sou · GUB356 · 2007-01-01 00:00:00 — För att kunna bli auktoriserad skall en tolk eller översättare vara bosatt i eller i en annan stad inom EES, ha fyllt och inte ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller vara underkastad någon annan motsvarande inskränkning i en annan stad samt ha fullgjort de kunskapsprov som föreskrivs av Kammarkollegiet. Härutöver krävs att sökanden är känd för redbarhet och även i öv- rigt är lämplig som tolk eller översättare. Auktorisation gäller för av . Hos Kammarkollegiet skall det föras förteckning över auktoriserade tolkar och translatorer. Kunskapsprov för auktorisation som tolk består av skriftliga prov, förhör och rollspel för att pröva tolkens förmåga att tolka. För att godkännas i provet skall tolken behärska både svenska och tolkspråket och vara insatt i båda språkens ordförråd, grammatik och uttrycksmöjligheter. Han skall vidare ha god läsförståelse och skrivkunnighet. Tolken skall kunna utföra en tekniskt tillfredsstäl- lande tolkning med god informationsöverföring. Han skall vidare känna till god tolksed och ha erforderliga terminologi- och realia- kunskaper i sociala frågor, sjukvård, socialförsäkring, arbetsmark- nad och vardagsjuridik. Han skall också vara tillfredsställande ori- enterad om hur det svenska samhället fungerar. En fastighetsmäklare skall vara registrerad hos . För registrering krävs att den som ansöker inte är under- årig, försatt i konkurs eller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § och har försäkring för skadeståndsskyldighet. Därutöver krävs att den som ansöker om registrering har tillfredsställande utbildning, har för avsikt att vara yrkesverksam som fastighetsmäklare, samt är redbar och i övrigt lämplig som fastighetsmäklare. Utbildning skall omfatta fastig- hetsförmedling, civilrätt med fastighetsrätt, skatterätt, ekonomi samt byggnads- och värderingsteknik. Bevis att den som ansöker om registrering har tillfredsställande teoretisk utbildning utgörs av betyg eller intyg som visar att sökanden har genomgått utbildning vid universitet eller högskola med offentlig huvudman eller hos en- skild utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina. Utbildningen skall omfatta minst 80 poäng, varav minst 20 poäng skall hänföra sig till fastighetsförmedling och minst tio poäng till vart och ett av de övriga kunskapsområdena. Av bilaga till före- skrifterna framgår det huvudsakliga innehållet i utbildningen. Bevis om tillfredsställande praktisk utbildning utgörs av intyg om att sö- kanden, under eller efter den teoretiska utbildningen, genomgått handledd praktik hos en registrerad fastig- hetsmäklare. prövar frågor om godkännande, auktorisation och registrering av revisorer. En godkänd revisor skall yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet, vara bosatt i , i annan stat inom EES eller i , varken vara i konkurs, ha näringsförbud, ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller vara förbjuden att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde enligt lagen om förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissa fall eller vara föremål för någon motsvarande rådighetsinskränkning i annan stat. En godkänd revisor måste också ha den utbildning och erfarenhet som behövs för revisionsverksamhet, hos ha avlagt revisorsexamen och vara redbar och i övrigt lämplig att utöva revi- sorsverksamhet. En auktoriserad revisor skall uppfylla ovan nämnda krav men även ha avlagt högre revisorsexamen hos . Revi- sorsexamen skall säkerställa att revisorn har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra lagstadgad revision och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i revisionsarbetet. Högre revi- sorsexamen skall härutöver säkerställa att revisorn har teoretiska kunskaper för att utföra lagstadgad revision och förmåga att i praktiken tillämpa dessa kunskaper i företag som på grund av sin storlek eller av annan anledning är svåra att revidera. Den teoretiska utbildningen för revisorsexamen och högre revisorsexamen skall omfatta 17 ämnesområden. För att få avlägga revisorsexamen och högre revisorsexamen krävs avlagd angiven examen vid universitet eller högskola samt praktisk utbildning under tre respektive . För att utföra järnvägstrafik krävs tillstånd i form av licens och sä- kerhetsintyg eller särskilt tillstånd. Licens skall beviljas den som avser att tillhandahålla dragkraft och utföra järnvägstrafik, har hemvist eller säte i , med hänsyn till yrkeskunnande, eko- nomisk förmåga och gott anseende anses vara lämplig att tillhanda- hålla dragkraft och utföra järnvägstrafik samt genom försäkring täcker eventuell skadeståndskyldighet. Särskilt tillstånd får beviljas den som avser att inom landet utföra viss trafik och uppfyller tidi- gare nämnda krav. För att organisera, men inte själv utföra, järnvägstrafik krävs till- stånd i form av auktorisation och sådan skall beviljas den som har ett allmännyttigt eller kommersiellt intresse av att organisera järn- vägstrafik samt med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomisk för- måga och gott anseende kan anses lämplig att organisera järnvägs- trafik. Härutöver kan tillstånd också ges för infrastrukturförvaltare. När det gäller tunnelbana och spårväg får sådana anläggningar, trafik och trafikledningsverksamhet drivas endast av den som har tillstånd. För tillstånd krävs yrkeskunnande, laglydnad samt att man med hänsyn till ekonomiska och andra förhållanden av bety- delse anses uppfylla kraven. Den som är sysselsatt i verksamheten skall ha god kännedom om de förhållanden, föreskrifter och villkor som gäller för verksamheten och som berör hans arbetsuppgifter. Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får utföras endast av den som med hänsyn till yrkeskunnande, hälsotillstånd och per- sonliga förhållanden i övrigt anses lämplig. Järnvägsstyrelsen har meddelat ytterligare föreskrifter som primärt gäller den som genom att utföra en arbetsuppgift direkt ansvarar för dess trafiksäker- hetsmässiga effekt. De arbetsuppgifter som avses är att leda eller övervaka spårtrafik, att framföra fordon, att utföra växling och rangering, att utföra åtgärder enligt företagets trafiksäkerhetsin- struktion och att bedöma det trafiksäkerhetsmässiga tillståndet hos fordon och spåranläggningar med avseende på tekniska funktioner. Arbetsuppgifterna får endast utföras av den som med godkänt resultat genomgått den utbildning som verksamhetsutövaren före- skriver. Personalen skall genomgå en grundutbildning som ger den kompetens som behövs för att kunna utföra arbetsuppgifterna på ett trafiksäkert sätt. Kompetensen och säkerhetsmedvetandet skall upprätthållas genom periodiska repetitionsutbildningar. Utbild- ningsplaner skall innehålla identifierande beteckning, utbildningens mål, nödvändiga förkunskaper, innehåll, kurstid fördelat på teori och praktik, maximalt deltagarantal, krav på lärarkompetens, prin- ciper för examination och krav på tillämpning i anslutning till den genomförda utbildningen. Utbildningsplaner skall godkännas av . Alla utbildningar skall innehålla en examina- tion som avgör om eleven uppnått utbildningens mål och den skall omfatta teoretiska kunskaper och i förekommande fall även prak- tiska färdigheter. Varje genomförd utbildning skall dokumenteras och dokumentationen skall sparas . Bevakningsföretag får inte bedriva viss angiven verksamhet utan tillstånd (auktorisation). Föreskriven utbildning av personal som skall utföra bevakningstjänst får ske endast efter auktorisation. Auktorisation får beviljas endast om det kan antas att verksamhe- ten blir bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt och i öv- rigt sker i överensstämmelse med god sed inom branschen och inte kommer att få en från allmän synpunkt olämplig inriktning. Före- taget skall också ha en lämplig organisation och planläggning av sin verksamhet. Det krävs också att företaget har utsett en person som föreståndare för verksamheten. All personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag skall vara godkänd vid prövning med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlighet samt lämplighet i övrigt för anställning i sådant företag. Detsamma gäller föreståndaren och ledamöter i bevakningsföretags styrelse. auktoriserar bevakningsföretag och godkänner personal. 4.5Nuvarande krav på och tillgänglig utbildning för restaurangpersonal 4.5.1Statens folkhälsoinstituts uttalanden om kunskapskravet för tillståndshavare har utfärdat allmänna råd till bestämmel- sen om att sökanden skall vara lämplig såvitt avser vilka som skall omfattas av kravet på kunskaper i alkohollagen och karenstid för serveringstillstånd vid brottslighet, FIFS 2002:6. När det gäller kunskaper i alkohollagstiftningen har angett följande i sin handbok i Alkohollagen, vil- ket anges under överskriften allmänt råd. Kunskap i alkohollagstiftningen måste finnas hos personer med bety- dande inflytande som är aktiva i serveringsrörelsen. I Måldokument för Restauratörsutbildning m.m. har angetts en norm för hur en ut- bildning bör vara beskaffad avseende bl.a. innehåll och omfattning. Vid stadigvarande tillstånd till servering till allmänheten får kunskaps- kravet anses uppfyllt om sökanden kan visa att han/hon tillgodogjort sig kunskaper motsvarande de som en utbildning enligt i mål- dokumentet ger. Oavsett hur kunskaperna förvärvats ankommer det på sökanden att förete skriftlig dokumentation över sina kunskaper, dvs. betyg efter avslutat utbildning eller intyg om examination med godkänt resultat (tentamensbevis). Av tentamensbevis bör framgå vilka moment utbildningen innehållit samt omfattningen. Det skall även framgå vem som anordnat utbildningen och vem som utfört exa- minationen. Det finns givetvis inget hinder för en tillståndsmyndighet att själv ex- aminera en sökande. Även sådan examination skall dokumenteras och bör utföras på sätt som anges i måldokumentet. Vid servering till slutna sällskap och vid tillfälliga tillstånd är kun- skapskraven i vissa fall lägre. Detta gäller framförallt vid icke yrkes- mässig serveringsverksamhet. En bedömning av vad som skall krävas får här göras i det enskilda fallet. Något avsteg från de grundläggande kunskapskraven kan inte göras. En tillståndshavare måste därför känna till sitt ansvar enligt alkohollagen liksom vad som stadgas om ålders- gränser och överservering på serveringsställen. När det gäller kunskaper i bokföring m.m. anger Statens folkhäl- soinstitut i handboken att kravet på lämplighet inte innefattar nå- got direkt krav på att tillståndshavaren själv besitter kunskaper i bokföring utan kan anlita extern hjälp för detta ändamål. Till- ståndshavaren måste emellertid, som alla företagare, ha grundläg- gande kännedom om hur underlaget för bokföringen skapas och bibehålls, dvs. hur den dagliga redovisningen av inköp och försälj- ning skall gå till och hur det materialet skall hanteras. Det förelig- ger inte heller ett direkt krav på kunskaper i skattelagstiftningen. En tillståndshavare måste dock ha viss grundläggande kännedom om sina skyldigheter på området, bl.a. vad gäller mervärdesskatt och arbetsgivaravgifter. Detta för att tillståndshavaren skall kunna hålla en ordnad bokföring och uppfylla kravet på ekonomisk sköt- samhet. Alkoholinspektionen gav ut ett måldokument för re- stauratörsutbildning m.m. efter samråd med staurangföretagare, och , Folkhälsoinsti- tutet och , se bilaga 3. I måldokumentet anges tre ämnesområden – alkoholpolitiken, alko- holens verkningar och ansvarsfull alkoholhantering där målgruppen är tillståndshavare, serveringsansvariga och övrig serveringspersonal samt bestämmelser om tillstånd, servering och tillsyn för vilket målgruppen är tillståndshavare. I dokumentet anges utbildningens mål, innehåll och förslag på litteratur i anslutning till de olika äm- nesområdena och antal lärarledda lektionstimmar för varje område. Utredningen har med hjälp av , frågat ett stort antal kommunala handläggare hur de tillämpar kunskapskravet i 7 kap 7 § alkohollagen. Av de svar som inkommit framgår att det inte finns någon entydig tolkning av vad som krävs för att kravet på lämplighet såvitt avser kunskaper om alkohollagens regler skall vara uppfyllt. En del kommuner kräver intyg om att sökanden genomgått utbildning medan andra även godtar branschvana, vanligen under . Många kommuner testar också själva kunskaperna hos dem som söker serveringstill- stånd eller hänvisar de som har branschvana till något utbildnings- företag för att avlägga examen. Det finns också kommuner som testar alla som söker serveringstillstånd. 4.5.2Utbildning i ansvarsfull alkoholservering av STAD- modell Mot bakgrund av positiva resultat från internationella forsknings- projekt om ansvarsfull alkoholservering startades i ett restaurangprojekt inom det s.k. (STockholm förebygger Alkohol- och Drogproblem). Detta restaurangprojekt var en del av omfattande tioåriga förebyggande arbete inom med delfinansiering från . har som svar på ett re- geringsuppdrag föreslagit att spridningen av STAD-modellens ar- betssätt skall intensifieras.TPF1FPT modell innebär ett samarbete mellan restau- rangbranschen, fackliga organisationer, polisen, kommunens till- ståndsenhet, och . 1TP PT Ansvarsfull alkoholservering mm, rapport nr. 2003:36, ; 2003 med projektet är att minska våldsbrott och skador relaterade till alkoholkonsumtion på restaurang. Som delmål har uppställts att utbilda krögare, serveringspersonal, ordningsvakter och entrévärdar i ansvarsfull alkoholservering och att se till att restaurangerna inte serverar alkohol till märkbart berusade eller underåriga gäster. Vi- dare skall serveringspersonalens förmåga att se risksituationer och kunna ingripa på ett psykologiskt bra sätt förbättras. Restaurang- erna skall också utarbeta riktlinjer för alkoholhanteringen gent- emot gäster och personal och myndigheterna skall utarbeta riktlin- jer för sin tillsyn när det gäller restaurangernas alkoholhantering. En referensgrupp, med representanter från berörda myndigheter, branschförening och fackförening bildades . Denna grupp har haft regelbundna möten och gemensamt utvecklat utbildningen Ansvarsfull alkoholservering. För att få en bild av hur verkligheten såg ut på restaurangerna, och för att få något att mäta utvecklingen mot, gjordes två s.k. bas- linjemätningar. I den ena mättes i hur stor utsträckning märkbart berusade personer blev serverade alkoholdrycker och i den andra hur åldersgränsen tillämpades, dvs. i hur stor utsträckning underåriga blev serverade. Berusningsstudien genomfördes med hjälp av skådespelare som noggrant tränats i sina roller för att re- sultaten skulle bli jämförbara. I ungdomsstudien användes personer som var men som såg yngre ut enligt bedömning av en erfaren expertpanel. Det visade sig att av de undersökta restaurangerna serverade redan berusade personer. Ungdomsstudien visade att av restaurangerna inte kontrollerade åldern på försöksper- sonerna och hade serverat dem även om de varit underåriga. har alkohol- och restaurangrelaterade fall av våldsbrott (misshandel, olaga hot och våld mot tjänsteman) följts upp med rapporter från polisen. En viktig del i STAD-modellens projektarbete har varit utveck- lingen och genomförandet av utbildning i ansvarsfull alkoholser- vering för krögare, restaurangpersonal, ordningsvakter och entré- värdar. Utbildningen pågår i och ger kunskaper om olika problem som kan uppstå vid överkonsumtion av alkohol och vad man kan göra för att förhindra att problem uppstår. Kursmomen- ten innehåller bl.a. information om alkoholens medicinska effekter, om riskerna för våld och olyckor i samband med alkoholförtäring, om alkohollagens regler samt praktisk övning i konflikthantering. Det ingår också ett avsnitt om förekomsten av narkotika i restau- rangmiljö samt om utvecklandet av en företagsanpassad alkohol- och narkotikapolicy. Deltagarna examineras genom ett skriftligt prov. Pedagogiska hjälpmedel har utvecklats i form av utbildnings- kompendium och videofilmer för diskussion av svårbedömda situ- ationer. Lärarna - som i stort sett är samma personer som restau- ratörer och serveringspersonal träffar i myndigheternas tillsynsar- bete - har utvecklats i sina roller. Uppföljande mätningar av i hur stor utsträckning märkbart be- rusade personer eller underåriga blivit serverade visar signifikanta förbättringar. När det gäller överservering visade baslinjemätningen 1996 att av dem som var märkbart berusade neka- des servering. hade andelen restauranger som nekade ökat till . nekade av restaurangerna. Även underåriga nekas servering i större utsträckning . Ut- vecklingen har gått från (1996) till (1998). hade siffran stigit till . har antalet våldsbrott i minskat . De restauratörer som medverkat i projektet har konstaterat att utbildning i ansvarsfull servering enligt STAD-modellen medfört ett positivt samarbetsklimat med myndigheterna, bättre restau- rangmiljö och lönsamhet samt bättre samarbete inom företagen. Serveringspersonalen uppger att de har stärkts i sin yrkesroll. De beskriver att de blivit mycket mer restriktiva med servering till be- rusade personer och mer medvetna om att det är personalen, och inte gästerna, som sätter gränsen för alkoholserveringen. Vidare visade utvärderingen att tillsynsmyndigheterna blivit effektivare i sin kontroll av alkoholserveringen och att många restauranger ut- vecklat egna riktlinjer för sitt förhållningssätt när det gäller alkohol och droger. kunde forskningsprojektet om STAD-modellen överlämnas för genomförande i löpande verksamhet i hela stad. Ett skriftligt avtal slöts mel- lan de berörda parterna om verksamhetens fortsatta drift. Varje part tog på sig arbetsuppgifter utifrån sina respektive roller. Lands- tinget har kvar rollen att följa upp verksamheten. Utbildning i an- svarsfull alkoholservering för serveringspersonal gjordes obligato- risk för restauranger i som har öppet efter . Denna verksamhet har permanentats. STAD-modellens arbetsmetod har utvecklats under en sexårspe- riod. Det har funnits en målmedveten strävan att i sam- arbete mellan alla berörda parter finna en gemensam struktur och form som var möjlig att generalisera och sprida vidare. Projektet har hållits ihop av en projektledare som skapat ett förtroendefullt samarbetsklimat. Varje steg i utvecklingen har utvärderats. Under- visningens former har modifierats under hand och utbildningsma- terialet har utvecklats. Uppföljande mätningar har kunnat visa på positiva resultat. Erfarenheterna från utvecklingsarbetet av STAD- modellen har sammanfattats i följande punkter till vägledning för spridning av arbetsmetoden. Bilda en referens- eller arbetsgrupp Håll politiker och media informerade om projektets utveck- ling Gör en problembeskrivning och någon form av kart- läggningsarbete Följ upp/utvärdera och – vid behov – ompröva vidtagna åtgärder Stöd utvecklingen av skriftliga regler för alkoholhantering på restauranger Stärk tillsynen och användningen av sanktioner Permanenta och sprid verksamheten i lokalområdet. Den arbetsmetod för ansvarsfull alkoholservering som utvecklats i enligt STAD-modellen karaktäriseras av ett aktivt för- troendefullt samarbete mellan berörda parter, dvs. kommunen, po- lisen, restauratörerna och de anställda. Modellens koncept visar att det krävs ett långsiktigt målinriktat arbete med klart formulerade mål. I ett inledningsskede bör förhållandena i kommunen kartläg- gas när det gäller förekomsten av överservering och servering till underåriga. Utbildningen av krögare, serveringspersonal och ord- ningsvakter är inte målet med verksamheten utan ett medel att åstadkomma förändring mot uppställda mål. I modellens koncept ingår också att kommun och polis utövar en effektiv tillsyn av ef- terlevnaden av alkohollagens bestämmelser. Insatserna följs upp med förnyade mätningar för att följa utvecklingen i förhållande till de uppställda målen. En viktig erfarenhet från arbetet med STAD- projektet är att det tar att etablera nya arbetsformer i en etablerad verksamhet. STAD-modellen som metod ger restauratörerna ett effektivt redskap att hantera alkoholserveringen på ett sätt som ger en bättre restaurang- och arbetsmiljö och som på många sätt står i bättre överensstämmelse med de alkoholpolitiska strävandena . Restauratörerna behöver stöd, råd och hjälp av tillstånds- och till- synsmyndigheter och det är viktigt att tillsynen fungerar och kom- pletterar utbildningsinsatserna. Tillsynsmyndigheterna måste där- för också utveckla sin verksamhet i enlighet med STAD-modellens intentioner. STAD har utvecklat en grundmodell – ett koncept – som anger vissa moment och ramar som skall användas och anpassas till lokala förhållanden. Ett viktigt inslag i modellen är att berörda lokala ak- törer samverkar i utvecklingen av arbetet. Det är också viktigt att utvecklingen får ta sin tid. Utifrån de erfarenheter som gjorts krävs för att lokalt utveckla och skapa nya verksamhetsformer i enlighet med STAD-modellen. Enligt bör STAD-modellens arbetssätt vara vägledande för alkoholtillsynen i hela landet. Detta skulle även ge ett väsentligt bidrag till de strävanden som reger- ingen gett uttryck för i regleringsbrev till , nämligen att verka för en bättre samordning mellan det alkohol- skadeförebyggande arbetet i kommunerna och tillsynsverksamhe- ten. Hotell- och Restaurangföretagare () förespråkar att STAD-modellen också bör läras ut i landets restaurangskolor och restaurangutbildningar och att läroplanerna för dessa utbildningar bör ses över. anser att det är mycket vik- tigt att människor som skall arbeta i restaurangbran- schen har en djup och grundläggande kunskap om ansvarsfull alko- holservering och svensk alkoholpolitik och stödjer därför SHR:s uppfattning i detta avseende. Den nationella spridningsprocessen av STAD-modellen bör en- ligt följas upp med vetenskapliga metoder, inte minst för att dra lärdomar om vad som krävs för att ett folk- hälsopolitiskt metodutvecklingsprojekt skall kunna omsättas till reguljär löpande verksamhet ute i kommunerna. Att följa upp spridningsarbetet syftar också till att säkerställa att modellen bibe- håller en hög kvalitetsnivå och säkrar förutsättningarna för att uppnå goda resultat. I har i samarbete med kom- muner i länet anpassat STAD-modellen efter de förhållanden som gäller kommuner med ett annorlunda restaurangliv än det som finns i . Metoden har härefter utvecklats på olika sätt i har använt sig av en modell som ganska väl över- ensstämmer med STAD-metoden, det s.k. , medan flera mindre kommuner genomfört utbildning men avstått från de studier och kartläggningar av berusningsnivåer och servering till underåriga som ingår i STAD-modellen. Regeringen har i den nationella alkoholhandlingsplanenTPF2FPT angett att metoder för att utveckla arbetet med ansvarsfull alkoholserver- ing måste ges ytterligare spridning. arbetar med att sprida metoder om ansvarsfull alkoholservering inom re- staurangnäringen från stora till små kommuner och svarar också för metodstöd, metodutveckling och kvalitetssäkring av arbetet. Detta är ett långsiktigt arbete som kräver fortsatt stöd. I regleringsbreven för har regeringen gett Statens folk- hälsoinstitut och länsstyrelserna i uppdrag att sprida metoder om ansvarsfull alkoholservering. svarar för metodstöd, metodutveckling och kvalitetssäkring i enlighet med STAD-modellens koncept enligt ovan. Länsstyrelserna skall arbeta med metoder för utbildning avseende ansvarsfull alkoholservering och har med anledning härav kunnat ansöka om medel för att an- ordna sådan utbildning. Samtliga länsstyrelser har anställt projekt- ledare för detta ändamål. Enligt uppgifter från har 16 kommuner reguljär verksamhet enligt STAD-modellen och 48 kommuner har genomfört utbildning i ansvarsfull alkoholservering. 4.5.3Annan utbildning för krögare och serveringspersonal Det finns ett flertal privata företag som tillhandahåller utbildning som uppfyller det måldokument för Restauratörsutbildning som Alkoholinspektionen/, antagit (se ovan under avsnitt 4.5.1). Utredningen har vid en förfrågan genom fått uppgift om det finns ett drygt tiotal sådana företag. Utbildning genomförs på ett flertal orter från i söder till i norr.