sou · GUB318 · 2007-01-01 00:00:00 — 2000/01:33 s. 346. Författningsregleringen av behandling av uppgifter bestämmelsen att urholkas eftersom den blir tillämplig endast i ett fåtal fall. Vi anser därför att det inte föreligger något behov av en hänvisning till 49 § personuppgiftslagen. Det finns enligt vår mening heller inget behov av att införa separata straffbestämmelser i den föreslagna lagen.11 10.2.3Tillåtna ändamål för behandling av personuppgifter Våra förslag: Tydliga och konkreta ändamål för behandling av personuppgifter och andra uppgifter skall anges i lag. Uppgifter skall primärt få behandlas bara för de angivna ändamålen, nämligen om det behövs för att –bedriva den polisiära övervakning samt kontroll och tillsyn som åligger enligt särskilda föreskrifter, –förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, –utreda eller beivra visst brott, –utreda och besluta i ärenden om vattenföroreningsavgift, –bedriva miljöräddningstjänst, sjöräddningstjänst och annan räddningstjänst samt hantera krissituationer, eller –samordna civil sjöövervakning och förmedla civil sjöinforma- tion till berörda myndigheter. Bestämmelser om för vilka ändamål uppgifter i statliga person- register får användas har alltid haft en central roll i registerförfatt- ningar. Genom att ange ändamålen och reglera vilka uppgifter som får registreras, har ramen för hanteringen av personregister satts upp. I och med dataskyddsdirektivet har betydelsen av klara ändamålsbestämmelser ökat än mer. Ett av de viktigaste inslagen i direktivet och personuppgiftslagen är nämligen att personuppgifter får samlas in endast för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt att uppgifterna senare inte får behandlas för något ändamål som är oförenligt med de för vilka uppgifterna samlades in (artikel 6.1a). Motsvarande bestämmelser återfinns i 9 § personuppgiftslagen. Sambearbetning mellan olika automatiserade register, s.k. sam- körning, har länge ansetts vara en särskilt känslig form av person- uppgiftsbehandling. Enligt datalagen krävdes särskilt tillstånd för sådan behandling, om inte registreringen eller utlämnandet av 11 Jfr prop. 2000/01:33 s. 97. Författningsregleringen av behandling av uppgifter uppgifter kunde göras med stöd av författning. I dataskydds- direktivet tas däremot inte någon direkt hänsyn till de särskilda integritetsproblem som är förknippade med behandling i form av sambearbetning mellan olika uppgiftsdatabaser. Under förutsätt- ning att insamlandet, utlämnandet och den senare behandlingen av uppgifterna står i överensstämmelse med ändamålen för registren eller databaserna, föreligger inga hinder för sådan sambearbetning. Det krävs således inte något särskilt författningsstöd för att upp- gifter i en databas skall kunna sambearbetas med varandra eller med uppgifter i en annan databas. Detta förhållande ställer emellertid särskilt höga krav på att ändamålsbestämmelserna i de författningar som reglerar behandling av personuppgifter i myndighetsverksam- het är utformade på ett sådant sätt att det klart framgår för vilka syften uppgifter får behandlas. Vi har i våra författningsförslag delat in de primära ändamål för vilka skall få behandla personuppgifter efter hur huvuduppgifter anges i myndighetens instruk- tion. I enlighet härmed anges de ändamål för vilka Kustbevak- ningen får behandla uppgifter under rubrikerna sjöövervakning, räddningstjänst samt samordning av civil sjöövervakning och förmedling av civil sjöinformation. I sin verksamhet med sjöövervakning anser vi att Kust- bevakningen i första hand skall få behandla uppgifter för de primära ändamålen kontroll och tillsyn samt polisiär övervakning. Med polisiär övervakning avses här uteslutande behandling av uppgifter i sådan verksamhet som syftar till att förebygga brott och störningar av ordningen i sjötrafiken m.m., i enlighet med lagen (1982:395) om medverkan i polisiär övervakning, och inte till någon del brottsbekämpande verksamhet. Behandling av uppgifter i den brottsbekämpande verksamhet som bedrivs inom sjöövervakning måste enligt vår mening regleras särskilt. I den brottsbekämpande verksamheten behandlas ofta speciellt känsliga uppgifter. I våra författnings- förslag anges därför särskilda ändamål för vilka uppgifter får behandlas i den brottsbekämpande verksamheten. Behandling för dessa ändamål bör också omgärdas av särskilda integritets- skyddande regler. Enligt vår mening bör i den brottsbekämpande verksamheten få behandla uppgifter för två olika primära ändamål, nämligen när det behövs för att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller för att utreda eller beivra visst brott. Författningsregleringen av behandling av uppgifter för vilka får behandla uppgifter i sin brottsbe- kämpande verksamhet överensstämmer härigenom med ändamål enligt vilka får behandla uppgifter i dess brottsbekämp- ande verksamhet enligt lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet. bör även få behandla uppgifter när det behövs för att utreda och besluta i ärenden om vattenföroreningsavgift. I sådana ärenden behandlas i stor utsträckning samma typ av upp- gifter som i den brottsbekämpande verksamheten. Behandlingen av uppgifter i ärenden om vattenföroreningsavgift bör därför omfattas av samma reglering som den som skall gälla för den brotts- bekämpande verksamheten. Som primärt ändamål bör vidare anges att får behandla uppgifter som behövs för myndighetens räddningstjänst, i vilken ingår miljöräddningstjänst, sjöräddning och annan räddningstjänst samt hantering av krissituationer. Slutligen anges som särskilt ändamål att skall få behandla uppgifter om det behövs för att samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter. skall enligt sin instruktion även följa den internationella utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. skall vidare samverka med andra myndigheter för att främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Något särskilt ändamål för behandling av uppgifter i internationell samverkan anges inte i den av oss föreslagna lagen, eftersom samarbete uteslutande bedrivs som ett led i den ordinarie verksamheten. Behandling av uppgifter i internationell samverkan omfattas därför enligt vår mening alltid av något av de andra primära ändamålen för behandling av uppgifter som anges i lagen. I lagen anges endast de primära ändamål för vilka Kustbevak- ningen får behandla personuppgifter. I lagen om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet anges även vissa sekundära ändamål, t.ex. att uppgifter även får behandlas för att tillhandahålla information som behövs i brottsbekämpande verksamhet hos andra brottsbekämpande myndigheter. Denna reglering har sin grund i att uppgifter inte får behandlas för några Författningsregleringen av behandling av uppgifter andra ändamål än de som uttryckligen anges i lagen.12 Som beskriv- its ovan föreslår vi inte någon motsvarande uttömmande reglering av ändamålen för behandling av uppgifter (se avsnitt 10.2.2). Vi anser således att ändamålen i den av oss föreslagna lagen tillsammans med den s.k. finalitetsprincipen i 9 § personuppgiftslagen och bestämmelserna i sekretesslagen samman- taget utgör en tillräcklig reglering av för vilka ändamål uppgifter får behandlas och i övrigt lämnas ut till andra. I våra författningsförslag anges inte heller att det inom ramen för de särskilt angivna ändamålen också är tillåtet att behandla uppgifter om det behövs för den administrativa interna tillsynen, kontrollen och uppföljningen m.m. av verk- samhet. Eftersom detta måste anses vara en integrerad del av själva verksamheten och inte kan ses som en från denna fristående aktivitet behöver enligt vår mening inte något särskilt ändamål anges för att uppgifter som får behandlas i verksamheten också får användas för planering m.m. har således möjlighet att behandla uppgifter som behandlas enligt de tidigare nämnda ändamålen för att utveckla organisationen och de former som den bedrivs i samt planera för åtgärder som behöver vidtas för att t.ex. effektivisera handläggning och annan verksamhet.13 sjöövervakning består i att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksam- het samt kontroll och tillsyn. skall genom över- vakning förebygga och ingripa mot störningar av ordningen i sjötrafiken. Här innefattas polisiär övervakning, tillsyn och kon- troll enligt de författningar har att beakta. Inom myndighetens brottsbekämpande verksamhet skall Kustbevak- ningen, i enlighet med särskilda föreskrifter, förhindra och upp- täcka brottslig verksamhet, ingripa vid misstanke om brott samt utreda eller bistå med utredning av brott. skall också utreda och besluta i ärenden om vattenföroreningsavgift. 2004/05:164 s. 63 ff. 2004/05:164 s. 66 och 179. Författningsregleringen av behandling av uppgifter Kontroll, tillsyn och polisiär övervakning skall enligt 4 § förordningen (2005:742) med instruktion för bedriva tillsyns- och kontroll- verksamhet i fråga om bl.a. 1.sjötrafik och sjösäkerhet, innefattande lastsäkring och transport av farligt gods, 2.fartygs registrering och identifiering, 3.personers inresa i, utresa från och vistelse i , 4.in- och utförsel av varor, 5.fiske och därtill anknuten verksamhet, 6.jakt och annat ianspråkstagande av naturresurser, 7.skydd av miljö- och naturvårdsintressen, samt 8.skyddsobjekt, militära skyddsområden och tillträde för utländska statsfartyg. skall också, enligt 5 § instruktionen, vara kontaktpunkt för sjötrafiken i fråga om förhandsanmälningar enligt föreskrifter om gränskontroll avseende personer och enligt överenskommelse med andra myndigheter. För att utföra ovan nämnd verksamhet får enligt våra författningsförslag behandla uppgifter för de särskilda ändamålen kontroll och tillsyn. Utöver den rena kontroll- och tillsynsverksamheten har i sin sjöövervakningsverksamhet ett generellt ansvar för att förebygga brottslighet, öka respekten för lagar och föreskrifter samt för att öka säkerheten till sjöss. Detta brottsförebyggande arbete sker huvudsakligen enligt de föreskrifter och med de befogenheter som följer av lagen (1982:395) om medverkan vid polisär övervakning, vilken tillämpas när bedriver övervakning för att hindra brott mot föreskrifter om bl.a. skyddsobjekt och skyddsområden, jakt, fiske, naturvård, trafikregler och vattenföroreningar. Av våra författningsförslag framgår att får behandla uppgifter för ändamålet polisiär övervakning. Som framgått har många olika uppgifter och vad som inledningsvis endast utgjort tillsyn eller övervakning kan övergå till ren brottsbekämpande verksamhet. Inom ramen för polisiära övervakning har och dess tjänstemän också samma befogenheter som tillkommer Författningsregleringen av behandling av uppgifter polisman, bl.a. vad gäller ordningshållning enligt 13 § polislagen (1984:387). I den faktiska verksamheten med polisiär övervakning kan det således ingå brottsbekämpande verksamhet. Behandling av upp- gifter i den brottsbekämpande verksamheten innefattar emellertid så känslig information att den enligt våra författningsförslag endast får ske enligt särskilt angivna ändamål som i sin tur kringgärdas av särskilda integritetsskyddande regler. Det är mot bakgrund härav särskilt viktigt att åtskillnad görs mellan behandling för de särskilda ändamålen polisiär övervakning respektive brottsbekämpande verksamhet. Jämförelse kan härvid göras med polisen, som också har dessa dubbla uppgifter, att såväl arbeta brottsförebyggande som att bedriva brottsbekämpande verksamhet. Enligt polisdatalagen (1998:622), vars tillämpningsområde överensstämmer med polisens uppgifter enligt 2 § 1–3 polislagen (1984:387), gäller lagen vid behandling av personuppgifter i polisens verksamhet för att 1.förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, 2.övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar därav samt ingripa när sådana har inträffat, 3.bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal. Den verksamhet som anges under punkterna 1–2 motsvaras av vad som enligt våra författningsförslag innefattas i ändamålet polisiär övervakning. Härmed avses brottsförebyggande arbete i vid mening, dvs. sådan verksamhet som är riktad mot personer vilka inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grund av brott, samt övervakningsverksamhet, som i sin tur delas in i allmän övervak- ning och sjötrafikövervakning. Verksamheten under punkt 3 hör däremot till den brottsbekämpande verksamheten. Härmed avses enligt polislagen spaning och brottsutredning, vilket innefattar såväl underrättelseverksamhet som arbete inom förundersökning.14 Av detta följer att all verksamhet som bedriver i form av kontroll, tillsyn eller polisiär övervakning i syfte att förebygga brott och störningar av den allmänna ordningen m.m. omfattas av de nu aktuella ändamålen för behandling av person- uppgifter. All verksamhet som avser att förhindra eller upptäcka 14 Se och , Polislagen en kommentar, s. 30 ff. Författningsregleringen av behandling av uppgifter brottslig verksamhet (underrättelseverksamhet) samt utreda eller beivra ett visst konkret brott omfattas emellertid av ändamålen för den brottsbekämpande verksamheten. Förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet En viktig del av brottsbekämpande arbete består i att upptäcka och förhindra brottslig verksamhet avseende brott som har befogenhet att ingripa mot. Att bestämmelsen endast omfattar brott som enligt lag eller förordning har befogenhet att ingripa mot anges inte särskilt i lagtexten, eftersom det får anses som uteslutet att Kust- bevakningen skulle inrikta sin verksamhet på annan brottslighet.15 I begreppet brottslig verksamhet ligger att det inte är fråga om att klara upp ett konkret begånget brott, utan istället att avslöja om viss brottslighet har förekommit, pågår eller kan förutses. Utgångspunkten för arbetet är i huvudsak att ta fram underlag för vilken inriktning den brottsbekämpande verksamheten skall ha eller för att initiera konkreta brottsutredningar. I begreppet förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet innefattas således all egentlig brottsbekämpande verksamhet inom som inte direkt kan knytas till en konkret brottsutredning. Med brottsutredning avses då det arbete som utförs i eller i anslutning till en förundersökning. Det betyder att det främst är underrättelseverksamhet som omfattas av ändamålet att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet. Generellt kan begreppet underrättelseverksamhet sägas innefatta insamling, bearbetning och analys av information som vidtas i syfte att få underlag för åtgärder av något slag. Som en ytterligare del av underrättelseverksamheten ingår även delgivning av den bearbetade informationen (underrättelser) till den som skall vidta de åsyftade åtgärderna. Eftersom de gällande definitionerna av underrättelseverk- samhet i brottsbekämpande verksamhet har medfört vissa problem vad gäller gränsdragningen mellan olika verksamheter, har det i förarbetena till lagen om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet ansetts att begreppet underrättelse- verksamhet skall utmönstras från lagstiftningen. I stället skall behandlingen av uppgifter i underrättelseverksamhet utföras inom 15 Jfr prop. 2004/05:164 s. 178. SOU 2006:18 Författningsregleringen av behandling av uppgifter ramen för ändamålet att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet.16 Utanför ändamålet faller behandling av uppgifter dels när det finns anledning att anta att ett brott har förövats och en förundersökning skall inledas enligt 23 kap. (RB), dels när ett konkret brott har begåtts och åtal kan ske utan förundersökning genom ett förenklat förfarande enligt 23 kap. 22 § RB eller dels när ett brott skall beivras med stöd av 48 kap. RB utan att åtal väcks. I sådana fall får uppgifter i stället behandlas med stöd av ändamålet utreda eller beivra visst brott. Utreda eller beivra visst brott Detta ändamål omfattar i första hand arbete inom ramen för en förundersökning enligt 23 kap. RB eller t.ex. lagen (2000:1225) om straff för smuggling, såsom spaning, förhör och informations- bearbetning. Ändamålet omfattar emellertid även annat utredande eller beivrande av ett konkret brott. Även åtgärder som vidtas i syfte att samla in underlag för beslut om förundersökning skall inledas eller inte om ett begånget brott, s.k. primärutredning, omfattas av ändamålet. Avgörande för om en viss behandling faller in under det angivna ändamålet är om åtgärderna sker med anledning av att ett konkret brott har eller misstänks ha begåtts. Det saknar alltså betydelse om förundersökning har hunnit inledas eller inte eller om ett brott utreds i förenklad form. Om det däremot finns misstankar endast om pågående brottslig verksamhet som inte kan konkretiseras eller misstankar om att ett konkret brott kommer att begås , får uppgifter i stället behandlas med stöd av ändamålet att upptäcka eller förhindra brottslig verksamhet. För ändamålet räddningstjänst får uppgifter behandlas i Kustbevak- ningens räddningstjänst, vilken enligt 8 § förordningen (2005:742) med instruktion för omfattar miljöräddnings- tjänst, sjöräddningstjänst och annan räddningstjänst. Denna verk- samhet bedrivs till följd av olyckor och utsläpp till sjöss, för att 16 Se prop. 2004/05:164 s. 65, jfr även SOU 2001:92 s. 199 och SOU 2002:113 s. 220 ff. Författningsregleringen av behandling av uppgifter skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt för att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. I uppgift inom miljöräddningstjänsten ingår att ha en ständig beredskap för att påbörja och leda oljebekämp- ningsinsatser till sjöss och skall tidigt kunna bekämpa utsläpp av farliga ämnen till sjöss. Bekämpningsinsatserna skall påtagligt bidra till att minimera konsekvenserna av olyckor och till att minska de negativa effekterna på vattenmiljön och strandzonen. skall också ha beredskap för särskild krishan- tering i anledning av situationer som allvarligt påverkar samhällets funktionsförmåga eller tillgång till nödvändiga resurser. Kustbevak- ningen skall härvid kunna uthålligt delta i ledning och samordning av omfattande krishanteringssituationer för att minska konsekven- serna för liv, egendom och miljö vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Uppgifter som behövs i denna verksamhet får behandlas enligt de särskilda ändamålen för räddningstjänst. Samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation Enligt 10 § förordningen (2005:742) med instruktion för Kust- bevakningen skall samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter. Ett stort antal myndigheter i arbetar regelbundet med sjöbaserad information, dvs. uppgifter som på ett eller annat sätt rör aktiviteter på svenska vatten. De berörda myndigheterna samlar var och en för sig in verksamhetsspecifik information, som sedan utbyts med andra myndigheter i den utsträckning de behöver till- gång till den. Detta innebär att det pågår ett omfattande informationsutbyte mellan svenska myndigheter som arbetar med sjörelaterade frågor. För att effektivisera detta informationsutbyte har fått regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöinformation och sjöläges- information. Uppdraget med att samordna och förmedla sjöinformation kommer att innebära att information från flera olika myndigheter, bl.a. , , , , polisen och Försvarsmakten sammanlänkas. Författningsregleringen av behandling av uppgifter ningen har pågått ett projekt med att ta fram ett särskilt IT-baserat stödsystem för sjöbaserad informations- samordning. Projektet benämns internt Sjöbasis. De berörda myndigheterna kommer att lämna sjörelaterad information till som med hjälp av det särskilda IT-systemet kommer att samordna, bearbeta och lagra den insamlade information. Resultatet av informa- tionsbearbetning skall sedan på ett effektivt sätt förmedlas ut till de myndigheter som är i behov av sjörelaterad information, i första hand genom att dessa myndigheter ges direktåtkomst till upp- gifterna hos . Avsikten är att denna informations- samordning skall öka tillgängligheten till befintlig sjöinformation och att operativt myndighetssamarbete skall underlättas. Det är alltså som kommer att ansvara för såväl det tekniska systemet som för att information samlas in, bearbetas och lämnas ut. kommer härmed att fungera som värdmyndighet för den information som behandlas i det särskilda IT-systemet. Informationen kommer att användas även i operativa verksamhet, men det primära syftet med behandling av uppgifter är att samordna och förmedla information till de olika berörda myndigheterna. Våra förslag: skall vara personuppgifts- ansvarig för den behandling som myndigheten utför eller som det åligger myndigheten att utföra. skall vid sidan av personuppgiftsansvaret även ha ansvar för att uppgifter om juridiska personer behandlas i enlighet med de grundläggande bestämmelserna i lagstift- ningen. En myndighet som har direktåtkomst till uppgifter som behandlas enligt den föreslagna lagstiftningen har ansvaret för att åtkomsten till uppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Personuppgiftsansvarig är enligt 3 § personuppgiftslagen den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandling av personuppgifter. I registerförfattningar är det vanligt, och enligt vår mening lämpligt, att på ett tydligt sätt Författningsregleringen av behandling av uppgifter peka ut vem som är ansvarig för den behandling som regleras i de särskilda författningarna. Vi anser att personuppgiftsansvaret bör utformas så att ansvarar för den behandling av personuppgifter som utför eller som det åligger myndigheten att utföra. På det sättet markeras att det finns ett ansvar inte endast för att utförd behandling är korrekt, utan även för att behandling faktiskt utförs när den skall ske. Med personuppgiftsansvaret följer en rad skyldigheter. Den personuppgiftsansvarige skall bl.a. se till att behandlingen av uppgifter sker på ett korrekt och säkert sätt, att information lämnas till den registrerade och att uppgifter gallras i rätt tid. En myndighet som har direktåtkomst till uppgifter som behandlas enligt den föreslagna lagstiftningen skall ha ansvaret för att åtkomsten till uppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Skälen för våra förslag i denna del utvecklas i avsnitt 10.2.1. Ansvaret för uppgifter om juridiska personer Personuppgiftsansvaret täcker endast behandling av uppgifter om levande fysiska personer. Den lag som vi föreslår är emellertid i stora delar tillämplig även på behandling av uppgifter om juridiska personer. Det gäller de allmänna bestämmelserna om ändamål samt de särskilda bestämmelserna om utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling och genom direktåtkomst samt gallring. Av tydlighetsskäl anser vi att det därför bör framgå av lagstiftningen att ansvar även omfattar behandling av annat än personuppgifter. Det innebär bl.a. att har ansvaret för att uppgifter om juridiska personer inte behandlas i strid med de i lagen angivna ändamålen. Däremot har inte juridiska personer den rätt att få information och att få uppgifter rättade som enligt personuppgiftslagen tillkommer fysiska personer. Naturligtvis bör felaktiga uppgifter om juridiska personer ändå rättas, om felaktigheterna kommer till kännedom. Författningsregleringen av behandling av uppgifter En fråga som knyter an till personuppgiftsansvaret är arkivansvaret enligt arkivlagen (1990:782). Enligt huvudregeln i 4 § arkivlagen har en myndighet arkivansvar för de allmänna handlingar som finns hos myndigheten.