sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — För att försäljningen av en tidning skall vara befriad från mer- värdesskatt krävs att den normalt sett utkommer med minst ett nummer . Vidare görs det en helhetsbedömning där det tas ställning till om publikationen är tidningslik i tekniskt och typografiskt hänseende, om den säljs i lösnummer eller bara till abonnenter (föreningsmedlemmar), publikationens upplaga samt om redaktionen är godkänd för att utbilda journalister. m.m. är inte befriad från mervärdesskatt, efter- som den räknas till ADB- och dataanvändning, som är belagd med mervärdesskatt. En ljudtidning som skickas portofritt till läshandi- kappade är befriad från mervärdesskatt om det inlästa materialet härrör från lokala dags- och veckotidningar, dvs. om materialet återger innehållet i tidningar som är befriade från mervärdesskatt. Stöd till postdistribution av tidningar har funnits i . I samband med att pressfriheten infördes genomfördes ett nytt tidningsporto som låg betydligt lägre än trycksaksportot. Förändringsstödet infördes i och det har ersatt det tidigare investerings- och utvecklingsstödet. Stödet ges för planering och etablering av nya tidningar, för att hindra nedläggningar av dagstidningar till följd av akuta likviditets- problem samt för omställningskostnader hos tidningar med struk- turella problem. Förändringsstödet kommer i större utsträckning än det tidigare investerings- och utvecklingsstödet att fokusera på både utgifter och intäkter hos tidningarna. För enskilda projekt kan det i förändringsstödet ingå element från det tidigare investerings- och utvecklingsstödet, och det kommer även att vara möjligt att ge stöd för t.ex. produktutveckling eller marknads- utveckling samt ombyggnad, utvidgning och modernisering av maskiner för produktion och distribution. Utöver de stöd som nämnts finns också den s.k. Bladpuljen, som ger stöd till distributionskostnader hos vissa tidningar och tid- Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder skrifter som på ideell basis bidrar till demokratisk debatt, kulturell och samhällsmässig upplysning och främjande av föreningsliv. För att få stöd skall tidningen eller tidskriften antingen vara av allmän- nyttig eller humanitär karaktär eller ha ett huvudinnehåll inom kultur, undervisning, idrott, miljö eller religion. Bladpuljens om- fattning läggs fast i statsbudgeten och för avsattes . Härutöver har det avsatts 2008. Sistnämnda medel har öron- märkts till s.k. små tidningar som har en upplaga på mindre än 3 000 exemplar per nummer. Det direkta presstödet i består av två stödformer, det parlamentariska presstödet och det selektiva presstödet. uppgick det direkta presstödet till totalt . Som en tidning betraktas en i utgiven och tryckt tidning som var och en kan erhålla mot en skälig prenumerationsavgift, som utkommer minst och som innehåller nyheter från hela riket och från utlandet samt redogörande och kommenterande artiklar om olika områden i samhällslivet. Som en tidning betraktas också en tidning som utsetts till språkrör för ett i representerat parti och som utkommer minst en gång . Stöd kan också ges till en elektronisk publikation som ställs till allmänhetens förfogande genom ett öppet datanät och vars innehåll kompletteras minst . Det selektiva presstödet beviljas för sänkning av publikations- kostnaderna för en tidning som kan anses olönsam. Tidningsföre- taget får, för den period som stöd beviljats, inte betala ut aktie- utdelning till ägarna. Enbart de tidningar vars upplaga kontrollerats kan komma i fråga för stödet och antalet gratisexemplar av tid- ningen får inte överstiga av antalet abonnerade exem- plar. Även det parlamentariska stödet kan användas för att sänka produktionskostnaderna för olönsamma tidningar. En sammanställning av de tidningar som erhåller parlamentariskt presstöd och selektivt presstöd visar att det huvudsakligen är samma tidningar som fått del av de båda stödformerna. Framför allt rör det sig om partipress. En utbredd uppfattning bland bransch- folk är att dessa tidningar knappast skulle kunna utkomma utan presstöd, åtminstone inte i sina nuvarande former. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Flera av de svenskspråkiga tidningarna får stöd inom ramen för det parlamentariska presstödet och det selektiva presstödet. Mer- parten av de finlandssvenska tidningarna ägs också eller stöds av finlandssvenska kulturfonder. Det indirekta stödet utgörs av en generell befrielse från mer- värdesskatt för abonnerade dagstidningar, veckotidningar och tid- skrifter. Däremot betalas full mervärdesskatt för lösnummer av såväl dagstidningar som veckotidningar och tidskrifter. Bak- grunden till denna åtskillnad är de gränsdragningsproblem som uppstod då stödet infördes . Avsikten med stödet var att befrielsen från mervärdesskatt skulle gälla dagspress men inte veckopress. I stället för att försöka hitta kriterier för vad som är dags- respektive veckopress uppställdes inköpsformen som av- görande kriterium för skattebefrielsen. Det direkta stödet i är inriktat på att stödja dagspressen för spridning av dagstidningar. Vidare utgår stöd för att dags- tidningarna skall kunna behålla konkurrensen och mångfalden i media samt för att uppmuntra dagstidningsutgivarna till moder- nisering och till mångfald. Stödet för spridning av dagstidningar består av stöd för distri- bution av både rikstäckande allmän dagspress och annan allmän dagspress samt distribution och marknadsföring av franska dagstid- ningar i utlandet. Under denna kategori stöd faller också stöd åt regional och lokal veckopress samt stöd för att decentralisera tryckningen av dagstidningar. Stödet för att dagstidningarna skall kunna behålla konkurrens och mångfald i media består av stöd till rikstäckande allmän dags- press med små annonsintäkter samt stöd till regional, departe- mental och lokal allmän dagspress med små annonsintäkter. I syfte att uppmuntra till modernisering och till mångfald hos tidningsutgivarna utgår stöd till dagstidningar som publiceras på Internet samt stöd för modernisering av den allmänna dagspressen. Det indirekta stödet består av lägre posttariffer och en reducerad tariff för järnvägsfrakter hos SNCF (motsvarande svenska SJ). Vidare åtnjuter dagstidningsföretagen en reducerad mervärdesskatt för försäljning av lösnummer och abonnemang, slopad verksamhetsskatt för utgivare och för återförsäljare av dags- Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder tidningar, differentierad skatt och sociala avgifter för journalister samt differentierad skatt för lokalkorrespondenter. I den franska statsbudgeten har det för avsatts för stöd till dagspressen. Stödet skall prioritera moderniseringen av både det redaktionella arbetet och distribu- tionen av dagstidningar. Även mångfald avseende utbudet av olika tidningstitlar är ett prioriterat område. Det franska har meddelat att ett aktivt arbete pågår för att skall ha en fortsatt modern och mångfacetterad dagspress. Det statliga engagemanget på dagspress- marknaden har också ökat i och med att budgeten för presstödet för höjts jämfört med . I ges direkt stöd till lokala och regionala dagstidnings- företag men inte till nationella. Storleken på stödet bestäms av . Det indirekta stödet består av stöd för distribution av dagstid- ningar till avlägsna orter i , framför allt öarna i . Vidare ges stöd för distribution av grekiska dagstidningar till EU-länder samt för distribution av dagstidningar som publiceras på öar för att dagstidningarna skall kunna spridas till andra grekiska öar. I kan dagstidningsföretagen erhålla reducerade avgifter för porto, telefon, telegram och telex. Dagspressen har själv satt upp vissa kriterier som måste vara uppfyllda för att företag skall komma i åtnjutande av stöden. Dagstidningsföretagen måste t.ex. ha en regelbunden tidningsutgivning och de måste ha funnits på dagspressmarknaden innan stöd kan lämnas. Dagstidningsföretagen har en reducerad mervärdesskatt för för- säljning och procedurer före tryckning (composition). Vidare behöver de regionala tidningsföretagen bara stå för två tredjedelar av kostnaden för de socialförsäkringar de skall betala till staten för sina anställda. Resterande tredjedel betalas av staten. Statligt ägda företag är också ålagda att annonsera i små dagstidningar för att öka dessas annonsintäkter. Slutligen får dagstidningsföretag göra avdrag för av den totala försäljnings- och annons- intäkten för utgifter utan kvitton. Syftet med sistnämnda stöd är Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder att tidningarna skall kunna lämna ersättning till uppgiftslämnare som vill vara anonyma. Det finns inga uppgifter om omfattningen av det grekiska presstödet, men alla nationella dagstidningar erhåller samma stöd från staten. Tidningsföretagets ekonomi saknar betydelse vid be- dömningen om företaget skall erhålla stöd. antog parlamentet en ny medielag. Syftet med den nya lagen är att förhindra att stora ägare i medieföretag använder företagen för att stödja sittande regering i utbyte mot att rege- ringen styr offentliga kontrakt till andra bolag där samma personer också är stora ägare. Lagen omfattar såväl radio och tv som tid- ningar och distributionsföretag. I samband med antagandet av den nya lagen uttrycktes farhågor huruvida den är förenlig med EG- rätten och har meddelat att den funnit att lagen inte är förenlig med EG-rätten. I infördes presstödet i dess nuvarande form . Vidare inleddes en utredning som skall resultera i en refor- merad lagstiftning på presstödsområdet. Utredningen har dock ännu inte lett fram till någon ny lagstiftning. Det direkta stödet till en dagstidning får inte överstiga 50 pro- cent av tidningens omkostnader, inklusive amorteringar. För att erhålla stöd skall tidningsföretaget ha varit inrättat som ett journalistkooperativ och tidningen, för vilken man söker stöd, skall ha haft samma namn . Företaget får inte ha haft reklamintäkter överstigande av de totala medelintäkterna året innan referensåret, för vilket de söker bidrag. Är tidningen en nationell dagstidning, skall den finnas distribuerad i av landet. För de regionala tidningarna gäller att de skall distribueras i av regionen/provinsen. När 80 pro- cent av tidningsupplagan distribueras i endast en region/provins kategoriseras den som lokaltidning. I procentsatsen inkluderas lösnummer och prenumerationsnummer. Om företagets reklam- intäkter utgör av de totala intäkterna kan det inte erhålla något stöd. Om reklamintäkterna ligger mellan 35 reduceras stödet . Det direkta stödet är uppdelat i ett fast och ett rörligt stöd. Det fasta stödet får inte vara större än av företagets medel- Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder utgifter, räknat på de två föregående årsbudgeterna och det får sammanlagt inte överskrida . Det rörliga stödet, räknat , uppgår till om företaget har en tid- ningsupplaga på 10 000 30 000 exemplar per nummer. Det rörliga stödet höjs successivt i proportion till upplagans storlek. Det sam- manlagda direkta stödet får inte överskrida av tid- ningens årskostnader. Vidare ges det direkt stöd till dagstidningar på franska, räto- romanska, slovenska samt tyska i de autonoma regionerna d´Aosta, och . Stödet till dagstidningar på minoritetsspråk förutsätter att de inte erhåller annat direkt stöd. Stödet får inte överstiga av om- kostnaderna inklusive amorteringar. I samband med reformen på presstödsområdet instifta- des en fond med syfte att underlätta modernisering av dagspressen. Fonden ger räntebidrag åt dagstidningar som lånat pengar för att genomföra omstruktureringar av den teknisk-produktiva process- en. Det rör främst införande eller modifiering av anläggningar, förbättring av distributionen, personalutbildning samt modernise- ring med hjälp av IT-teknik. Omstruktureringarna måste vara kopplade till produktionen, distributionen och kommersialise- ringen av tidningen. Räntebidraget kan högst uppgå till av räntekostnaden och kan som längst ges . Fem pro- cent av fonden är reserverade åt de tidningar som året innan hade en omsättning på , och är reserverade åt tidningar som drivs av journalistkooperativ. Koope- rativen får finansiera hela projektets kostnad genom lån, medan övriga företag får finansiera högst av kostnaderna på detta sätt. De totala resurserna som kan fördelas genom fonden uppgår till . Vid köp av papper som används vid tryckning av dagstidning kan det ges en skattekredit på av inköpssumman. Det är också möjligt för förlag att få en skattekredit på av köpesumman för investeringar i lös egendom vilka anskaffats med syfte att användas för produktionen av tidningen. Stödet uppgår till totalt miljoner . Tidningar som ges ut i en utgåva på minst nio nummer kan erhålla ett rabatterat pris på distributionen av tidningarna. Stöd ges upp till 20 000 exemplar. Villkoret är att det billigaste distribu- tionssättet används. Tidningarna kan också erhålla rabatt på omkostnaderna för telefon och fax. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder håller reklam, gratistidningar, tidningar med enda syfte att göra reklam eller tidningar med pornografiskt eller på annat sätt stötande material kan inte utnyttja stödet. Totalt uppgår stödet i denna del till . har elektroniskt distribuerade dagstid- ningar samma möjlighet som traditionella tidningar att erhålla stöd. Det är dock obligatoriskt att de registreras på samma sätt som övriga tidningar i . Det innebär att tidningarna måste uppfylla vissa krav, t.ex. måste tidningen ledas av en redaktion samt uppdateras med visst intervall. Registreringen syftar till att vara en garanti för viss kvalitet. Presstödet i inrättades för att värna en kvalitativ, inhemsk press med en mångfald av åsikter. I dess nuvarande form har presstödet funnits , och det utformades i när nya media, t.ex. tv, radio och Internet, växt sig starkare och ökat konkurrensen med den tryckta pressen. Dagspressen i Luxem- burg har också viss konkurrens från dagspressen i grannländerna , och , vars dagspress ges ut på språk som talas och förstås av invånarna i . Det omfattande presstödet i har en helt avgörande betydelse för det breda utbudet av tidningar i landet. har en upplaga på endast några tusen exemplar och dessa skulle inte överleva utan presstöd. Även från officiellt håll sägs att den luxemburgska mark- naden på rent kommersiell basis är stor nog endast för en dags- tidning. Det direkta stödet är indelat i dels en fast del som upp- gick till per tidning, dels en rörlig del (proportionellt stöd) baserad på antal sidor (103,per sida). Annonser ingår inte i beräkningen av det rörliga stödet. Nivån på stödet utvärderas och hänsyn tas till löneutvecklingen och pappers- priset. Avseende löneutvecklingen används statstjänstemännens löner som referensvärde. För att en dagstidning skall vara kvalificerad för att erhålla stöd krävs följande. Den skall tryckas i och utges minst en gång . Den skall utges av en fysisk eller juridisk person med hemvist i och den skall ges ut i kommersiellt syfte. Dess redaktion skall bestå av minst fem journalister som skall vara Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder godkända av ett s.k. pressråd och fast anställda på heltid. Tidningen skall rikta sig till en bred allmänhet på något av språken luxem- burgska, franska eller tyska. Informationen i tidningen skall vara av allmän karaktär. Den skall huvudsakligen vara finansierad genom försäljning och annonserna får inte utgöra av det totala utrymmet. Slutligen får försäljning och abonnemang inte uteslutande vara kopplade till en förening eller organisation. I vissa av landets regioner utförs distributionen av tidningarna av brevbärare. Denna kostnad är subventionerad av staten, och statens kostnad för subventionen är högre än det direkta stödet. Officiella meddelanden, t.ex. avseende offentlig upphandling, publiceras i alla tidningar och betalas av staten. Annonseringen kan uppfattas som ett finansiellt stöd till tidningarna. Totalt rör det sig dock om ganska små belopp. åtnjuter vidare stöd i form av reducerad mer- värdesskatt. Dagstidningarna betalar i mer- värdesskatt. Det utgår inget presstöd till de portugisisk- och engelskspråkiga veckotidningar som finns i . Tidningsförlagen som ger ut de båda portugisiskspråkiga tidningarna åtnjuter dock finansiellt stöd för andra tidningar och det är troligt att de portugisiska tidningarna därigenom indirekt subventioneras på grund av vissa synergivinster i samband med produktionen. I samband med införandet av den nya presstödslagen höjdes det finansiella stödet bl.a. för att hjälpa den tryckta pressen att klara konkurrensen från t.ex. elektroniska medier och att själv etablera sig på Internet. Inget stöd utgår således till massmedier som enbart publiceras elektroniskt. När den nya presstödslagen inrättades notifierade om presstödets utformning för att få ett godkännande. Kommissionen svarade att den inte skulle kunna godkänna presstödsprogrammet och bad att återkalla notifieringen och i stället skicka ett brev med en för- att det nya presstödet inte skulle komma att ha någon inverkan på den kommersiella handeln över gränserna. Det var också vad gjorde. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder Det federala/statliga direkta stödet till dagspressen i utgör av det totala presstödet. Resterande cirka 10 av det totala stödet utgörs av provinsiellt eller kommunalt presstöd. Det direkta stödet administreras av och sköts i huvudsak genom två program: the Publica- tions Assistance Program (PAP) och the (). Genom PAP stöds distribution av lokala tidningar, tid- ningar riktade till etniska minoriteter, ursprungsbefolkning eller språkliga minoriteter (franska utanför och engelska i ). PAP har en budget på 46,2 miljoner CAD (cirka 280 mil- joner SEK). CMF stödjer i huvudsak kanadensiska tidskrifter, men dagstidningar erbjuds även ett visst stöd genom det s.k. Support for Industry Development (SID) programmet. SID erbjuder projekt- baserad finansiering åt föreningar och organisationer som ger ut lokala tidningar, tidningar riktade till etniska minoriteter, ursprungs- befolkning eller språkliga minoriteter. CMF-CAD har en budget på 2,5 miljoner CAD () och varje enskilt kvalificerat projekt kan stödjas med upp till 300 000 CAD. För både PAP och CMF gäller att ansökaren måste vara kana- densisk, dvs. uppfylla något av följande kriterier. Ansökaren är kanadensisk medborgare eller har permanent uppehållstillstånd. Ansökaren är ett kanadensiskt företag, eller är ett joint venture, där av ägandet är kanadensiskt och där majoriteten av styrelsemedlemmarna är kanadensare. Vidare måste dess styrelse- ordförande, eller motsvarande, vara kanadensare. Om ansökaren i stället är en kanadensisk, ideell organisation måste majoriteten av medlemmarna och styrelsemedlemmarna vara kanadensare. För att vara stödberättigad måste tidningen härutöver vara redi- gerad, sammanställd, publicerad samt tryckt i för att den skall betraktas som kanadensisk. Tidningen måste också ha getts ut åtminstone före ansökan om bidrag. Slutligen skall tidningen vara en lokal samhällstidning eller rikta sig till etniska minoriteter, ursprungsbefolkning eller språkliga minoriteter (franska utanför och engelska i ). Det indirekta stödet utgörs i huvudsak av möjligheten till skatte- avdrag för hela kostnaden för annonser i kanadensiskt ägd dags- press. Storleken av detta indirekta stöd är svårt att uppskatta men det rör sig om förhållandevis stora summor. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder t.ex. tidningen med en upplaga på cirka 450 000 exemplar per dag reklamintäkter uppgående till per dag. För att annonsörerna skall beviljas skatteavdrag för annonsering krävs att annonseringen sker i en dagstidning som är till kanadensiskt ägd. Tidningen måste också vara redigerad och publi- cerad i . Bestämmelser som reglerar utländska investeringar i kanaden- siska tidningar och tidskrifter återfinns i Investment Act. Enligt dessa bestämmelser får existerande kanadensiska tidskrifter eller tidningar inte förvärvas av utländska investerare. Etablering av nya dagstidningsföretag måste också ske inom bolagsformen joint venture med övervägande kanadensisk kontroll. Presstödet i har aldrig uppgått till några högre belopp. Sedan presstödet infördes har det totalt utbetalats ett belopp som ungefär motsvarar det direkta svenska presstödet . Ett skäl som anförts som förklaring till detta är att såväl politikerna som näringslivet i av tradition hyst motvilja mot statliga subsidier. Ett annat skäl som anförts är att den nederländska dagspressen i mycket ringa utsträckning har eller har haft politisk färg. Att presstödet skall syfta till att bevara åsiktsmässig diversifiering i dagspressen har därför varit ett mindre relevant argument i . Å andra sidan finns det i ett flertal veckotidskrifter, som genom sin ideolo- giska särprägel spelar en betydande roll i opinionsbildningen. Det statliga presstödet gäller därför inte enbart dagspressen. Nederländsk press har under upplevt både konjunkturbetonade och strukturella förändringar som för- stärkt varandra. Tidningarna har tvingats till kostnadsbesparingar som bidragit till stark koncentration. Resurserna för en mer genomgripande förnyelse har varit otillräckliga. Konkurrensen från andra media har ökat kraftigt. har de regionala intressena varit förhållandevis starkt företrädda. Ett stort antal fusioner har lett till att många regionala organ försvunnit. Kommunsamman- slagningar har också ändrat förutsättningarna för regionalt och lokalt förankrad press. Statligt engagemang på dagspressmarknader i andra länder hävdades det att de stora förändringarna inom nederländsk press redan hade ägt rum. väcktes dock debatten om pressens situation till liv igen när två stora tidningsutgivare beslutade att slå samman åtta tidningar. Bland de tidningar som ingår i fusionen ingår sju regionala tidningar, som tillsammans med de fem rikstäckande tidningarna svarar för drygt hälften av den totala upplagan i . Den återstående delen av upplagan utgörs av drygt tolv regionala tidningar, som i allmänhet har en distribuerad upplaga på mellan 25 000 och 100 000 exemplar. Presstödet är inriktat på att bidra till produktförnyelse. Ersätt- ning ges inte för att täcka förluster utan i stället till projekt som kan förväntas ge positiv utdelning framöver. Exempel på åtgärder som kan bli föremål för lån eller - i undantagsfall - subsidier är övergången till annat mer läsarvänligt format och utgivning av en söndagstidning. Nya grepp när det gäller marknadsföring kan också kvalificera för stöd. Utökning av den redaktionella staben i syfte att bättre täcka vissa speciella sakfrågor eller delar av spridnings- området är andra element som kan ge tidningen ett bättre utgångs- läge. Även anpassning av innehållet, t.ex. mer utrymme för debatt och större läsarengagemang kan motivera förnyelsebidrag. Vidare kan nya tekniska lösningar bidra till förbättrad konkurrensförmåga. Det kan gälla Internetutgåvor, deltagande i regional eller lokal radioverksamhet eller nyhetspresentation via mobiltelefon. nyetableringar kan likaså erhålla startstöd. Särskild uppmärksamhet ägnas stöd åt medier som riktar sig till minoriteter. Stödperioderna begränsas till mellan tre och och ut- betalningarna sker etappvis och i relation till företagets egna satsningar på projektet. I de allra flesta fall rör stöden lån med återbetalningsskyldighet, och det förutsätts att stöden återbetalas till fonden. Tills vidare är det emellertid i första hand redan fonderade medel från reklam-tv och kommersiell radio som finan- sierar verksamheten. Inget presstöd har belastat den ordi- narie statsbudgeten. förväntas dock medlen från reklam-tv vara slut. Därefter måste sannolikt andra medel tillföras fonden. De allmänna kriterierna för att ett massmedium skall kunna komma ifråga för stöd är följande. Det skall utges i och vara avsett för nederländsk publik.