet 8. Om Ni har svarat nej på fråga 7, varför? a) praxis är alltför generös b) praxis är alltför restriktiv c) annat, nämligen: Bilaga 3 SOU 2006:70 288 LICENSIERINGSFRÅGOR Möjligheten att få tillgång till patentskyddad teknik genom licensavtal har berörts i de tidigare avsnitten. I detta avslutande avsnitt ställs några allmänna frågor om respondentens erfarenheter av licensieringsförfarandet på bioteknikområdet. Anser Ni, utifrån en allmän bedömning, att licensieringssystemet inom biotekniken fungerar bra? a) ja b) nej c) vet ej / har ingen erfarenhet av licensieringsfrågor 2. Anser Ni att det finns ett någorlunda enhetligt och av marknaden accepterat licensieringssystem på det biotekniska området med avseende på möjligheterna att etablera kontakt, beräkning av royalty etc.? a) ja b) nej c) vet ej / har ingen erfarenhet av licensieringsfrågor 3. Om Ni har svarat nej på fråga 2, i vilket avseende anser Ni att det finns problem? SOU 2006:70 Bilaga 3 289 4. Anser Ni att man kan tala om förekomsten av standardavtal eller standardklausuler i licensavtal som avser biotekniska uppfinningar? a) ja b) nej c) vet ej / har ingen erfarenhet av licensieringsfrågor 5. Vilken eller vilka delar av licensförhandlingarna anser Ni är mest problematisk? Rangordna gärna med siffror. a) förhandlingar om priset b) förhandlingar om rätten till följduppfinningar c) förhandlingar om exklusivitet för licenstagaren d) förhandlingar om övriga rättigheter för licensgivaren/licenstagaren e) förhandlingar om vem som skall ingripa vid tredje mans intrång i den patentskyddade tekniken f) förhandlingar om sekretessbestämmelser g) förhandlingar om tvistlösningsförfarande (domstol eller skiljeförfarande) h) möjligheten att skapa sig en uppfattning om patentets värde i) möjligheten att skapa sig en uppfattning om motpartens situation (ekonomi, förmåga hos licenstagaren att utöva den licensierade tekniken etc.) j) annat, nämligen: Bilaga 3 SOU 2006:70 290 6. Anser Ni att det finns tillräckligt stöd att få i samband med licensförhandlingar, speciellt i förhållande till utländska förhandlingsparter? a) ja b) nej c) vet ej / har ingen erfarenhet av licensförhandlingar 7. Om Ni har svarat nej på fråga 6, i vilket eller vilka avseenden finns det brister? Flera svarsalternativ är möjliga. a) det är svårt att hitta kompetenta konsulter i licensieringsfrågor b) det är orimligt dyrt att anlita hjälp i licensieringsfrågor c) berörda branschorganisationer gör för litet för att sprida information i licensieringsfrågor d) universitet/högskolor/landsting gör för litet för att sprida information i licensieringsfrågor e) annat, nämligen: Kommentar: Anser Ni att det genom branschorganisationer, utbildningsföretag, universitet/högskolor m.fl. anordnas tillfredsställande utbildning i licensieringsfrågor för aktörer på det biotekniska området? a) ja SOU 2006:70 Bilaga 3 291 b) nej c) det är inte någon uppgift för branschorganisationer, utbildningsföretag, universitet/högskolor m.fl. att sörja för att aktörerna erbjuds sådan utbildning d) vet ej / har ingen erfarenhet av licensieringsfrågor Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar tackar för Er medverkan. Era svar kommer att vara mycket värdefulla för kommitténs vidare ställningstaganden. Bilaga 4 293 Resultat av kommitténs enkätundersökning bland biotekniska aktörer Inledning Kommitténs enkätundersökning spänner över ett brett område inom biotekniken. Det resultat som presenteras i detta delbetänkande kommer emellertid huvudsakligen att ta sikte på det oinskränkta produktskyddet. Som framgått inledningsvis kan det oinskränkta produktskyddet inte ses isolerat från andra patenträttsliga frågor som omfattas av enkätundersökningen. Det kommer därför i presentationen att göras vissa kopplingar till andra delområden av enkätundersökningen. För att inte tynga framställningen beträffande det oinskränkta produktskyddet sparas dock analysen av övriga delar av enkätundersökningen till kommitténs slutbetänkande. När det gäller det oinskränkta produktskyddet omfattade enkätundersökningen 19 frågor. Svaren som redovisas nedan avser inkomna svar i samtliga kategorier av respondenter. Därefter återges kommentarer som har lämnats av enskilda respondenter samt i förekommande fall en redogörelse för variationer mellan de olika kategorierna av respondenter. Anser Ni att kemiska föreningar bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd? a) ja b) nej c) vet ej Majoriteten av läkemedelsföretagen, , anser att kemiska föreningar bör omfattas av ett oinskränkt produktskydd medan anser att kemiska föreningar inte bör omfattas av ett sådant skydd. Resten, , saknar uppfattning i denna fråga. Bland bioteknikföretagen förekommer en mer splittrad uppfattning. Av de bioteknikföretag som svarat anser att skyddet Bilaga 4 SOU 2006:70 294 för kemiska föreningar bör vara oinskränkt, anser att det inte bör vara det och saknar uppfattning. och högskolor är de flesta negativa till ett oinskränkt produktskydd för kemiska föreningar. Detsamma gäller respondenter inom hälso- och sjukvården. De flesta patentbyråer anser emellertid å sin sida att produktskyddet för kemiska föreningar bör vara oinskränkt. En del respondenter har lämnat kommentarer till sina svar.