sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — Dessa föreställningar har mycket lite att göra med erfarenhet av umgänget med människor från olika delar av världen och bygger på generaliseringar. En viktig fråga för forskningen om diskriminering av etniska minoriteter är vilka som inkluderas i den föreställda nationella gemenskapen och vilka egenskaper dessa människor anses besitta. Det finns en mängd föreställningar om vad svenskhet innebär som sällan uttalas. Vissa forskare hävdar att föreställningarna om svenskhet som något specifikt liksom sådana föreställningar i sig har blivit en viktigare ingrediens i den svenska etniska maktstruktu- ren (, 2005). Hur dessa föreställningar än ter sig är det ingen tvekan om att de spelar roll för diskussionen om invandrare och svenskar. I själva verket är de en förutsättning för denna indelning i två grup- per, där det väsentliga hos en grupp antas vara att de inte är svens- kar. Svenskarna anses alltså ha gemensamma intressen som inte nödvändigtvis omfattar de invandrade. Det är en förklaring till ett återkommande tema i diskussionen, nämligen att invandrare beskrivs som en resurs för oss. Uttryck som nedanstående åter- fanns hos alla riksdagspartier och återkom i alla de studerade valrö- relserna (om än med stora variationer i omfattning): Vår långvariga invandringshistoria har lärt oss hur mycket invandrare och flyktingar har att ge oss. För det svenska samhället är invandrarna ingen belastning utan en enorm nationell tillgång (En generösare Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter invandrar- och flyktingpolitik. informerar 1988: 1, refererat i Boréus, 2006b: 54). Det gäller att gå vidare och ge de nya invånarna i möjlighet att använda sin företagsamhet, sina kunskaper och sin energi till arbete i . De är en resurs som vi inte har råd att förslösa (Invandrarpo- litiskt program, c, 1994, citerat i Boréus, 2006b: 105). Detta slags resonemang är säkerligen utformat som ett svar på en retorik som ifrågasätter invandrares nyttighet och i den bemär- kelsen välmenande. Detta slags resonemang är heller inte diskrimi- nerande i ordets egentliga mening: det ligger inget nedvärderande i att diskuteras som en resurs. Däremot säger det något om den etniska maktordningen. Att vara den part som kan välja att utnyttja en resurs är en maktposition. Vi:et är inte invandrarna som uttrycker att de bör ta till vara svenskarna som en resurs. Tankegodset har också en historia. Enligt flera forskningsbidrag till utredningen spelar västerlandets koloniala förflutna och före- ställningar knutna till kolonialismen, liksom ett rasbiologiskt tan- kegods där vita människor rankas högst på skalan, roll för rela- tionerna mellan etniska grupper i även . Det svenska kopplas till västerland och vithet medan människor från andra delar av världen betraktas som mindre utvecklade (Kamali, 2005; , 2005). Maktens tre dimensioner fångar dock endast vissa aspekter av det som vanligtvis avses med makt. Ytterligare ett sätt att diskutera makt är genom att se till människors resurser. Resurser ger männi- skor en kapacitet, en möjlighet att förverkliga sina önskemål. Att se till fördelningen av resurser är därför att se till olika gruppers potentiella makt (om makt som potential se t.ex. Lukes, 2005: 69 ff). Resurser är ojämlikt fördelade mellan grupper av människor. God ekonomi och hälsa hör till de viktigaste resurserna. Dessa är ojämlikt fördelade såväl inom gruppen svenskfödda som inom gruppen utrikes födda. Men de är också ojämnt fördelade mellan dessa båda grupper. Personer födda utanför hade vid mät- ningar såväl i början som exempelvis sämre hälsa, högre arbetslöshet och lägre inkomster än infödda (SOU 2001:79). Utrikes födda tenderar även att ha mer stressande och monotona jobb, oftare allvarliga ekonomiska problem, är oftare trångbodda, saknar oftare nära vänner och så vidare, än svensk- födda (SOU 2000:41). Vissa personer, som de som invandrat sent i livet och från början saknar god ekonomi, utbildning och hälsa, blir Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter mycket utsatta och kan sägas ha synnerligen dålig tillgång till resur- ser som gör det möjligt att påverka det svenska samhället eller sin egen situation (Songur, 2002). Maktskillnader mellan inrikes och utrikes födda är med andra ord långt ifrån bara en fråga om diskriminerande attityder utan är också kopplade till materiell ojämlikhet. Diskriminering och maktskillnader hänger ihop. Dessa fenomen genererar också motstånd. Ovan har det att dra sig undan det poli- tiska systemet beskrivits som ett logiskt svar på utanförskapet. Men organisering för att främja sina intressen är även det ett logiskt svar på upplevelsen av att sorteras in i en viss kategori, granskas som avvikande, ifrågasättas och utestängas. Många har valt att organisera sig som svar på hur invandrare behandlas i . Ett exempel är , Fackligt Aktiva Invandrare (Mulinari & , 2005). Andra föreningar där utrikes födda personer från olika länder slutit sig samman lokalt för att på olika sätt främja sina intressen eller hjälpa barn och ungdomar beskrivs i (2005) och (2005). Dessa organisationers aktiviteter kan bidra till att stärka den invandrade befolkningens makt i samhället. har vi dock inte sett något invandrarparti ställa upp i riks- dagsvalen. , (1991) Imagined Communities: Reflections on the Origin and Spread of Nationalism. Boréus, (2006a) En analys av kulturbegreppet i debatten om det mångkulturella samhället i: Roxell, , (red. ), Frågor, fält och filter. Boréus, (2006b) Diskrimineringens retorik. En studie av svenska valrörelser 1988-2002. , (2005) Det är inte mitt samhälle! Misstro och levd erfarenhet i mångetniska förortsmiljöer i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. Ds 2000:43 Begreppet invandrare – användningen i myndigheters verksamhet. Direktiv 2004:54, . Easton, (1965) A Systems Analysis of Political Life. Fairclough, (1992) Discourse and Social Change. & Klingemann, (1996) Political Science: The Discipline In Goodin, . & Klingemann, (eds.) A New Handbook of Politi- cal Science. , (2005) Inkludering av svenskar i lokal real- politik. Exemplet i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma. Struktu- rell/institutionell diskriminering i: de los , , (red. ), Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. Lukes, (2005) . A Radical View (second edition). Basingstoke: Palgrave . , (2005) Diskrimineringens andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska i: de los , , (red. ), Bortom Vi och Dom. Teo- retiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskri- minering. Mulinari, , (2005) Du kan plocka svamp hela ditt jävla liv de kommer ändå att hävda att du inte tycker om skogen. Facket och de Andra i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. , (2005) Folkbildning i integrationens tjänst. Folk- bildningens dilemman och invandrarföreningars pragmatism i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt delta- gande. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Proposition 1997/98:16 , framtiden och mångfalden. Från invandringspolitik till integration. Soininen, , (2006) Partierna nominerar. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Songur, Welat (2002) Välfärdsstaten, sociala rättigheter och invand- rarnas maktresurser: en jämförande studie om äldre invandrare från i , och . SOU 2000:41 , , (2000) Välfärd, ofärd och ojämlikhet. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. : Socialde- partementet. Skjeie, (1992) Den politiske betydningen av kjönn: En studie av norsk topp-politik . : Institut for samfunnsforskning. Velásquez, (2005) Dialog eller förankring. Statliga satsning- ars oförutsedda konsekvenser för den lokala demokratin i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt delta- gande. Wängnerud, (1998) Politikens andra sida: Om kvinnorepre- sentation i riksdag. , , (2005) Medborgerlig agens för social inkludering. Reflektioner om svenska medborgarsam- manslutningar bildade på etnisk grund i: , , (red. ), Demokrati på svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter 3.3Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen Utredningens mål har varit att finna perspektiv som ger kunskap om mediernas betydelser för den strukturella diskrimineringen. Av avgörande betydelse är därför att undersöka hur medierna genom sina texter och bilder skapar sociala realiteter och sociala ordningar som diskriminerar (SOU 2005:41, s. För att tydliggöra de funktioner som medierna har för den strukturella diskrimineringen kan man frilägga ett antal processer som identifierar medierna som ett instrument för maktutövning. Det handlar bland annat om vem som får komma till tals, i vilka situationer som personer intervjuas och tilltalas och vem som har tolkningsföreträde i den massmedie- rade offentligheten. Rapporten och Dom (SOU 2006:21) har fokus på diskriminerande processer i medierna och synliggör hur texter och bilder framställer och skapar händelser som pekar ut den Andra. Medierna anger både direkt och indirekt hur en händelse ska för- stås och i rapportens analys återkommer författarna till att identifi- kationen till nationen och det nationella såväl reflekteras som ska- pas i mediernas texter. Det vill säga att läsargemenskapen skapas med föreställningen om att Vi/nationen/svenskar är en homogen enhet. Personer som tillskrivs invandrarbeteckningar, de Andra, äger inte tillträde till offentligheten på jämlika villkor och ges inte möjlighet att identifiera sig med den föreställda nationella gemenskapen. Ytterst handlar mediernas diskriminerande processer om att medborgarskapet är olika mycket värt och fungerar olika genom att alla inte har tillgång till offentligheten på ett jämlikt sätt. Medborgarskapet är skiktat och fördelas efter principer som place- rar människor antingen inom eller bortom nationen. Den sociala positionen svensk reproduceras som en privilegierad position i samhället och det är i relation till denna position övriga sociala positioner formas och tillskrivs underordnade status (jfr , 2005: 152). Att inte kategoriseras som svensk är därför ett aktivt exkluderande i relation till mediernas nationella förståelsehorisont. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter För att placera in och förstå mediernas texter och bilder i ett sam- manhang av vardaglighet använder flera av författarna begrepp banal nationalism. Syftet är att begreppet ska påvisa att den strukturella diskrimineringen skapas och återskapas genom en rutiniserad Andrafiering. Andra forskare har beskrivit och för- sökt komma åt samma process i andra termer. talar om att medierna skapar sanningseffekter (Fiske, 2000: 55). Rappor- ten visar hur mediernas texter och bilder om invandrare (beskri- ven som grupp, individ, man eller kvinna) tillskrivs upprepande och stereotypa karaktärsdrag. Ett generellt system av uppfattningar skapas som grundas i föreställningar som medierna sprider. De dominanta diskurserna reproduceras i dessa uppfattningar och föreställningar och blir till sunt förnuft genom att de rutinmäs- sigt upprepas och sprids i sådan utsträckning att de börjar tas för givna. Därmed blir de svåra att utsätta för prövning och ifrågasät- tande. Kunskapen finns dock hos den eller de som utsätts för de medierade praktiker som diskriminerar. I inifrån (SOU 2005:69, s. 99–108) bekräftar de intervjuade bilden av en diskrimi- nerande mediepraktik. Men en stor del av den strukturella diskri- mineringen är osynliggörandet och oviljan att lyfta in de diskrimi- nerande processerna i offentligheten. Journalister hänvisar ofta till att grunden i deras nyhetsarbete bygger på objektivitet. Hur det görs brukar av mediernas representanter förklaras genom: Vi skri- ver bara som det är eller, som i artikel Krigsjournalistiken och den strukturella diskrimineringen, en hänvis- ning till krigets sanna ansikte (Nohrstedt, 2006: 270). Det för- hållningssättet till en händelse är problematisk. I detta döljer sig det faktum att händelser förstås på olika sätt, beroende på vilken utsiktspunkt man intar. Vidare gör det att journalistiska texter och bilder inte ifrågasätter de maktstrukturer och förhållanden inom vilka de verkar. Förnekelsen och oviljan att se hur den ojämna maktfördelningen distribueras i samhället bidrar också till att osynliggöra de privilegierade positioner som den diskriminerande strukturen innebär (Kamali, 2005; Camauër, 2006: 42; &, 2004: 9). Att massmedierna har inverkan på människors föreställningar och erfarenhetsvärldar är ett välkänt faktum, samt att medierna all- tid haft en nära relation till nationalstaten (Nohrstedt, 2006: 260f; , 1983). Med rapporten och Dom (SOU Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter 2006:21) tydliggörs att det som är tänkt att beskriva händelser bortom nationens Vi ofta reflekterar föreställningar om natio- nen. När rapporteringar och nyhetsinslag utlovar information om det som ligger utanför den egna erfarenheten, erfarenheter som knyts till nationen, är det ofta fortfarande inom ramen för en nationell tolkningsram (samma resultat framkommer i utredning- ens analys av skolböcker i SOU 2006:40). Mediernas tolkningsfö- reträde återkommer i rapporten genom att författarna på olika sätt uppmärksammar mediernas makt att benämna, klassificera och tolka verkligheten. Dessa journalistiska praktiker diskriminerar såväl de individer som tillskrivs negativa egenskaper som etniska minoriteter i allmänhet. Man kan också dra slutsatsen att dessa praktiker definierar Vi-et genom att definiera De Andra. Således är Vi-et flyktigt och diffust om än ständigt närvarande, genom att Vi- et främst uppträder i former av vad det inte är (jfr , 1997). Kronologier och upprepningens makt , som analyserar ett historiskt pressmaterial i arti- keln Främlingar i nationens spegel, menar att dagens medier har en potential att undergräva det nationellas betydelse till förmån för andra identifikationer. En förutsättning för detta möjliga fokuss- kifte är att den underordnades samhällskritik och kritiken mot medierna tas på allvar och att mediernas rapporteringar baseras på rätten att kommunicera i stället för att reproducera och skapa nationen som en homogen enhet.4 menar dock att denna potential förblir outnyttjad (, 2006: 155; jfr , 2006). Ett framträdande drag i de analyserade texterna är att föreställ- ningen om nationen vårdas med hjälp av territoriella och kulturella hänvisningar (, 2006: 130). En persons tidigare hemvist, olika maträtter, etnifierade kulturevenemang och språk beskrivs som om de ryms inom ramen för det svenska men dessa element underordnas en svensk tolkningsram. I analysen av en artikel från tydliggör detta genom att redogöra för hur språket knyts till olika egenskaper. Det svenska språket återkom- 4 material består i nedslag i tidningarna , och , samt under varje undersökningsperiod. De tre första tidningarna har även analyserats slumpmässigt under tidsintervallet 1945–1999. har en sjudagarsperiod analyserats. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter mer i artikeln i samband med gemenskap, chans, kontakt och sam- tal medan andra språk förknippas med missförstånd, snacka skit, svordomar och könsord (Ibid: 153). Exemplet visar att medierna genom att beskriva företeelser inom ramen för föreställningar om såväl lokala som nationella gemenskapsrelationer, skapar en delak- tighet för majoriteten. Identifieringen sker med olika språkliga praktiker som Vi, , Svenskar (: 131ff). I ett vidare per- spektiv handlar det om att medierna förvägrar den rätten att kommunicera. Den underordnade tillerkänns inte makten att tala, skriva och föra fram åsikter som inte på något sätt är villkorade av de föreställningar som medierna själva anser vara relevanta. Av det följer att de sätt som medierna väljer att beskriva och representera grupper och individer i samhället har betydelse för vilka positioner och relationer som är möjliga för ett aktivt deltagande i samhället (, 2006: 155; SOU 2005:56, s. 129). Diskriminering genom begreppen resurs och tolerans Både artikel och röst i etnifierad lokalpress har historiska perspektiv. Båda utgår från pressmaterial från lokalpressen. ingång till materialet handlar om hur gemenskap, uteslutning och identitetspositioner skapas i texterna. På vilka sätt gestaltar tidningstexterna dessa aspekter i anslutning till invandring? Utöver detta diskuterar hur journalistiken reproducerat ett folkhemsideal och ser det som ett latent drag i journalistiken. I medierapporteringen av invandrare/n som antingen ett problem eller en resurs, som artikel analyserar, kan argument befästas ytterligare. Motsatsparet problem–resurs kan sägas vara central i diskurser om välfärd och folkhemsideal. Oavsett vilken roll som invandraren i detta givna scenario tilldelas reproduceras natio- nella tankar om välfärd och folkhem. 1945 är utlänningen en resurs i det analyserade materialet. När led brist på arbetskraft kopplades utlänningens förmågor och förtjänster till arbetet. när ett Folk- hemssverige beskrivs i presstexterna kommer tanken om välfärden att överleva och gå som ett stråk som överskrider tiden för folk- hemmet, skriver . Ett porträtt i text och bild av en ungersk familj i 1955 analyseras av . Bild och text samverkar i framställningen av en framåtsträvande och Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter En retorisk bild om en stark familj i ett svenskt landskap. De presenteras under rubriken i vill bli svenskar. Därmed ingår artikeln i ett tematiskt fält och ett journa- listiskt angreppssätt som är i bruk (Ibid: 136, jfr nedan). Ett skötsamhetsideal som skapar en föreställd svenskhet som förstås som godhet, trygghet, rättvisa och välvilliga medborgare (, 2006: 132). Temat återkommer i uppsats Det här är lycka Om sportjournalistikens inkluderande mekanismer som handlar om hur det inom sportjournalistiken är legitimt att skapa nationella känslor och hur upprätthållandet av en svensk gemenskap sker i dessa representationer. I representationer av nationaliserade idrottshjältar lyfts familjen fram som en förutsättning för fram- gången. Det är i det sammanhanget som hjälten fått sin stabilitet, sin trygghet och lärt sig gemenskapens förtjänster, menar dessa texter. Dessa egenskaper överförs på symbolisk väg till nationen genom att det antas vara det som karaktäriserar det svenska. I samband med jämförde två fotbolls- spelare i landslaget. I analys framkommer det att det svenska representeras av fotbollsspelaren . Han beskrivs som tystlåten, lugn och från en villaidyll. Den representeras av . Han beskrivs som vild, opole- rad, kaxig från ett tufft problemområde (). exempel visar hur polariseringen mellan det svenska och det Andra aktiveras med hänvisningar till olika egenskaper och karaktärsdrag (, 2006: 247f). Den här mediala praktiken har gjort att medierna ibland framställer medverkan i landslaget i termer av mångkulturell tolerans. Att , trots allt, är med i det svenska fotbollslaget beskrivs som ett tillåtande och tolerant drag som antas känneteckna det svenska (, 2004). De artiklar som inordnas i kategorin resurs, som sökt i sitt material, meddelar också läsaren om de krav som en person med ett icke ifrågasatt medborgarskap inte behöver reflektera över. Resurs och tolerans är begrepp som är samman- vävda i en mångkulturell diskurs som framställer den som en tillgång för majoriteten men undanhåller ett jämlikt medborgarskap för att det är kopplat till majoritetens villkor och godtycke. problematiserar inte toleransbegreppet men flera forskare har visat hur föreställningen om tolerans döljer de villkor som framställningen vilar på (se t.ex. de los , 2001; , 1998). Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter blir invandraren snabbt en kategori i medi- erna genom det ständiga upprepandet av negativa stereotyper (, 2006; se även , 2004). Upprepningen har gjort att det antas beteckna något reellt. När begreppet ständigt återkom- mer i samband med tillskrivningar av ett tänkt kollektiv, eller en individ med problem, materialiseras den strukturella diskrimine- ringen (, 2006 95f; , 2006: 166). Texterna , i material, visar två tema- tiker. Den ena handlar om rasistiska våldsbrott medan den andra visar gemenskap och samförstånd mellan kulturer (, 2006: 143). Samförståndet berättas genom bilder av kvinnor som lagar maträtter som knyts till etnicitet. På det sättet skapas kulturer som separata enheter utifrån journalistens sätt att dela in olika göranden utifrån föreställningar om kulturella olikheter. Den Andras kultur är till betraktande. Samförståndet definieras genom journalistens sätt att berätta om den . Text och bild analyseras genom begreppet deixis, som betyder utpekande. Begreppet möjliggör en analys av en journalistisk praktik som pekar ut trots att framställningen visar bosniska eller iranska bakverk. Talet om den Andres kultur uttrycker en ideologi som visar som jämlikt, där valfrihet och samverkan råder. Journalisten pekar ut de villkorade identifikationsmöjligheter som är möjliga att inta i förhållande till dessa föreställningar om det kulturella (Ibid: 147). Politiska och journalistiska diskurser samspelar i representationen av invandring. Diskrimineringen består i att den Andrafierade är undantagen den medborgerliga rättigheten att kommunicera på egna villkor (Ibid: 155). En tydlig maktojämlikhet mellan den som beskriver och den eller de som beskrivs. I material fördubblas såväl problemartiklar som resursartiklar –1989 och i senare perioder har de fortsatt hög frekvens. Det är framförallt de problemoriente- rade artiklarna som ökar i antal. Men perioden innehåller även artiklar där individen betraktas som en resurs. Särskilt kulturfrågor belyses ofta med det individnära porträttet. skriver att individen betraktas som en resurs i sin avvikande exotism och att artiklarna är öppna, nyfikna och att de har en tolerant attityd. Den toleranta attityden ska, med anledning av vad som anförs ovan, förstås i ett sammanhang som tydliggör att den som skrivs in i den mångkulturella diskursen diskrimineras genom att existensen vill- koras i förhållande till den eller de som kan uttala och kräva av den att vara en resurs. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Dessa resursartiklar är vanligare än senare (, 2006: 171). Nästa undersökningsperiod, 1990–1994, ökar också problemartiklarna som kopplas till individen. 1995– 1999 minskar flyktinginvandringen och därmed också en tydlig genreberättelse som avbildar flyktingen som offer. I stället ökar texter om invandrare som kollektiv skrivna med problemvinkel. En generell slutsats i artikel är att de tidningsartiklar som handlar om den Andres resurser ofta är individnära beskrivningar medan när tidningarna tilltalar invandrare som kollektiv handlar det om problembeskrivningar. Men bilden är inte entydig, menar , för skrivs individen in i berättelser om kulturskillnader. Dessa skillnader blir i sin tur något som antas vara förklarade i de problemdiskurser där individen skrivs in. skriver: Vissa förändringar i artikelmönstret kan skönjas , framförallt att andelen problemartiklar ur både kollektiv- och indi- vidperspektiv ökar relativt sett. (Ibid: 183) Den strukturella diskrimineringen och rasifierande artikulationer i medierna är inte en ny företeelse. som studerat rasismen ur ett europeiskt perspektiv skriver i utredningens första rapport (SOU 2005:41) om dagens rasism som en fortsättning på en lång tradition, och den är heller inte ett resultat av invandring, utan av den konsekvent negativa framställning av de Andra som genom tiderna varit inneboende i de sociala representationerna av dem (van Dijk, 2005: 120).