sou · GUB3104 · 2007-01-01 00:00:00 — ningar som görs av hushåll och medborgare, av beslut på tjänste- och varumarknader osv. Man kan tänka sig att krisen för med sig nya flyttmönster, nya former av arbetspendling osv. I stort saknas underlag för att uttala sig om hur företag, offentliga organisationer, hushåll och individer kommer att svara på dessa förändringar. De forskningsfrågor som växer fram handlar alltså inte bara om den fortsatta befolkningsutvecklingen utan också om vilka effekterna blir på skilda nivåer i samhället. Åldersstrukturen förändrar ju för- utsättningarna för lokalt företagande, för värderingen av olika boendemiljöer, för utbudet av kommersiell och offentlig service osv. Särskilt i perifera landsbygdsområden innebär detta att beho- vet av institutionella förändringar ökar som t.ex. nya former för privat/offentligt/ideellt samarbete och nya lösningar för tillgäng- lighet till service. En följd av den skisserade utvecklingen är att det kan behövas större överföringar mellan olika geografiska områden i landet om levnadsvillkoren ska vara lika. Ett internationellt forskningsutbyte när det gäller tillbakagående ekonomier skulle kunna ge stor utdel- ning. En fråga som rör demografin är fritidsboendets betydelse. Trots att det är omfattande så syns det inte i befolkningsstatistik och därför hanteras det inte i politik och planering och sällan forsk- ningsmässigt. De ansatser som har gjorts att mäta detta visar att fritidsboendet ger landsbygden en betydande folkökning under delar av året. Det påverkar förstås alla slags sociala och ekonomiska relationer. Fler pensionärer och ökad efterfrågan på ostörda miljöer är några förhållanden som kan göra att fritidsboendet på landsbyg- den ökar. I de landsbygdsområden där inflyttningen förmår att hålla emot och föryngra befolkningen blir utfallet förstås annorlunda. Där sker en social och kulturell omvandling när traditionella lands- bygdsnäringar går tillbaka och landsbygdens boendekvaliteter blir en tillgång i stora sammankopplade arbetsmarknadsregioner. Här finns mycket erfarenheter att hämta från mer tättbefolkade länder där landsbygden har en stark ekonomisk utveckling därför att den befolkas av en växande penningstark medelklass. Vissa landsbygder i tycks få ett direkt ekonomiskt uppsving av en ökande inflyttning av konsumtionsstarka pensionärer som lämnat storstä- derna mot arbetslivets slut. Där växer det fram ett behov av en utvecklad samhällsplanering som kan hantera konflikter mellan olika intressen. En strategi för landsbygdsforskning Sammanfattningsvis utgör befolkningsfrågorna en mäktig kraft vars följder är otillräckligt utforskade. Det finns ett stort kun- skapsbehov kring hur flyttmönster för olika grupper i samhället utvecklas; kulturella skillnader, könsrelaterade skillnader, etnicitet osv. Vilken variation i utvecklingen kommer att prägla de svenska landsbygdernas framtider och hur kommer detta att motsvaras av utvecklingen i resten av ? Forskning om lokal ekonomi och lokal ekonomisk utveckling utgår från en mängd olika perspektiv och ansatser. Inte minst har småföretags- och entreprenörsforskning tagit sig an den lokala/regionala dimensionen i allmänhet och den icke-urbana i synnerhet. Här finns en betydande teoriutveckling, internationella relationer och här finns den publicering som är sparsamt förekom- mande inom andra fält av den svenska landsbygdsforskningen. Den visar ett alternativt spår till det som dominerat inom regionaleko- nomisk forskning och som fokuserat på regionför- storing, skalfördelar osv. och som därmed marginaliserat landsbyg- den och dess möjligheter att självständigt utvecklas ekonomiskt. Därmed knyter den an till landsbygdens specifika förutsättningar så som vi definierade dem i inledningen. Ett annat ekonomiskt forskningsfält som är väl utvecklat och som i hög grad befattar sig med lokala/glesa strukturer är det som undersöker den sociala ekonomin. Sammantaget visar den ekono- miska forskningen att framgångsrika landsbygdsföretag förmår att skapa många relationer i en alltmer nätverksbaserad ekonomi. Den tekniska utveckling som har skett har gett före- tagen nya möjligheter att kommunicera med marknader och leve- rantörer oberoende av avstånd. Inte minst inom turism/upplevelse- industri spelar internet en avgörande roll för möjligheten att nå nya kunder. Globaliseringen innebär påtagliga utmaningar för landsbygdens företag genom konkurrens från låglöneländer, ökad frihandel och alltmer ägande utan lokal förankring. Men den ger också nya möj- ligheter för de landsbygdsföretag som kan kombinera lokal förank- ring med de nya nätverk och flöden som globaliseringen erbjuder. Här tycks det finns stora lokala och regionala skillnader. Nyare studier ger exempel på landsbygdsföretag som framgångsrikt byg- En strategi för landsbygdsforskning ger vidare på en tidigare naturresursbaserad lokal ekonomi eller på platsen i sig. Globaliseringen kan skapa nischer som kan bli mycket stora. Även om det alltså finns en livaktig svensk forskning om social ekonomi, småföretagande, entreprenörskap så är kunskapen om landsbygdernas företag, och arbetsmarknader bristfällig. Den forskning som finns om landsbygdsföretag handlar till stor del om företag som har anknytning till naturresurser, till livsmedels- produktion eller turism. Här finns möjligheter att knyta an till internationell forskning. Ett område gäller de areella näringarnas omvandling. Begreppet produktion håller på att omvärderas och bl.a. med stöd i EU:s landsbygdsutvecklingsprogram växer det fram nya former av produktion, t.ex. av tjänster knutna till landskapet. Sedan många årtionden pågår också en övergång från areella när- ingar till annan verksamhet i form av deltidsbrukande och diversifi- ering/bisysslor och kanske mot den nya, diversifierade lands- bygdsekonomi som EU lyft fram . Det är långsik- tiga processer där traditionellt jord/skogsbruk utgör ett stödjeben i en gradvis utveckling av nya verksamheter. En svårighet för näringslivet på landsbygden är de begränsade valmöjligheterna som är en följd av glesheten. Avstånd och gleshet gör att företag i landsbygdsområden sällan kan dra nytta av stor- leksfördelar, klusterbildningar eller närhet till differentierade arbetsmarknader. På små arbetsmarknader blir rörligheten/dyna- miken låg. Det finns helt enkelt inte så många relationer att välja på och på samma sätt kan det vara med andra utbytesrelationer inom till exempel offentlig sektor och kommersiell service. Empiriskt finns det stort stöd för att det generellt sett är lättare att nå hög produktivitet ju tätare en miljö är. Men många landsbygdsföretag lever i en miljö som tycks kunna kompensera för dessa nackdelar. Sociala relationer, kultur och företagsklimat är exempel på för och som har visat hållanden som kan variera stort mellan olika bygder och regioner sig ha betydelse för företagens livskraft. Säsongs- arbete inom turism och naturresursbaserade näringar, kombina av företagande och anställningar är exempel på hur landsbygdens lokala arbetsmarknader kan innebära både en utsatthet och en robusthet för den enskilde. Det finns också en tradition av mång- sidig försörjning på landsbygden, delvis ett historiskt mönster knutet till primärnäringarna. Mer ingående kunskaper om dessa arbetsmarknader saknas dock. Den informella ekonomins betydelse på landsbygden är också otillräckligt belyst. En strategi för landsbygdsforskning Det finns stora möjligheter att utveckla dessa forskningsfält. Relationerna mellan ekonomisk tillväxt och lokala sociala relatio- ner, lokal ekonomisk utveckling och ett hållbart näringsliv är inte givna. Vad karaktäriserar ett långsiktigt hållbart näringsliv och ent- reprenörskap på landsbygden? Hur kan det stödjas? Vilka intressen tillgodoser man och vilka grupper får företräde? Vare sig företags- utveckling eller näringslivsutveckling är t.ex. genusneutrala verk- samheter. Kvinnors och mäns företagande, nätverkande och arbets- villkor skiljer sig åt. Bristande kunskap och bristande medvetenhet innebär att insatser kan förstärka sådana skillnader. Ett av landsbygdsforskningens centrala teman är det lokala sam- hällets funktion och utveckling. Det är ett tema som uppträder i många former och under skilda beteckningar i olika discipliner: plats, lokalsamhälle, lokal utveckling, landsbygdsutveckling osv. Den gemensamma kärnan i dessa olika sätt att betrakta det lokala är att det handlar om relationer mellan människor som på något sätt strävar efter att åstadkomma något (gemensamt) inom ett begränsat territorium. Det är till stor del fråga om det civila sam- hällets institutioner; normer, organisation, resurser, osv. Allt detta har givetvis starka kopplingar till övriga teman, inte minst som tidigare nämnts till det som handlar om ekonomin. Frågor om relationer till platser, platspolitik och platsers bety- delse tycks växa i ett alltmer mobilt samhälle och i takt med att platsers attraktivitet har blivit uppvärderad som utvecklingsfaktor. På nivå har blocköverbryggande konstellationer och platsideologiska partier blivit allt vanligare. På lokal nivå har sam- hällsföreningar och utvecklingsgrupper vuxit fram . De demografiska förändringar som vi har pekat på fordrar också en förståelse för vad som händer på den enskilda plat- sen. Nya lösningar för service som bygger på samverkan mellan kommunen och lokala grupper växer redan fram i glesbygder. Sådana lösningar bygger på ett lokalt engagemang och behöver vara anpassade till den enskilda platsens behov och resurser. Flera olika institutionella lösningar som är lokalt anpassade kommer att behö- vas . finns lokala grupper som engagerar sig i frågor om service, säkerhet, näringslivsutveckling och boendefrågor såväl som kultu- En strategi för landsbygdsforskning Framgångsrika grupper har ofta goda relationer med aktörer utanför bygden och nätverk med stor räckvidd. En del studier av sådana grupper och deras betydelse har gjorts men detta är ett forskningsområde som behöver utvecklas. Frågor om legiti- mitet, om vilka i det lokala samhället som deltar och vilka som inte deltar i olika grupperingar och vilka intressen lokala grupper före- träder är viktiga i en sådan forskning. När ansvar delegeras till lokala och subkommunala nivåer behöver man även hantera makt- frågor och intressemotsättningar på dessa nivåer. Hur förmår man göra det? Vi har redan pekat på landskapet/naturresurserna som en viktig del av landsbygdsforskningen. En aspekt av detta knyter tydligt an till diskussionen om lokalsamhället. Landskapet är en delvis gemen- sam resurs; här finns allemansrätt, sedvänjor, servitut osv. som kopplar ihop människor i landskapet. Markanvändningen utanför tätorterna bestäms till stor delar av informella överenskommelser som görs mellan människor. Det finns ofta skilda anspråk på en och samma markbit. Hur det delvis dolda systemet av relationer ser ut spelar stor roll för hur naturresurserna kan utnyttjas. Politiken utformas till stor del som stöd till enskilda företag men gäller dessa frågor större system. Vilka möjligheter ser lokala aktörer som företagare, markägare, boende, fritidsboende? Vilka intressemotsättningar och konflikter uppstår? Hur påverkar detta det lokala samhället och platsens sociala och kulturella karak- tär? Vilka genomslag får landsbygds- och jordbrukspolitiken i det lokala samhället? Ett forskningsområde med tonvikt inom sociologin betraktar hur lokalsamhället påverkas av att det genomträngs av impulser från omvärlden. Möjligheterna att pendla, tillgång till internet och inflyttning av människor från andra länder eller andra delar av , kan leda till befolkningsökning och nya ekonomiska möj- ligheter, men också till fragmentering, marginalisering och svagare länkar inom lokalsamhället. Fler och nya sorters resurser blir till- gängliga för det lokala samhället i den mån lokalbefolkningens per- sonliga och professionella nätverk får en större räckvidd och per- soner med olika kompetens och kapital flyttar in. får människor sina livssfärer mer och mer uppdelade både socialt och rumsligt. Ökande konsumtion av media och mer långväga migra- tion gör att människors liv formas av sådant som inte har direkt lokal anknytning. En strategi för landsbygdsforskning Allra mest tydligt är detta kanske i byar och bygder med stark utpendling. Trots att befolkningen kanske till och med ökat är det ofta så att många av invånarna har de mesta av sina relationer för- lagda någon annanstans. Detta är långsamma och smygande proces- ser som på ett grundläggande sätt kan förändra själva innebörden av det lokala. Hur påverkar det landsbygdsekonomin? Vilka konse- kvenser får det för sammanhållning och gemensamma normer? Frågor om marginalisering, kriminalitet och politiskt utanförskap är viktiga i den internationella forskningen om landsbygders utveckling. Flera svenska studier av lokalsamhällen på landsbygden ger en bild av hur bygder och småorter förändrats men någon syn- tetisering av dem finns inte. Ett svenskt deltagande i internationell forskning om hur det lokala förändrats när det genomträngs av influenser från andra nivåer framstår som angeläget. Landsbygden har varit föremål för olika politiska strävanden. Staten har strävat efter att bevara det spridda bosättningsmönstret, att skydda och utveckla alla delar av landet och utvecklat styrmedel för detta i form av skatteutjämning, regionalpolitiska stöd, stöd till kom- mersiell service osv. har staten verkat för att främja omställning av olika näringar och strukturer även om det inneburit att landsbygden försvagats. Jordbrukets koncentration och speciali- sering drevs delvis av behovet att frigöra arbetskraft till de växande industrierna i städerna. Efter EU-inträdet har landsbygdspolitikens olika grenar vävts in i EU:s strukturpolitik. Jordbrukspolitiken är fortfarande budget- mässigt dominerande med alla dess följder för strukturen på lant- bruket, landskapet, försörjningen, den biologiska mångfalden osv. Den utformas till stor del i en internationell politiksfär där EU står för regelverken men där det finns en tydligt global agenda både i form av alltmer globala marknader och inslag av mer eller mindre global politik genom WTO. Jordbrukspolitiken svänger över mot en landsbygdspolitik något som har bidragit till ett nytt intresse för lokal utveckling. Projektkultur, utvecklingstänkande, partnerskap, gränsöverskridanden, teknisk och institutionell förnyelse är några fenomen som ofta beskrivs som endogena processer trots att det En strategi för landsbygdsforskning även finns en tydlig politisk/ideologisk formulering och konkreta utvecklingsprogram som iscensatts nationellt eller på EU-nivå. Den svenska landsbygden står politiskt i en oviss situation. Det har skett en långsam övergång ifrån en dominans av Hela-Sverige- Ska-Leva – tänkande till att måste satsa på tillväxt och till- växtregioner. Politiska satsningar på konkurrenskraft, innovationer osv. tar fasta på att stadsregionernas arbetsmarknader är mer dynamiska och skaltänkandet har fått ett brett genomslag. Samti- digt finns landsbygdspolitik till stor del kvar i sina etablerade for- mer, som landsbygdsstöd, stöd till kommersiell service osv. Fram- för allt så har EU:s landsbygdspolitik, där strukturprogammen och LBU-programmet, i vilket stödet till lantbrukets omvandling dominerar, utgjort hörnpelare som givit svensk landsbygd miljard- subventioner . har territoriella strategier för landsbygdsutveck- ling utvecklats, framför allt på initiativ från EU. Den europeiska sammanhållningspolitiken är en bakgrund till detta men också en ny betoning av olika landsbygdsområdens särdrag. Sociala relatio- ner, lokal kultur och företagsklimat kan, som vi redan nämnt, vari- era stort mellan bygder och regioner. Kultur och normer formas och varje bygd och region har sin historia. I en territoriellt inriktad politik ses den enskilda regionens eller bygdens karaktä- ristiska tillgångar, dess problem och möjligheter som utgångs- punkter och man söker både stödja generella processer som bidrar till bättre förutsättningar för utveckling och frigöra och utveckla lokala resurser, gärna genom att bygga vidare på det som uppfattas som karaktäristiskt för området. Det innebär att man lägger vikt vid sociala processer och relationer som kan skapa synergier och stärka den ekonomiska tillväxten inom territoriet. Tvärsektoriella partnerskap, nätverk och samverkansprojekt som förordas som politiska medel. Territoriella ansatser bygger idealt på att de lokala förutsättningarna kan kopplas upp mot regionala, nationella och globala nivåer. Hur kommer sektoriella insatser som ökar regionala obalanser och territoriella insatser att hanteras inom ramen för utvecklingspolitiken? I vilken mån och hur bidrar partnerskap och nätverk till synergier och lärande? Det är viktigt att peka på kom- munernas viktiga roll i att förvalta och utveckla lokalsamhället utifrån en territoriell ansats, med lokala resurser och på direktvalda politiska mandat. En landsbygdsforskning som är inriktad på politik måste kunna ta sig an de stora frågorna om landskapets långsiktiga nyttjande i En strategi för landsbygdsforskning ett globalt perspektiv. Den måste etablera relationer till forskning om klimatförändringar, om framtidens nyttjande av mat och fibrer, om den internationella maktordningen när det gäller produktions- metoder och produktionsresurser osv. Det blir en av forskningens viktigaste uppgifter att producera kunskap som kan medverka till att förlänga sikten för beslutsfattare på skilda nivåer. måste en landsbygdsforskning som är inriktad på poli- tik ta sig an handfasta praktiska frågor i gränslandet till utvärdering. En fristående kritisk granskningsinsats av alla de medel som går till landsbygdens näringar och landsbygdens befolkning måste etable- ras. Det är viktigt att den är kopplad till den omfattande interna- forskning som finns kring EU-programmen. Vilken effekt får man av de stora satsningar som görs, inte minst inom LBU- programmet? I det kommande programmet kommer lantbrukspo- litiken att genom Leader programmet ta ett steg mot en mer terri- toriellt präglad politik för landsbygdsutveckling. Hur går det till när EU-besluten omvandlas på nationell, regional och lokal nivå till ett faktiskt agerande i landskapet? Vilka intressen är närvarande, vilka är drivkrafterna? Studier av effekterna av politiska initiativ är ovanliga i liksom mångvetenskapliga studier av politikens effekter. Svenskt deltagande i internationellt jämförande forskning är här av stor vikt. När det gäller landsbygden är sådan forskning särskilt relevant i ljuset av förhoppningarna på förvaltning som sammanför olika sektorer och samhällsnivåer. Idémässigt finns en utveckling starka statliga intervention i lokalsamhället till det tidiga 2000-talets försök att återföra beslutskraft till lokalsamhället genom inslag av lokal förvaltning i partnerskap och nätverk. Är detta en statlig reträtt eller mera en ny form av statlig styrning? Vilka beroenden och sårbarheter byggs upp i de tidsbegränsade projekten? I politikstudierna måste det också finnas en tydlig demokratiaspekt. Hur flyttar sig medborgarinflytande mellan olika grupper och politiska nivåer? I alla de teman vi beskrivit finns tidsdimensionen närvarande. Frå- gorna handlar om tillståndet , att följa föränd- ringar över , att bygga på tidsserier och historiska analy- ser, eller på analyser och resonemang om framtidsutsikter. En strategi för landsbygdsforskning undertexten i våra teman är att vi söker kunskap om hur det kan komma att bli och hur det är möjligt att påverka hur det blir. Den tematiska översikten tycks föreslå ett perspektivskifte på landsbygden. Ett fruktbart perspektiv tycks vara att se landsbygden som ett komplementärt rum till staden. Då är landsbygden inte i första hand en miljö för dem som bor där utan en miljö som håller ett antal funktioner som behövs i samhället i allmänhet. Relatio- nerna land-stad förändras. Land och stad växer samman på många sätt men det betyder inte att de blir lika utan komplementära på nya sätt. Ur texten växer till slut den nya ruraliteten fram som ett självständigt tema där vi kan samla ihop exempel på landsbygdens framväxande roller i ett nationellt och internationellt perspektiv. Produktionen i de areella näringarna är den kanske mest uppen- bara av dessa med dess traditionella produktion av livsmedel, fibrer, energi, trävaror och papper som breddas mot biologisk mång- fald, turism, hälsofrågor och landskap. Jord- och skogbruket präg- las av en fortsatt snabb rationalisering som minskar antalet aktiva brukare och som kan ge stora förändringar i det fysiska landskapet. Dessa förlopp går mycket ojämnt fram i landets olika delar. I söder har det mer formen av en fortsatt strukturomvandling i samma riktning som , längre norrut tenderar de tra- ditionella näringarna att vika undan eller omvandlas och få nya uppgifter. Det är en formativ förändring som reser frågor om land- skapets framtida användning. Det nya som växer fram bygger på naturresurserna i vidare bemärkelse. Landsbygden som boendemiljö har uppmärksammats och det finns en stadig flyttning till landsbygden. Här finns flera trender; medelklass som flyttar ut ur storstäderna till exklusiva landsbygdsmiljöer inom bilpendlingsavstånd, lågin- komsthushåll som söker billigt boende, de nya pensionärerna som använder fritidshuset allt större del av året osv. Dessa trender är också internationella och svensk landsbygd efterfrågas alltmer som miljö för rekreation, hälsa, boende, turism osv. Här öppnar sig möjligheter som är specifikt nordiska och där landsbygdens kom- plementära egenskaper, gles befolkning och den rika tillgänglighe- ten till naturen är själva drivkraften. Tydliga exempel på att detta är något som efterfrågas finns i ökningen av skidturismen och i fram- växten av airparks och isturism men också i en mer istadig ökning av holländare och tyskar som bor hela eller delar av året på den svenska landsbygden. En strategi för landsbygdsforskning Till den nya ruraliteten hör också nya kommunikationsformer och rörlighetens förändring. På bara en generation har både den faktiska och den virtuella rörligheten förändrats enormt. Datorer, mobiltelefoner och prisras på långväga resor har lyft människor ut ur sina lokala sammanhang och mångfaldigat de långväga relatio- nerna. Det är något som påverkar möjligheten att leva ett delat liv; både på landsbygden och i miljöer. Det omvandlar också relationerna mellan människor i lokalsamhället. Detta är ännu ett ganska outforskat fält där det finns många myter; är de vardagliga kontakterna viktigast och paradoxalt nog tycks många bli mer hemmabundna. IT-utvecklingen kan betyda mycket för landsbygden som kom- plementärt rum till staden. Å ena sidan innebär den en centralise- ring, en indragning av sådant som funnits utspritt i samhället. Vi ser det t.ex. inom olika statliga verksamheter som arbetsförmed- ling, försäkringskassa, post och polis där små orter förlorar sina kontor. Å andra sidan ökar den digitala tekniken tillgängligheten till information och service på landsbygden i den mån som den byggs ut. En av geografisk koncentration är på väg att kom- pletteras eller ersättas med en period då utbudet av service, infor- mation, tjänster, kultur osv. geografiskt sett frikopplas från indivi- dens lokalisering. Servicen kan komma att erbjudas till medborgare från vilken punkt i landskapet som helst. Vilka konsekvenser får det för det lokala samhället? Den digitala tekniken bidrar också till lärande och kunskapsbild- ning på landsbygden. Dagens fjärrundervisning, lärcentra och utlo- kaliserade högskoleutbildningar är en del av en utveckling som jämnar ut möjligheterna till lärande mellan land och stad. Vissa landsbygder stärks dessutom kompetensmässigt t.ex. genom inflyttning av nya grupper eller av fritidsboende. På landsbygden uppstår också andra behov av kunskap därför att omgivningen är annorlunda och andra problem ska lösas.