sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — anser att viktiga förutsättningar för att nå det övergripande målet är att: Lokalt inflytande och underifrånperspektiv råder för att kunna ta tillvara olikheter och särskildheter. Landsbygdsperspektivet stärker sin position inom samtliga po- litikområden och i all politisk utformning. Helhetssyn och sektorssamverkan tillämpas med hänsyn till landsbygdens särskildheter och dess skilda behov. Landsbygdspolitikens genomförandeansvar tydliggörs. Genom regeringens uppdrag till kommittén att formulera förslag till är det övergripande målet till viss del redan givet, men kommittén har gjort några förtydliganden. Det handlar om att skapa en miljö som är ekonomiskt, socialt och mil- jömässigt hållbar, men om detta ska kunna uppnås så måste också de människor som lever, verkar och besöker landsbygden uppleva att den är attraktiv och livskraftig. övergripande mål är därför en utveck- ling som ger en attraktiv, livskraftig, ekonomiskt, socialt och mil- jömässigt hållbar landsbygd som öppnar för ett brett medborgerligt deltagande och ansvarstagande. Genomgående i betänkandet används begreppet landsbygden utan åtskillnad mellan vad som mer specifikt skulle kunna betecknas som tätortsnära landsbygd, glesbygd eller möjligen landsorten. Detta större begrepp motiveras av att landsbygden ser mycket olika ut i landet, vilket innebär att den politik som behövs också måste vara olika utformad. I den beskrivande texten hänvisas i hu- vudsak till faktauppgifter som hämtats från om- rådesindelning (förklaring se Ord & Begrepp). , det vill säga året innan utformades, avlämnades utredningen 2003:29 Mot en ny landsbygdspolitik. Utredningen innehåller en väl genomarbetad analys av landsbygdens förutsättningar som använt sig av i sitt arbete. Även konsultföretaget utar- betade en omvärldsanalys med scenariebeskrivningar på Jordbruks- departementets uppdrag . ledamöter tog del av analysen och medverkade även i det semina- rium som anordnades . inriktades arbetet mot kunskapsinhämtning inom strategiområdena. anordnade bland annat sammanträden där lands- bygdsföretagare och företrädare för ideella föreningar, statliga och regionala myndigheter samt sakkunniga inom olika ämnesområden medverkade. Under kommitténs arbetsprocess har olika promemo- rior, utredningar och uppdrag lagts ut på externa konsulter. Dessa uppdrag presenteras i rapporten – Omvärld – Analys – Un- derlag till slutbetänkande. Inledningsvis presenteras två bilder av landsbygden beskrivna av författaren : Sanningar och myter om landsbyg- den, respektive landsbygdsforskaren , som ger Per- spektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förut- sättningar. resonemang återknyter till den analys som den tidigare refererade landsbygdsutredningen 2003:29 gjorde. Dessa författare svarar själva för innehållet i sina avsnitt. Efter ingressen presenterar strategierna för en hållbar landsbygd med motiveringar i fem kapitel. 1.Lokalt perspektiv på demokrati, ansvar och roller 2.Landsbygdens företagande och arbetsmarknad 3.Landskapets förändring – de areella näringarna, natur och den kulturella miljön 4.Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 5.Kompetens, lärande och forskning Det kapitel som behandlar demokrati, ansvar och roller har lagts först eftersom kommittén anser att dessa frågor är avgörande för hur politiska insatser ska utformas för att påverka de infrastruktu- rella förutsättningarna för utvecklingen av näringslivet, landskapet, livsvillkoren, lärandet och forskningen på och för landsbygden. Kommittén har under sin verksamhetstid arbetat mycket utåtriktat och genomfört flera rådslag, informationsmöten och samtal samt forskar- och ungdomsseminarium. Syftet har varit att, förutom att förmedla kommitténs synsätt, inhämta kunskap och erfarenheter. genomfördes åtta rådslag på följande platser: , , , , , , och . Dessutom deltog hela Landsbygdskommit- tén i en dialog med gotländska företrädare i . in- bjöds ett hundratal personer från olika myndigheter, föreningar och organisationer till en allmän diskussion om uppläggning och inriktning av kommitténs uppdrag. Ett forskarseminarium anord- nades den 17–tillsammans med KSLATPF3FPT och Forsk- ningsrådet Formas. Vid detta seminarium deltog ett 45-tal forskare från olika högskolor/universitet och institutioner. Kommitténs ledamöter, experter och sekretariat deltog på lands- bygdsriksdagen i mars/och medverkade i ett 15-tal seminarier. Ett ungdomsseminarium genomfördes . Samtal och dialog har skett med speciellt inbjudna repre- sentanter för LEADER, folkrörelser samt regionala sammanslut- ningar av mindre kommuner den så kallade Geografiska gruppen. Ordförande och sekretariat har dessutom sammanträffat med fö- reträdare för samerna, fackliga organisationer samt andra företrä- dare för olika intressegrupper. Inför avlämnandet av slutbetänkandet inbjöd Kommittén till di- alogkonferens via ny informationsteknologi på fyra platser; , , och , . I detta samtal deltog ett hundratal personer. Därutöver har medverkat som före- dragshållare vid en rad olika konferenser och seminarier som arran- gerats av olika huvudmän. 3TP PT KSLA förkortning av besökte och sam- manträffade där med företrädare för Jord- och skogsbruksministe- riet, den finska samt olika regionala och lokala organisa- tioner. besökte , där i var värd. 1.5Fakta – och analysunderlag Beställda rapporter samt erfarenheter från seminarierna publiceras i en särskild rapport – Omvärld – Inspiration – underlags- rapporter i arbetet med en strategi för hållbar landsbygdsutveck- ling. Publikationen består av beställda rapporter med olika förfat- tare. Ytterligare en rapport som har beställts gemensamt med är, Statens nya geografiTPF4FPT. Rapporten har redan givits ut i särskild publikation. I slutbetänkandet hänvisas till olika lokala exempel. Dessa publi- ceras i rapporten: Lokala exempel från utvecklingsarbete på lands- bygden samt exempel från våra grannländers landsbygdsarbete – Verkligheten som kraftkälla. Denna rapport är sammanställd av och expert, forskare . I slutbetänkandet formulerar sin bedöm- ning av behovet av strategiska forsknings- och utvecklingsinsatser för landsbygdsutveckling, liksom inriktningen av befintliga insat- ser. Kommitténs expert, forskarassistent , har tillsammans med professor , utarbetat förslag till . Detta underlag utges som särskild rapport strategi för landsbygdsforskning – underlag till . I rapporten finns också en kortfattad sammanställning av forskarkonferens 17–. För den som vill ha en snabb överblick av kommitténs ställ- ningstaganden finns en särskilt lättillgänglig populärversion. Direktiv till kommittén framgår av bilaga. 4TP PT D. , E. (2006) Statens nya geografi, 2Sanningar och myter om landsbygden 2.1Gårdagens lantisar – och morgondagens Det finns folk i som vet mera om livet på nedre Man- hattan än om livet i Kråkemåla. Det finns folk i Gumparp söder om landsvägen som inte ens kan föreställa sej livet i Ruskseleträsk . Landet är mycket avlångt. Det finns folk i städer runt om i som tror att landsbyg- den är som i Morden i Midsomer eller i Hem till gården. En pub med en skvallrig hjärtevarm ägare bakom disken, en godsherre som ställer till garden party med trädgårdsutställning i parken och en vördig prästman som håller folket i trakten i herrans tukt och för- maning. Men puben på svenska vischan kan vara en bygdegård med kaffeservering, godset har blivit kursgård och prästen, stationerad i närmaste tätort, visar sig bara . Och det finns folk i som tänker på landsbygd som en turkisk bergsby, eller bara minns uttorkad, sprucken jord med magra kreatur och hung- rande människor. Livet på landet är för många stadsbor en dröm om det Goda Li- vet. Gårdens husmor ska sitta vid slagbordet i det soliga köket och rensa hemodlade bär och grönsaker medan yngsta dottern travar förbi på sin ponny och maken går ut i skogen med bössa i hand och rakborste i hatten. Scenariot kan variera – knuttimrat med utsirad förstukvist i , korsvirke runt stenlagd gård i , tjocka stenväggar på . Men det är alltid sol och sommar när det inte är gnistrande vit snö runt huset! Aldrig höstrusk runt tvåvå- ningslängor med hyreslägenheter på en liten en ort som just förlo- rat högstadieskola och bibliotek, aldrig kilometervis med oplogade vägar till vårdcentral och systembolag Därför säljer tidningen allt sämre medan ökar och finner sina läsare bland folk som troligen aldrig kommer Sanningar och myter om landsbygden sin dröm närmare än ett radhus i utkanten av stan och en fyrhjuls- driven stadsjeep. Eller också är drömmen om landet en ond dröm om en tillvaro som man lämnat bakom sej. Aldrig mera leta startkablar i djupsnö och kolmörker för att försöka ta sej till affärn ! Aldrig mera traska med barnvagn i timtals längs dåliga grusvägar för att få en pratstund med en människa! Aldrig mer slita ihjäl sej för att få det att gå runt på ett litet skogshemman, ligga borta i veckor för räkning eller oroa sej för att sista båtturen ska dras in så att man inte kommer till jobbet ! Och aldrig, aldrig mer föda barn i taxi på väg de tolv milen till närmaste BB-avdelning! Eller, som vispoeten sjunger: Dagar kom och dagar gick, tristessen var total När handelsboden stängde fanns det bara Rikets sal Där sa dom: Det finns evigt liv för dej ifall du vill! Jag tänkte: Herregud, vem orkar leva länge till? Ömsesidig avundsjuka förekommer. Stadsborna har för sig att de är landets motor som i sin färd mot framtiden släpar med sig lata och tröga bonnläppar som ballast. Därute i busken sitter de och lever på bidrag och subventioner som vi betalar med våra skattepengar och gnäller för att de inte får ännu mera! Varför ska vi försörja dem, när de praktiskt taget kan livnära sej på att plocka bär och fiska och jaga om de bara ids? Bor billigt gör de, i ärvda gamla kåkar med nära noll i fastighetsskatt! Kommer in till stan nån gång bara, i sina töntiga kläder, och bligar på och ! På landsbygden är man lika övertygad om att nollåttorna skor sej på naturtillgångarna och skövlar och rövar som , och det som de inte behåller själva skickar de till EU! Och varför ska vi försörja alla politruker och byråkrater i stan som gör livet surt för en med lagar och förordningar om saker som de inte vet ett skit om? Jordbruk får läggas ner om nyinflyttade stadsbor tycker att de luktar illa! Gamla jakt- och fiskevatten som varit allas tillhör plötsligt nån stockholmsdirektör! Och ungarna drar till stan och kommer bara hem en sommarvecka och ligger i vilstol och andas djupt och säger att herregud man skulle aldrig ha flyttat, men de aktar sej noga för att ta över! Regelbundet som herpesinfektioner blossar debatter typ Stad emot Land upp i tevesofforna. Då hängs fördomarna ut till vädring och skattesatser, resurs- och fördelningsproblematik yr i luften. Sanningar och myter om landsbygden Alla har synpunkter och/eller visioner, alla har växt upp nånstans och ser den orten som , alla har läst rapporter och tycker, mer eller mindre välformulerat: Vi kan inte fortsätta att underhålla hobbyodlare på våra skattepengar! Stadsborna vill att vi bönder ska hålla landskapet öppet så de har något att titta på från bilfönstret! Alla människor borde ha tillgång till rent vatten och frisk luft! Barn på landet vet mera om livets gång och våra biologiska vill- kor! sa en grönavågare och poeten svarade på släpig stockholmsdialekt: Jag tycker att det är av begränsat värde för ett barns utveckling att se grisar para sig Och vad den friska luften beträffar har aldrig så höga luftförore- ningstal uppmätts i landet som i en svinkall lördag då alla åkt in till centralorten och gått på kondis och lämnat dieseln utanför på tomgång Det enda säkra man säkert kan säga i denna diskussion är att den för det mesta grundar sej på generaliseringar, fördomar och okun- nighet. Att yttra sej svepande om Städer respektive Landsbygd är ungefär lika smart som att säga att böcker är bra. En renägande samekvinna som knäckar extra i i har andra problem än en mjölkbonde på . Så är det i stan också: en bosnisk städerska i har andra problem än ett pensionerat lärarpar i med högt taxerad villa. Men en fördom om landet kan nog skrinläggas, om man kollar upp saken närmare: Folk på landsbygden sitter inte i kalla stugor och rullar tummarna och väntar på nästa pensionsutbetalning eller bidragscheck. Antingen de är födda i trakten eller utflyttade från städer håller de ett högt tempo och är sällan sysslolösa! Som en gammal bonde i sa till lokalradion som frågade ho- nom vad han gjorde : Sku de va när man hugger kaffeveden? På landet får man sällan någonting gratis och man kan inte skingra tristess genom att gå på teater eller kvarterskrog. Så kurs- och föreningslivet blomstrar och håller självmordsfrekvensen nere, verandor och hästhagar snickras ihop, det tovas och växtfärgas och pyntas och putsas. Svensk landsbygd är hänförande prydlig. På landet kan man inte alltid hoppas på att fullmäktige i stor- kommunen ska fixa lokal arbetslöshet, brist på barnomsorg och äldrevård, samlingslokal och bussturer. Så därför hugger man i med det själv. Om det inte finns daghem, samlingslokal eller lokalbuss kan eldsjälen i byn inreda ett hus som Sanningar och myter om landsbygden är dagis och hyrs ut till fester , med barnens leksaker i stora backar inskjutna bakom skärmar. Man inhandlar en buss som kör dagisbarn och hemtjänstturer och kan hyras för tea- terresor till centralorten. När och idrottshallen dras in bygger man med förenade krafter en kombinerad lokal med hjälp av lokalt hantverkskunniga och driver den sedan på ideell basis. Öbor i yttersta havsbandet fixar internetcafé för alla och kopplar upp sej till världen. Turister lockas på de mest uppfinningsrika sätt. Och alltid finns det nån utflyttad nollåtta som vet hur ansökan om EU-bidrag ska utformas på listigaste vis. Många stolta projekt har stupat av brist på resurser eller på byrå- kratiska hinder, ibland på att myndigheter inte lyssnar och samar- betar. Påfallande ofta är kvinnorna i byn drivande i olika projekt, från hantverksmässor till organisering av äldrevård. Det är inte all- tid kommunalgubbarna på centralorten gillar att de tar över och då försöker de sätta käppar i hjulet. Ordning på torpet! Och arbetsmöjligheterna på landsbygden! Där har ny teknik kanske betytt lika mycket som Spinning för den industriella revolutionen. Så borde det i alla fall kunna bli – kan man sitta i te- lefonväxel i anställd av svenska företag kan man sköta da- tabaserade verksamheter från . Det finns folk i Ruskseleträsk som vet mera om hur man roar sej på än hur man tillbringar i . Men de allra flesta i stad och land sitter framför samma teve och ser samma program, äter samma chips och planerar samma charterre- sor till . Medan deras ungar chattar på lunarstorm och tän- ker luffa jorden runt innan allvaret börjar. Bonnläpparna är inte töntigt klädda eller illa informerade om trender och politik . De laddar ner musik och beställer varor över nätet som alla andra. De behöver inte ens vänta på posten när vägarna är ofram- komliga utan mejlar vänner och kolleger i alla väderstreck. Och om bara mobil- och bredbands- och digitalt tevenät byggs ut till full rättvisa över landet kan vad som helst hända! Visst kan vi projektera gasfyndigheter och leta olja och uran lite här och där i landet, men det är dyra, osäkra projekt vars vinster sällan kommer oss alla till del. Kanske ska vi tänka att landsbygdens befolkning är dess största resurs? Med rätt uppbackning utgör den en flödande naturrikedom, ständigt förnyelsebar, åtminstone om man slutar lägga ner BB-avdelningar! Och det kan ju vara bra att minnas att ur ett globalt perspektiv är lika mycket gles- bygd som Kråkemåla 3Perspektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar 3.1Perspektiv på svenska landsbygdens utveckling Sanningar och myter om landsbygdenTPF1FPT har ofta en förankring i verkligheten. Hur ser då verkligheten ut? För 40-talist generatio- nens ungdom var lantisar närmast ett skällsord, man kunde både se och känna lukten av bonnigheten hos sina skolkamrater från landet. är lantliv en livsstil som alltfler drömmer om. Gamla rostfläckiga emaljhinkar trängs med andra loppisfynd i heminred- ningsmagasinens reportage om familjen som fann sitt drömhus på den svenska landsbygden. Ljuvliga dofter av bullbak, odlade ört- kryddor och den fria naturen sprider sig kring de nya lantisarna. Att landsbygden och föreställningarna om landsbygden ändras över tiden är alldeles påtagligt, men dessa stereotypiska bilder av lands- bygden är alltför enkla. Landbygden är mer komplex än så. I detta avsnitt behandlas landsbygdens särskiljande drag och förutsätt- ningar. För att kunna genomföra uppdraget att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling be- hövs en plattform att utgå från, en förståelse för vad landsbygd är och var landsbygd finns. Den nationella strategin skall enligt kom- mittédirektiven utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella när- ingarnas roll och utvecklingsförutsättningar. För ändamålet kan man hämta inspiration och kunskap både genom att studera nutid och hur det var . I underlags- material ingår en omfattande faktasammanställning om landsbyg- den. I sitt analysarbete har identifierat ett antal strategiområden som till sin karaktär är sektorsanpassade och detaljerade, lämpade för en direkt implementering i den praktiska politiken. 1TP PT Landsbygd används här som ett samlingsnamn för glesbygd, fjällbygd, skogsbygd, jord- bruksbygd och skärgård Perspektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar Detta avsnitt om de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar är mer generellt och bildar tillsammans med övriga rapporter bakgrund till betänkan- dets analyser och strategier. Här behandlas de övergripande per- spektiven på svensk landsbygd; vilka är landsbygdens särskiljande drag, vilka förutsättningar har landsbygden och vad motiverar en ny landsbygdspolitik alternativt en tydligare lokal dimension inom befintliga politikområden. Sammantaget växer en central frågeställ- ning fram beträffande synsätt och målsättningar för landsbygden ; landsbygden som funktion eller lands- bygden som territorium. 3.2Landsbygden från norm till särskildhet När kommuner bildats bodde och försörjde sig större delen av landets befolkning på landsbygden, i ca 2 400 lands- kommunerTPF2FPT. En mindre del av befolkningen levde i ett 40-tal kö- pingar och ett 100-tal städer. Vid den stora kommunreformen 1952 bibehölls åtskillnaden mellan land och stad genom att landskom- muner lades samman med landskommuner. Urbaniseringen kulmi- nerade under 1950- och 1960 talen och tätortsbefolkningen över- steg nu vida befolkningen på landsbygden. Nästa stora kommun- sammanslagning som avslutades hade en annan planeringsfilo- sofi vilket innebar att staden inkorporerade de omgivande lands- bygdskommunernaTPF3FPT. Landsbygden kom på så sätt att successivt underordnas tätorten i politik, planering och utvecklingsarbete. De problem – främst arbetslöshet och försämrad service – som uppstod på landsbygden skulle lösas med en aktiv regional- och glesbygdspolitik till utpekade s.k. stödområden. bedrivs en mainstream regional utvecklingspolitik i hela landet utgående från funktionella arbetsmarknadsregioner med kommunerna som minsta geografiska byggstenar. Dessa arbetsmarknadsregioner ut- formas efter befolkningens pendlingsströmmar. I betänkandet Mot en ny landsbygdspolitikTPF4FPT konstaterar utredaren att lands- bygdsdimensionen inte har en riktig plats i dagens regionalpolitik utan har tonats ner. Vidare att det saknas en samlad svensk natio- 2TP PT Befolkningen, Nationalatlas, 1991 3TP PT finns 290 kommuner. 4TP PT Mot en ny landsbygdspolitik, SOU 2003:29, Betänkande från Utredningen om Glesbygds- verket, utredare: Perspektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar nell politik för landsbygdens utvecklingsfrågorTPF5FPT samt att det inte finns något samlat politiskt dokument med synsätt och målsätt- ningar för landsbygdens utveckling. Ett viktigt perspektiv som behandlas ingående i nämnda be- tänkande är landsbygdens särskildhet. Huvudfrågan är om lands- bygden är annorlunda än tätorten så att den behöver hanteras för sig i politik och planering. Detta till skillnad från det synsätt som framfördes i den regionalpolitiska propositionen om att gles-, landsbygds- och skärgårdsområden inte bör betraktas som isole- rade från tätorts- och stadsområden. Landsbygden karaktäriseras enligt utredaren dels av den fysiska miljön som är präglad av natur- landskapet, det brukade landskapet och den byggda miljön och dels av glesheten som ger speciella förutsättningar åt nästan all mänsklig aktivitet. Dessa särskildheter utgörs av ett antal förhållandenTPF6FPT som utredaren menar motiverar insatser som specifikt riktar sig till landsbygden. Landsbygden har många funktioner som inte kan hållas isole- rade från varandra. De areella näringarna är både näringsfång och naturresursförvaltare. Den förvaltningen måste i sin tur ha biologiska utgångspunkter som har att göra med biotoper och artrikedom. Den måste också beakta landsbygden som livsmiljö och kunna vårda och utveckla boendekvaliteter och landsbyg- dens värden för rekreation och upplevelser. Dessutom måste globala, långsiktiga miljömål och krav på resurshållning län- kas samman med lokala och kortsiktiga behov. Denna kom- plexa situation ställer krav på kunskaper och insatser som går bortom sektorstänkandet. Landsbygdens kännetecknas av sina glesa strukturer, i första hand en gles befolkning och i allmänhet också av ett tillgäng- lighetsproblem genom avstånd till större orter. Både dessa för- hållanden skapar landsbygdsspecifika svårigheter när det gäller möjligheten att upprätthålla kommersiell och offentlig service. 5TP PT Landsbygdspolitiken utgörs av LBU-programmet inom den EU-gemensamma jordbruks- politiken, samt inom regionalpolitiken bl.a. EU-programmet och verksamhetsstöd till Hela ska leva 6TP PT Dessa förhållanden sammanfattas i utredningen (SOU 2003:29) i sex punkter som här återges i sin helhet Perspektiv på de svenska landsbygdernas särskiljande drag och förutsättningar Glesheten innebär generellt sämre infrastruktur på grund av att de höga fasta investeringskostnaderna ska delas på få hushåll. Det finns behov av att särskilt beakta företagandets villkor i glesa strukturer där företagande och företag med någon enstaka anställd är särskilt viktigt och där innovationssystemet präg- las av personrelationer. Detta företagande kan aldrig vila på tät- het och skalfördelar. Det måste bygga på att den lokala miljön kan fungera stödjande för företag som inte har som marknad och sina kunskapskällor i omgivningen. Landsbygdens sociala och ekonomiska utveckling bygger i högre grad än tätortens på ett samspel mellan privata, offentliga och ideella insatser. Landbygden, den glesa strukturen, tycks ha en förmåga att skapa och vidmakthålla utvecklingsprocesser utan att uppfylla krav på ett stort befolkningsunderlag. Frivil- liga insatser görs för att kompensera för brister i kommersiell och offentlig service eller för att ta tillvara möjligheter som finns i den lokala miljön. Människor fullgör uppgifter som inte kommunen kan göra i områden med litet befolkningsunderlag. Ofta handlar det om lösningar som bygger på den verkligt lo- kala uppsättningen av personnätverk, institutioner, lokaler osv. Det kan gälla t.ex. alternativa driftsformer, samspel mellan kommun-föreningsliv, osv. Landsbygden är de facto en dimension inom flera politik- områden. Inom den regionalpolitiska utvecklingspolitiken och inom landsbygdspolitiken finns särskilda stöd och program och andra insatser riktade mot landsbygden. För att det skall vara möjligt att maximera utbytet av dem och ta vara på lärdomarna av dessa insatser måste landsbygden ha en plats i planeringssy- stemet.