sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — Löwander (1997) har beskrivit rapportering om invandrade grupper/människor där egenskaper hos det moderna samhället projiceras på invandrarkillar och dessa anklagas för hämndbegär, machostil, amoralisk sexualitet, främlingskap och svårighet att tygla impulser. Invandrartjejer framställs som icke-handlande, ove- tande offer för förtryck samt oförmögna att själva bedöma sina möjligheter. I mitt material personifieras och gestaltas ovan nämnda egenskaper av , brodern samt andra exempel på flickor som befinner sig i liknande situationer. Ett sällsynt, närmast obefintligt, mönster är diskussioner om de ekonomiska, sociala och andra åtskiljande samhällsstrukturer som påverkar människorna i . Även information om organisatio- ner som jobbar för ökad jämlikhet bland människor som påstås komma från starkt patriarkala kulturer utgör ett sällsynt mönster i materialet. Någon information kring vilken omfattning hot och hedersmord har i den kurdiska gruppen ges inte. Därför kan situation lätt tolkas som allmänt omfattande. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Den svenska kulturen framställs som den kurdiska kulturens absoluta motsats. Det vill säga som den rätta och goda samt som hederlig, rättvis, jämställd, handlingskraftig och beskyd- dande. Det kvinnoförtryck som förekommer bland invandrade männi- skor antas ha sin grund i traditioner och värderingar från hem- landet oberoende av hur länge man bott i . Generaliserande och värderande omdömen om människor med invandrarbakgrund är ett dominerande mönster, och utgör exempel på strukturell diskriminering. Diskussioner om ekonomiska, sociala och andra åtskiljande samhällsstrukturer som påverkar människorna i är säll- synta i rapporteringen. Mediers roll i den strukturella diskrimineringen I mitt analysmaterial fann jag att den svenska/västerländska kultu- ren polariserades mot och framställdes som överlägsen den kur- diska/österländska som ett naturligt och självklart budskap. Detta perspektiv intog en dominerande ställning i relation till andra per- spektiv i materialet (Strand 2004: 78). En konsekvens som kan uppstå genom den negativa rapporteringen, speciellt om den kurdiska folkgruppens kultur och tradition, men även om andra människor från , är bland annat ökad främlingsfient- lighet och rasism i samhället. En annan konsekvens är att unga invandrade kvinnors utvecklingsmöjligheter i samhället riskerar att stagnera eller rent av försämras eftersom en negativ medierapporte- ring ytterligare kan förstärka den pressade situation som redan finns i vissa familjer. Genom stereotypa medierade bilder av unga kvinnor med invandrarbakgrund som förtryckta, passiva, okunniga och isole- rade, samt sällsynta kontakter mellan majoritets- och minoritets- befolkning skapas ett synsätt där unga kvinnor med invandrarbak- grund underskattas som aktörer. Som de los , och (2002) beskrivit glöms det lätt bort att även svenska och andra västerländska kvinnor är förtryckta på olika sätt, att kvinnor och män från samma land inte utgör en homogen grupp och att det "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet inom vissa familjer finns bättre förutsättningar för en jämställd re- lation än i andra. Eftersom minoritetsgrupper framställs som underlägsna majori- tetsbefolkningen innebär det att den etnocentriska världsbilden förstärks ytterligare. Bilden av invandrade personer som hotfulla ökar människors rädsla och därmed också klyftan mellan oss och dom. Rapportering om frågor kring flyktingar och människor med invandrarbakgrund kännetecknas ofta av egenskaper som en- sidighet, avsaknad av kunskaper, erfarenheter och perspektiv på området (Löwander 1997). (2001) har beskrivit att individer till viss del bygger sin identitet på medierade bilder och vissa av dem kan få en djup och bestående relevans för jagprojektet. Speciellt unga invand- rade människor som söker sin svenska identitet kan antas få svårt att hitta alternativ till de stereotypa medierade bilderna. Ett medialt undantag som bekräftar regeln är som delvis beskrevs som stark, stolt och klok. Migration är en process som påverkar både individen och rela- tionerna inom familjen samt i vissa fall skapar problem och kon- flikter som leder till en stark psykisk press (Darvishpour 1997). Spänningar mellan invandrade föräldrar och deras barn uppstår lätt genom att föräldrarna som första generation har svårare att komma till rätta med sina liv i det nya landet medan barnen lättare sociali- seras i det nya landet och kan ta sig in på det nya samhällets olika samhällsarenor. Konflikten blir starkast mellan fäder och döttrar eftersom både generations- och genusaspekter aktualiseras. I en krissituation kan patriarkaliska tendenser i en del familjer förstär- kas och konflikterna intensifieras ytterligare. Tillsammans med negativ medierapportering kan pressen på dessa familjer antas öka ännu mer. Som nämnts tidigare är det i första hand män med låg social status som lever under social press som är högt represente- rade i statistiken över våld mot kvinnor. Rubriker och inledande kommentarer i nyhetstexter är det som uppfattas och memoreras bäst av publiken. Den bild av invandrade personer som ofta framkommer där är negativ, polariserad och kopplad till våld och förtryck. Dessa sanningar införlivas i det kollektiva medvetandet och befäster fördomar mot människor med invandrarbakgrund. I mitt material har jag funnit det lätt och nära till hands att dra slutsatser om att invandrarflickor i allmän- het är hotade, att alla familjer med invandrarbakgrund har ett he- derstänkande samt att män i invandrade familjer kan vara potenti- "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Mordet på framställs som en kamp mellan vi och dom, det uttalas explicit att invandrade människor har brutala traditioner och sedvänjor som mordet framstår som fristående från och oberoende av och svenskarna. Mord på kvinnor (hedersmord) framställs som en kulturbunden företeelse vilken kommit hit genom invandring av människor från och därigenom skadat goda rykte. Det är också genom de metaforer, beskrivningar och händelser som asso- cierar till människors förförståelse av normer, hotbilder och kon- flikter i samhället som den strukturella diskrimineringen får näring och lever vidare (Kamali 2005). Enligt (2001) kan en TV- dokumentär eller ett nyhetsinslag prägla mångas uppfattningar om befolkning och mentalitet i ett annat land, vilket jag menar att Re- portaget om och har gjort. En utlandsfödd har svårt att nå samma socioekonomiska nivå i som i hemlandet, trots hög utbildning (2005). Medierna har möjlighet att lyfta fram utlandsfödda från olika sam- hällsområden och öka deras synlighet men eftersom medielogiken premierar avvikelse är det i första hand schabloner som reproduce- ras. Med tanke på mediernas genomslagskraft är det allvarligt att föreställningar om skillnader på detta sätt förstärks. Att det är svårare att göra karriär för den som är utlandsfödd, eller för den delen kvinna, innebär en demokratisk brist i form av sämre möj- ligheter för vissa samhällsgrupper. Det innebär också att väsentliga er- farenheter utestängs från underlaget till viktiga beslut på olika områ- den (2005). När medier framställer hedersmord som en främmande kulturell tradition som hotar invadera det svenska samhället om vi tillåter fler invandrare att komma till det förlovade landet får det en chockerande och oroande effekt. Vi riskerar att införliva mediernas bild av till exempel hedersmord och invandrarkvinnor eftersom bilden framstår som sann och odiskutabel ifall vi inte reflekte- rar över om bilden är rekontextualiserad, kontextualiserad av pro- gramledare, vidhäftad med negativt laddade symboler, polariserad, dramatiserad, personifierad eller innehåller stereotyper. Detta gäller speciellt om vi inte har egen erfarenhet av andra länder eller um- gänge med invandrade personer. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Generalisering som diskursiv mekanism kommer till uttryck när mediala aktörers uttalanden knyter minoriteter och människor med invandrarbakgrund till våld, brott och hot och skapar ett intryck av att invandrade personer generellt har en benägenhet för sådana handlingar, precis som zigenare förr beskrevs i Nordisk Familje- bok (1934:1173): sluga, fega, hämndgiriga, lögnaktiga och lättje- fulla, i hög grad inställda på att genom bedrägerier av olika slag bi- draga till sin försörjning. Den etnocentriska och förenklade bilden av kvinnor med invandrarbakgrund som passiva offer för sin kultur och sin omgiv- ning finns även i mitt material. Darvishpour (1997) har påpekat att stereotypen om kvinnor med invandrarbakgrund som förtryckta, passiva, okunniga och isolerade leder till en fokusering på deras problem i stället för möjligheter och handlingsförmåga. I själva verket har invandring till , speciellt från patriarkaliska sam- hällen, lett till en stark ökning av maktresurserna hos många in- vandrade kvinnor. Men att denna omständighet omtalas är sällsynt i mitt material. Indikationer på ökade maktresurser framkommer istället genom de samhällsmagasin där invandrade kvinnor deltar och själva berättar om sin situation. Det vill säga att de lever i en annan och mer tillåtande situation än gjorde. SVT har en stark förankring och ett högt förtroende hos publi- ken. Därför är det nedslående att konstatera att bilden av männi- skor med invandrarbakgrund i mitt undersökta material är lika ste- reotyp och dikotomisk som i de tidningar som analyserats av (2002) och (2005). Dessa medieföretag styrs trots allt inte av samma principer som public service. Uppdraget som åligger public service är att verka i allmänhetens tjänst, med folkbildnings- ambitioner och utifrån principen om alla människors lika värde. Mediernas makt att lyfta fram och forma samhällets frågor är stor. Därför vilar ett tungt ansvar på redaktionella medarbetare för den bild av invandrade personer som förmedlas. Det är ett stort samhällsproblem att föreställningar om människor med invandrar- bakgrund som avvikare förstärks. Sådana föreställningar exkluderar många svenskar med invandrarbakgrund från deltagande i sam- hällslivet. Att dessa människors erfarenheter inte tas till vara i sam- hällets olika sfärer och beslutsfattande processer är ett hot mot demokrati. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet , (2002) Flickmord, kurdmord eller hedersmord. I Reaktion, Quick Response. Berglez, (2000) Kritisk diskursanalys. I , , (red.) Metoder i kommunikationsvetenskap. , (1993) Kultursociologiska texter. I urval av och . , (2000) Stereotyper i förvandling. Svensk nyhetsjourna- listik om invandrare och flyktingar. , (2004) Nyheter från gränsen. Tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. : In- stitutionen för journalistik och masskommunikation. Cottle, (red.) (2000) Ethnic minorities and the media: changing cultural boundaries. , (1988) Berättande och betydelse i TV-nyheter. Nordicom Nytt nr 4/1988, , (red.) Forskning om journalistik. Darwishpour, (1997) Invandrarkvinnor utmanar män- nens roll. Maktfördelning och konflikter i iranska familjer i . I , och , Inga (red.) Familj, makt och jämställdhet. de los , (2005) Intersektionalitet, makt och struktu- rell diskriminering. I de los , , (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, in- tegration och strukturell diskriminering. de los , , , , (red.) (2002), Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . , och , (1998) Avslöjande journalistik och underhållande dramatik: en fallstudie av programmet Strip- tease. (2001) Att bryta upp och byta land. : Bok- förlaget och kultur. Fazlhashemi, (2001) Svenskarna moderniserar de äkta mattornas land. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet I McEachrane, , (red.) och de Andra. Postkoloniala perspektiv.Stockholm: . , (2002) Mediernas syn på De Andra. En medieanalytisk studie i samband med mordet på . Arbetsrapport, sep- tember 2002:9. : hällsvetenskap, Avdelningen för Geografi och Turism. , (2005) Uppträd som supersvensk om du siktar på toppjobb. , , , (2003) Massmedier. En bok om press, radio & TV. Hylland , (1993) Etnicitet och nationalism. , (1998) De andra: amerikanska kulturkrig och euro- peisk rasism. Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma. Struktu- rell/institutionell diskriminering. I de los , och , (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektio- ner om makt, integration och strukturell diskriminering. Kocktürk-Runefors, Tahire (1991) En fråga om heder. Turkiska kvinnor hemma och utomlands. Löwander, (1997) Rasism och antirasism på dagordningen – studier av televisionens nyhetsrapportering . , (2001) Ekonomisk rasism – Föreställningar om de Andra i ekonomisk invandrarforskning. I McEachrane, , (red.) och de Andra. Postkoloni- ala perspektiv. Nordisk familjebok (1934), band nr 20. , och , (1990) Makten över tanken. , (2005) En av vår tids martyrer. I Med rätten i fokus. Strand , (2004) Hedersmord, eurocentrism och etnicitet. En kritisk diskursanalys av rapporteringen i kring mordet på . (2001) Medierna och moderniteten. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet , (2002) Globaliseringens dimensioner. Nationalstat, världssamhälle, demokrati och sociala rörelser. van Dijk, Teun A (2000) New(s) racism: A Discourse Analytical Approach. I Cottle, (red.) Ethnic Minorities and the Media. Wennstam, (2002) Flickan och skulden. En bok om sam- hällets syn på våldtäkt. , (1997) Mellan levande och döda. Föreställningar om kropp och ritual. webbplats (a). > Hedersmord/ Hedersmord: Heders- mord och islam. webbplats (b). > Hedersmord/ Hedersmord: Heders- mord – hur ska det definieras? webbplats (c). Hedersmord/ Hedersmord: He- dersmord och islam. Brottsförebyggande rådets webbplats. Rapporter och skrifter. /Startsida/Om BRÅ/Publikationer: Rap- porter och skrifter: Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. /samlingar/kvinn/fragelada/2001/slagendam.xml. (2003-10- 22) Kurdiska (a). /Startsida/Aktu- ellt: Till minnet: Om mordet på . Kurdiska (b). /Startsida/Aktuellt: Till minnet: Om mordet på . Kurdiska (c). /Startsida/ Aktu- "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet ellt: Till minnet: Om mordet på . (2003-02- 26) Universitets webbplats (a). .pdf> /Appendix/ Sid 40: The Strategic Cultural Role of The . Universitets webbplats (b). Makten och mångfalden. Eliter och etnicitet i . Ds 2005:12. < integra- tion.statsvet.uu.se/Publikationer/Ds2005-12.pdf> () , (2002), författare, uttalande i Mediemagasinet, SVT2, 02-02-28. Rying, (2002), kriminolog, uttalande i Mediemagasinet, SVT2, 02-02-28. och bildarkiv (SLBA): videoband med nyhetspro- gram och samhällsmagasin. För förteckning över analysmate- rial, se Strand , 2004. , , Dom mål nr B237-02, aktbil 69. 7 Det här är lycka1 Om sportjournalistikens inkluderande mekanismer Det är känslan av en unik gemenskap som gör att vi alla, tv-tittarna, de böljande härliga gula rapsfälten på läktarna och jag själv, kommer att slitas mellan hop och förtvivlan, mellan glädje och sorg. Det är idrott och det är inget fel i det. (, SportExpressen ) Sport är en kulturell sfär där översvallande känslouttryck för det nationella är accepterade – ja norm – och tillåts ta sig ut- tryck som knappast skulle vara godtagbara i andra sammanhang. Känslorna för det gemensamma, om och det svenska, blir som allra mest tydliga i samband med stora idrottsevenemang som t.ex. , och i fotboll eller . Medierna och sportjournalistiken spelar en avgörande roll i detta sammanhang. Sportjournalistiken är en medskapare av idrottseve- nemangen och har betydande implikationer för människors före- ställningar och känslor för det nationella. Den utför en tolkning av tävlingar som innebär en metaforisk förstoring (1993) och denna förstoring är en viktig aspekt för att människor ska kunna identifiera sig med och det svenska. Före, under och efter tävlingar omsätts centrimetrar, tiondelar eller poäng till symboliskt laddade uttryck som framställs som en del i en kamp mellan natio- ner. En trestegshoppares fysiska prestation under ett antal sekun- der har inte särskilt mycket med en nationell gemenskap att göra. Men under ett stort mästerskap – i kamp med trestegshoppare från andra länder och ackompanjerat av sportjournalistikens språkbruk – kan sådana ögonblick skapa ett känslomässigt engagemang hos människorna framför TV-apparaterna, även hos dem som inte van- ligtvis är särskilt intresserade av tresteg. Människor rycks med och gläds över framgångar för svenska idrottare. Svenska segrar, åtmin- 1 Rubrik i Sportexpressen , efter seger mot . Det här är lycka stone i lagidrotter, firas ibland med att människor i blått och gult drar ut på gator och torg. Tusentals människor kan samlas för att ta emot framgångsrika idrottsutövare när de kommer hem från tävlingarna och de får i olika sammanhang ta del av människors uppskattning och beundran. Det är genom att inkluderas i ett vi, genom att kunna identifi- era sig med och det svenska, som människor kan känna glädje över idrottsprestationerna (jfr. Schoug 1997). Men det in- kluderande är exkluderande (2005). Genom att skapa former för identifikation som innesluter människor i ett vi så skapas ett dom, ett slags utanförskap eller en and- rafiering (Kamali 2005; jfr 1997). Sportjournalistiken kan genom sitt språkbruk upprätthålla föreställningar om vad som är svenskt och hör hemma i en svensk gemenskap, men det bidrar till att peka ut saker som osvenska och icke tillhörande en svensk gemenskap. Syftet med denna studie är att undersöka hur sportjournalistiken kan bidra till att upprätthålla en nationell – svensk – identitet, och därigenom också kunna skapa en andrafiering. Det är sportjourna- listikens språkbruk, de konventioner som tillämpas för att återge idrottsevenemang, som står i fokus. Till sportjournalistikens språk räknas då allt det som kan rymmas på tidningssidan: rubriker, artiklar, bilder, illustrationer mm. Hur kan detta språkbruk vara en mekanism för att inkludera människor i en svensk gemen- skap? På vilket sätt, genom vilka konventioner, kan sportjournalis- tikens metaforiska förstoring reproducera ett vi? Hur kan dessa konventioner exkludera människor? Studien har influerats av metoder som tillämpas inom kritisk diskursanalys (se Fairclough 1995ab; van Dijk 1988; Wodak et al. Utgångspunkten för studien är att betrakta det nationella, och reproduktion av det svenska och en svensk identitet, som uttryck för ideologi. Som ideologi, som ett komplex av språkbruk och tankemönster, tenderar den att gynna majoritetssamhället (jfr 1990; Fairclough 1995a); den kan vara, men är det inte nödvändigtvis alltid, en del i en mer omfattande och strukturell diskriminering. Det analyserade materialet består här av kvällspress – och och deras sportbilagor respektive Sport- – från två stora idrottsmästerskap: i fotboll 2004 och Det här är lycka i friidrott 20052. Urvalet kan kritiseras, men kvällstidningarna ska betraktas som kritiska fall där det nationella får komma särskilt tydligt till uttryck. Jag vill förtydliga att detta inte ute- sluter en mer banal eller vardaglig nationalism (se Billig 1995). Jag ser det som kommer till uttryck i mer vardagliga sammanhang och den ibland nästan övertydliga nationalism som kan komma till uttryck i kvällspress under stora internationella idrottsmästerskap som uttryck för en och samma ideologi. Kapitlet inleds med ett stycke som redogör för sportjournalisti- kens expansion . Sport är en företeelse som har ett omfattande utrymme i medierna och har via medierna fått en viktig plats i många människors vardagsliv. Detta följs av de teo- retiska utgångspunkterna för studien. Det nationella betraktas som en föreställd gemenskap och medierna antas kunna bidra till att forma hur vi förstår denna gemenskap. Därefter sker en tematisk presentation av den genomförda analysen. En serie inkluderande mekanismer identifieras och illustreras med konkreta exempel från det empiriska materialet. Kapitlet avslutas med en diskussion om sportjournalistikens illusoriska öppenhet. Sportens expansion i medierna En uppenbar men sällan debatterad utveckling i 1900- och 2000- talets mediesamhälle är att sport som företeelse tagit plats i medi- erna. har sporten på olika sätt expanderat i medierna och blivit en betydelsefull del av mediernas utbud. Spor- ten är en självklar del i medierna, som den medie- rade sporten är en självklar del i många människors vardagsliv. Utvecklingen är givetvis inget avgränsat svenskt fenomen, utan utvecklingen är likartad i andra delar av (väst-) världen (Rowe 1999). har sport och medier levt i en nära relation till varandra, så nära att såväl sportens som mediernas utveckling bör förstås i relation till varandra (Rowe 1999). and (2000:45) framhåller att: Sport and the media were two cultural forms which simply proved to be irresistible to each other as the century progressed. Rowe (1999) beskriver rela- tionerna som the happiest of marriages. Även om det var i 2 Materialet från omfattar och mellan och . Materialet från omfattar samma tidningar mellan 6 och . Det här är lycka begränsad utsträckning så skrev dagspressen om sport (se 1974; 1998). I början – vilket sammanfaller med att idrottsrörelsen utvecklas i – tog sportrapporteringen fart, inte minst i samband med olympiaden i . (1998) visar på en omfattande expansion av sportjournalistik i svensk dagspress efter 1:a världskriget. , då den första sportsidan publicerades i , sker en omfattande ökning, vilket sker som en omfattande utveckling för idrottsrörelsen och tävlingsidrotten. För etermedierna var sändningar och rapportering från sporteve- nemang varit självklara inslag redan från början. Radiotjänst, som började sända , började i slutet på samma månad att sända ett halvtimmeslångt program med . Den första direktsändningen från ett idrottsevenemang skedde från i samband med målgången på Vasa- loppet (se 1999). Under provsändningarna av TV 1954– 1955 förekom sändningar från ishockey och fotboll och (2002) uppskattar att det under det första sän- des idrott. Sportens expansion i medierna har pågått , men accelererade framför allt , framför allt som en följd av utvecklingen på TV-marknaden (och 2000; Helland 2003). Dagstidningar har ofta en omfattande sport- sektion, eller egna sportbilagor. I radio (SR) sänds sportnyheter ett antal gånger och varje vardagskväll sänder sportradion (i P4) ofta sport. Helgerna rymmer inte sällan ännu längre sändningar. För de olika TV-bolagen är sport ett centralt konkurrensmedel. finns ett antal TV-kanaler (satelit, kabel, digitala) som enbart sänder sport (t.ex. Eurosport och Viasat Sport). De vanligaste kanalerna i (t.ex. SVT, TV4, TV3) har dagliga sportsändningar och mellan dem pågår ständigt en kamp om sändningsrättigheter till evenemang. Det tycks också vara självklart att de ska vara med i denna kamp. Få ifrågasätter att Sve- riges Television och som Public Service-bolag ska lägga stora resurser på att sända från t.ex. , trots att det leder till att andra produktioner får stå tillbaka. Lägg till detta webben där det finns ett komplext nätverk av olika sajter (sport-, spel- fans-, klubbsajter). Sporten har en given plats i medieutbudet och är, vilket är centralt här, integrerad i människors vardagsliv. Att ta del av sport Det här är lycka via medierna är en självklar del av många människors vardag och i många fall integrerat i ett mer rutinmässigt beteende. Medierad sport och nationell gemenskap En grundläggande tanke i denna studie är att den medierade spor- ten, genom sitt invanda språkbruk, kan fylla olika ideologiska funk- tioner. Precis som andra populärkulturella företeelser kan den medierade sporten bidra till att framställa olika sociala förhållanden som självklara; den kan bidra till att forma vår vardag och hur vi förstår vår omvärld; den bidrar till att upprätthålla olika tankesy- stem som är etablerade i samhället (jfr. Blain, och 1993). Den självklara platsen i människors vardag är något av en förutsättning för detta.