sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — När det gäller samiska, tornedalsfinska eller romska elever är kommunen skyldig att anordna moders- målsundervisning även om antalet elever är mindre än fem. En kommun är skyldig att anordna sådan undervisning om minst fem elever önskar under- visning i språket. När det gäller samiska, sverigefinska, torne- dalska, romska eller judiska elever är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning i minoritetsspråket även om antalet elever är mindre än fem. Om lämplig lärare inte finns att tillgå, skall undervisning i elevens minor- itetsspråk anordnas på distans, tills en lämplig lärare hittas. Denna ändring träder i kraft . Förslag till ändring i gymnasieförordning (1992:394) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (1992:394) att 5 kap. 7 och 12 §§ skall ha följande lydelse. Om en elevs föräldrar eller vårdnadshavare eller en av dem har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i modersmålet som ett ämne (modersmålsundervisning), förutsatt att eleven har goda kunskaper i modersmålet och att han eller hon även önskar få sådan undervisning. En samisk, tornedalsfinsk eller romsk elev har rätt att få undervisning i det egna språket, även om det inte är elevens dag- liga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska. En samisk, sverigefinsk, torne- dalsk, romsk eller judisk elev har rätt att få undervisning i sitt minoritetsspråk, även om det inte är elevens dagliga umgäng- esspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptiv- barn och som har ett annat modersmål än svenska. I kap. 5 och 6 §§ finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål. En kommun är inte skyldig att anordna modersmålsundervis- ning, om lämplig lärare inte finns att tillgå. En kommun är inte heller skyldig att anordna modersmålsunder- visning, om antalet elever i kommunen som önskar sådan undervis- ning i ett visst språk är mindre än fem. Andra stycket gäller inte i fråga om modersmålsundervis- ning för samiska, tornedals- finska eller romska elever. Andra stycket gäller inte i fråga om modersmålsundervis- ning för samiska, sverigefinska, tornedalska, romska eller judiska elever. Om lämplig lärare inte finns att tillgå, skall undervisning i elevens minoritetsspråk anord- nas på distans, tills en lämplig lärare hittas. Denna ändring träder i kraft Förslag till ändring i förordning (1982:270) om allmänna flaggdagar Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1982:270) att följande tillägg görs i förordningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Allmänna flaggdagar är nyårsdagen ; samefolkets dag ; Kronprinsessans namnsdag ; Kronprinsessans födelsedag ; Drottningens namnsdag dag för val i hela riket till ; FN-dagen ; Drottningens födelsedag juldagen. Denna ändring träder i kraft . erkände riksdag samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar som nationella minoriteter och gruppernas språk som nationella minoritetsspråk1. De nationella minoriteternas kultur och språk utgör en del av det svenska kultur- arvet, och språkens fortlevnad i landet skall främjas. Minoritetspo- litik infördes som ett nytt politikområde. Målen för den svenska minoritetspolitiken är att -ge skydd för de nationella minoriteterna, -stärka deras möjligheter till inflytande, samt -stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. beslutade även att skulle ansluta sig till konventioner rörande minoriteter, den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minori- tetsspråkskonventionen)2, se bilaga 4, samt ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter3, se bilaga 5. Detta innebär att som stat åtagit sig en folkrättslig förpliktelse att bl.a. aktivt främja och stödja de angivna språkens och kulturernas bevarande och fortlevnad i landet. I propositionen angavs att tre av minoritetsspråken, samiska, finska och meänkieli, skulle ges ett starkare skydd i i enlig- het med del III av minoritetsspråkskonventionen4. 1Nationella minoritetsspråk i är samiska (alla varieteter), finska, meänkieli (kallades tidigare tornedalsfinska), chib (alla varieteter) och jiddisch. 1998/99:143 Nationella minoriteter i ; bet. 1999/2000:KU6, rskr. 2European Charter for Regional or Minority Languages, , ETS No. 148, SÖ 2000:3 3Framework Convention for the Protection of National Minorities, , ETS No. 157, SÖ 2000:2 4Romani chib och jiddisch anses inte ha historisk geografisk anknytning och de betraktas därför som territoriellt obundna språk. åtaganden enligt minoritetskonventionen är inte lika långtgående för territoriellt obundna språk. Notera dock att chib och jiddisch skall ges skydd enligt del II i minoritetsspråkskonventionen i hela landet, liksom samiska, finska och meänkieli ges skydd enligt del II i hela landet utanför förvaltnings- områdena. ses ha s.k. historisk geografisk anknytning, vilket innebär att språken har använts och används av hävd i ett visst geogra- fiskt område. För att åstadkomma ett förstärkt skydd infördes två nya lagar rörande rätten att använda dessa tre minoritetsspråk. La- gen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar och lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar (kallas även för minoritetsspråkslagarna nedan) trädde i kraft . Minoritetsspråkslagarna ger enskilda rätt att använda samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar i de geografiska områden där språken har lång tradition, de s.k. förvaltningsområdena. Lagstiftningen gäller för kommunala samt statliga lokala och regionala förvaltningsmyndigheter och domstolar med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet för samiska respektive förvalt- ningsområdet för finska och meänkieli. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i förvaltningsområdena har rätt att få för- skola och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Förvaltningsområdet för samiska omfattar , Gälli- vare, och kommuner. Förvaltningsområdet för finska och meänkieli omfattar , , , och kommuner. En särskild utredare tillkallades för att i enlighet med direktiven, se bilaga 1, se över frågan om förvaltningsområdet för det finska språket bör utvidgas till att omfatta ett större geo- grafiskt område. har i sin uppföljning pekat på att en för liten del av den sverigefinska minoriteten garanteras skydd en- ligt del III i minoritetsspråkskonventionen.5 av sverigefinnarna bor i det område som utgör förvaltningsområde för finska språket. har därför uppmanat att för- bättra situationen för det finska språket utanför det nuvarande för- valtningsområdet. Enligt direktiven skall utredaren även överväga behovet av ändringar i den nuvarande lagstiftningen mot bakgrund av den uppföljning som gjorts inom och av Länssty- 5 for the Protection of National Minorities, Opinion on , 25 2002, ACFC/INFO/OP/I(2003)006; , Resolution ResCMN(2003)12 on the Implementation of the Framework Convention for the Protection of National Minorities by , ; European Charter for Regional or Minority Languages – Application of the Charter in : Report of on the Charter, ECRML(2003)1, 19 2003; , Recommendations RecChL(2003)1 of on the Application of Charter for Regional or Minority Languages by , 19 2003 relsen i län6. Om det behövs skall utredaren lämna förslag till ändringar. Enligt direktiven skall analysen omfatta en bedömning av enskilda sverigefinnars intresse och behov av en ut- vidgad lagstiftning om rätt att använda finska, men även behovet av andra åtgärder. En samlad bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgärder skall redovisas. beslutade regeringen ge utredningen tilläggsdi- rektiv, se bilaga 2. Utredaren ges i uppdrag att se över möjlighe- terna att utvidga det samiska förvaltningsområdet till att även om- fatta det sydsamiska området. När införde förvaltningsom- rådena hamnade de områden där sydsamiska traditio- nellt talats och talas utanför det skydd som ges samiska språket i enlighet med del III i minoritetsspråkskonventionen. Det samiska språket anses vara hårt trängt i det sydsamiska området och den sydsamiska varietetens fortsatta existens är hotad. har uttryckt stor oro för att sydsamiskan inte skall kunna fortleva och uppmanat att vidta åtgärder. Utredaren har fått i uppgift att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även i det sydsamiska området. Med det syd- samiska området avses i direktivet de södra delarna av det traditio- nella samiska språkområdet som omfattar delar av , , och . i har tidigare på regeringens upp- drag redovisat konsekvenserna av en utvidgning av det samiska för- valtningsområdet. visar att ett utökat för- valtningsområde skulle öka den geografiska basen för den samiska språkdomänen och ha stor betydelse i de områden där det finns ett lokalt engagemang för den sydsamiska varieteten och kulturen.7 har i handlingsprogrammet för det samiska språket, som antogs , ansett att nuvarande språklag rörande rätten att använda samiska bör omfatta det sydsamiska området.8 I tilläggsuppdraget ingår, dels en bedömning av enskilda samers intresse och behov av sådan utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der, dels en bedömning av kommunala och statliga myndigheters 6Länsstyrelsen i : Finska, meänkieli och samiska – utvärdering av regionala åtgärder för nationella minoritetsspråk, ; och : Minoritetsspråk och myndighetskontakt, 2002 (gjordes på uppdrag av i ) 7Skrivelse till regeringen från i : Utvidgat samiskt förvaltningsområde, 8Sametinget: Start för en offensiv samisk språkpolitik – Handlingsprogram, antaget av samt domstolars möjligheter och beredskap att hantera en utvidgad lagstiftning samt anordnande av förskoleverksamhet och äldreom- sorg helt eller delvis på samiska. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvid- gad lagstiftning eller andra åtgärder. I delbetänkandet Rätten till mitt språk – Förstärkt minoritets- skydd, SOU 2005:40, som lämnades , redovisades upp- draget rörande utvidgning av förvaltningsområde för finska språ- ket. Vidare redovisades behovet av ändringar i nuvarande lagstift- ning och även andra åtgärder som utredaren anser är nödvändiga för att åtgärda de brister som framkommit i uppfölj- ningar och nationella uppföljningar av det nuvarande minoritetspo- litiska systemet. Tanken med inrättandet av ett förvaltningsområde är att ett mi- noritetsspråks ställning och status skall stärkas så att det ges bättre förutsättningar att fortleva i landet och att dess talare ges fler möj- ligheter att använda språket. Utgångspunkten för utredningens ar- bete har varit de specifika förpliktelser som åtagit sig för respektive minoritetsspråk genom ratificeringen av minoritetskonventioner, och hur de nationella minoritetsspråken på bästa sätt skall kunna främjas i i enlighet med det inter- nationella åtagandet. Eftersom minoritetsspråkskonventionens hu- vudsyfte är att de erkända språken skall bestå som levande språk i , hamnar fokus på den pågående språkbytesprocessen, möj- ligheterna att bryta och vända denna process och möjligheterna att få till stånd en revitalisering av minoritetsspråken. Det är därför nödvändigt att förstå vilka faktorer som påverkar ett språks fort- levnad, för att kunna avgöra vilka åtgärder som skulle kunna främja ett språkbevarande. För att öka förståelsen har utredningen därför valt att försöka beskriva de nationella minoritetsspråkens situation på ett mer allmänt plan och mer specifikt de finska och samiska språkens situation i förhållande till dessa olika faktorer och belysa de språkliga samband som finns. I delbetänkandet konstaterades bl.a. att de nationella minoritets- språkens framtid är oviss i , eftersom den pågående språk- bytesprocessen är långt gången i en del fall. Samhällets aktiva skydd och stöd kommer att behövas för att minoritetsspråken skall kunna fortleva i i enlighet med intentionerna i minoritetsspråks- konventionerna. Mot denna bakgrund blir bl.a. barns möjligheter att tillägna sig sitt minoritetsspråk och utbildningens möjligheter att stödja minoritetsbarns språkutveckling av stor betydelse. barnen inte kan tillägna sig sina respektive minoritetsspråk i till- räcklig omfattning, har de nationella minoritetsspråken ingen framtid. Förutom de övriga förslag som nämnts ovan lämnades i delbetänkandet även förslag rörande förbättrad tillgång till mo- dersmålsundervisning. En rad brister i implementering av minoritetskonven- tionerna har framkommit, dels vid granskning, dels i de nationella uppföljningar som gjorts på uppdrag av i samt konstitutionsutskott9. De påvi- sade bristerna är av så allvarlig karaktär att de måste åtgärdas. En rad förslag på åtgärder för att stärka implementeringen av konven- tionerna lämnades därför i delbetänkandet. För att åtagan- den i minoritetskonventioner skall få genomslag på nationell, regional och lokal nivå, krävs bl.a. tydligare och lands- omfattande lagstiftning rörande nationella minoriteter, tydligare statligt ansvarstagande och aktiva åtgärder som främjar minoritets- språkens fortlevnad. Dessa åtgärder är nödvändiga för att uppfylla åtagandena rörande de nationella minoriteterna och minoritets- språken. Åtgärderna behöver således vidtas oberoende av om de nuvarande förvaltningsområdena skulle utvidgas geografiskt eller inte. I delbetänkandet konstaterades vidare att behov och förutsätt- ningar finns för att utvidga förvaltningsområdet för finska till att omfatta även Stockholms- och och förslag på en geografisk utvidgning av förvaltningsområdet lämnades. Ett utvid- gat förvaltningsområde skulle ge finska språket högre status och enskilda sverigefinnar skulle få möjlighet och rätt till viss samhälls- service på finska, vilket främjar finska språkets fortlevnad i . beslutade regeringen att förlänga tiden för ut- redningens slutredovisning av uppdraget till , se bilaga 3. I detta slutbetänkande redovisas tilläggsdirektivets uppdrag rö- rande det samiska språket. Utredningens analys rör således samis- kan, även om övriga minoritetsspråk nämns i vissa sammanhang. Utredningen har i enlighet med direktivet tagit reda på enskilda samers behov och intresse för ett utvidgat förvaltningsområde eller 9 Rapporter från : Nationella minoriteter och minoritetsspråk, 2004/05:RFR3, , som innehåller bl.a. och M. Milani: Nationella minoriteter och minoritetsspråk – Uppföljning av efterlevnad av konventioner på nationell nivå: ett minoritetsperspektiv, ; samt : Ett uthålligt språk – genomförande av lagarna om användning av minoritetsspråk i förvaltnings- områdena i , Enskilda samer i den aktuella regionen ger framför allt uttryck för en mycket stark vilja och önskan att förbättra sina kunskaper i samiska och att återta det samiska språket i de fall de förlorat det. Detta innebär att man framför allt uppger sig ha behov av olika typer av utbildningsinsatser och andra språkrevitaliserande insatser som riktar sig till barn och vuxna. Förutom detta finns det ett intresse för samiskspråkig samhällsservice. Enskilda individers faktiska möjligheter att nyttja en del av sådan service, i vart fall vid myndighetskontakter, är dock begränsade, eftersom enskilda samer i många fall förlorat språket eller aldrig getts möj- lighet att lära sig det. Om de i delbetänkandet lämnade förslagen genomförs, skulle även det samiska språkets situation i förbättras. När det gäller samiskans framtid i och samernas möjligheter att be- vara sitt språk krävs det, enligt min mening, en rad ytterligare åt- gärder på olika områden. Detta skulle sammantaget ge förutsätt- ningar för att det samiska språket skall kunna återta förlorad mark. Det behöver vidtas åtgärder på olika områden för att höja statusen för det samiska språket, revitalisera det samiska språket, synliggöra det samiska språket och kulturen, medvetandegöra majoritetsbefolkningen om gruppens språkliga och kulturella behov, och finna gemensamma nordiska lösningar som stödjer det samiska folkets strävan att bevara och revitalisera det samiska språket. Förslag lämnas på en geografisk utvidgning av nuvarande för- valtningsområdet för samiska till delar av det som i direktivet an- getts som det sydsamiska området. Förslaget att utöka förvalt- ningsområdet innebär en statushöjande åtgärd för det samiska språket, vilket erfarenhetsmässigt gynnar språkets fortlevnad. Det utökade förvaltningsområdet innebär också att enskilda samer som har behov av och önskemål om samiskspråkig service ges möjlighet till det. ges även möjlighet att använda sig av det samiska språket i fler sammanhang än tidigare, vilket gynnar utvecklingen och bevarandet av språket. Med anledning av de intressen och behov för andra åtgärder som enskilda samer gett uttryck för, lämnas även förslag som har till syfte att i första hand revitalisera det samiska språket, med sär- skilt tyngdpunkt i det sydsamiska området. på åtgärder som syftar till att synliggöra det samiska språket och kulturen på ett tydligare sätt, vilket skulle gynna språkets fortlev- nad och även göra framför allt majoritetsbefolkningen mer medve- ten om det samiska kulturarvet i landet. Även detta gynnar samis- kans fortlevnad i . Slutligen lämnas i detta slutbetänkande en del förslag med anled- ning av de kommentarer och synpunkter som lämnats av remissin- stanser på delbetänkandet. De förslag till revitaliserande åtgärder, som berör barns möjligheter att tillägna sig minoritetsspråket och möjligheter att utveckla en kulturell minoritets- eller urfolksiden- titet, är utformade så att även barn som tillhör den sverigefinska, tornedalska, romska och judiska minoriteten omfattas. Detta mot bakgrund av att det regelverk som styr utbildningsfrågor är utfor- made på ett sådant sätt att samtliga grupper regleras i samma be- stämmelser. Utredningen påbörjade arbetet med de samiska frågorna under vå- ren 2005. Förutom de åtgärder, som redovisats rörande utredning- ens arbete i delbetänkandet, kan även följande nämnas. Enligt tilläggsdirektivet skall utredaren analysera förutsättningarna för utvidgning av förvaltningsområdet för samiska till att även gälla inom det sydsamiska området. Med det sydsamiska området avses i tilläggsdirektivet de södra delarna av det traditionella samiska språkområdet som omfattar delar av , , och . Utredningen har tolkat att detta om- råde i första hand omfattar 27 kommuner. Det i tilläggsdirektivet angivna traditionella sydsamiska området är stort. På många orter talas flera samiska varieteter parallellt med varandra. Det innebär att det även talas nord- och lulesamiska inom det sydsamiska området. För utredningens uppdrag är det dock inte nödvändigt att kunna ange de exakta geografiska gränserna mellan de olika språkvarieteterna. Tilläggsdirektivens term det sydsamiska området måste läsas mot bakgrund av den kritik och de synpunkter som lämnat rörande den geografiska avgränsningen av nuvarande för- valtningsområde för det samiska språket. uttalade föl- jande i sin rapport rörande implementering av minoritets- språkskonventionen: One of the issues observed by the Committee is the fact that there are substantial parts of the and Finnish speaking population outside the administrative area of county, leaving them thus outside the protection provided under Part III of the Charter. These languages are of course protected under Part II in these areas. is especially concerned with because of its precarious state and because the whole traditional area of this language is excluded from Part III of the Charter. hopes that the Swedish authorities will look carefully into the situation of with a view to securing its protection and promotion.10 Eftersom den sydsamiska varieteten huvudsakligen talas utanför det geografiska område som valt att utpeka som för- valtningsområde (dvs. ett område där förstärkt skydd och stöd skall ges till ett minoritetsspråk enligt del III av minoritetskonven- tionen) hamnar dess talare utanför det starkare skyddet och stödet som åtagit sig för samiska. uppmanas därför av att vidta åtgärder till skydd och stöd specifikt för syd- samiskan. expertkommittés uttalande kan således tolkas som att det behövs åtgärder som särskilt stödjer den sydsa- miska varieteten på grund av dess utsatta och hotade läge. Det kan noteras att vissa områden inte nämns i tilläggsdirektivet, t.ex. , och kommuner öster om samt samtliga kommuner i , eftersom dessa kommuner inte anses ingå i det sydsamiska området. Enligt min mening hade det varit lämpligt att trots det ta med även dessa kommuner i den över- syn som görs, för att avgöra om eventuellt ytterligare kommu- ner bör bli aktuella för särskilda åtgärder enligt del III av minori- tetsspråkskonventionen. Det finns samisk befolkning även i dessa kommuner och även deras behov och intressen borde lämpligen ha beaktats och övervägts i den översyn som görs. 10 European Charter for Regional or Minority Languages – Application of the Charter in : Report of on the Charter, ECRML (2003)1, 19 2003, s 29 Nord-, lule- och sydsamiska berörs Eftersom i nuvarande lagstiftning valt att ge samtliga vari- eteter av samiska officiell status inom nuvarande förvaltningsområ- det11, skulle en geografisk utökning av lagstiftningen till ytterligare områden innebära att samtliga varieteter av samiska i dessa nya om- råden omfattas. I propositionen nämns nord-, lule- och sydsa- miska.12 Någon exakt geografisk gränsdragning mellan de olika va- rieteterna av samiska behöver då inte göras. Det viktiga är att det nya utvidgade området innefattar ett geografiskt område där många sydsamer bor och att de samer som bor i området ges samma möj- ligheter och rättigheter som finns för samiskan i nuvarande för- valtningsområdet. Kontakter med samer och företrädare för samer har i sin kritik mot den svenska minoritetspolitiken påtalat bristen på tillförlitlig statistik rörande antalet individer som tillhör de nationella minoriteterna i . Det förs inga register över enskildas modersmål och det går inte heller att på något annat sätt utröna vilka individer som anser sig tillhöra de nationella mino- riteterna. Röstlängden till Sametingsvalen innehåller dock uppgifter om åtminstone en del av den röstberättigade samiska befolkningen i Det är således svårt att hitta de personer som tillhör den samiska gruppen, och ännu svårare att få fram vilka behov de har. För att kunna nå den samiska allmänheten i regionen har utredningen därför valt att använda sig av de samiska nätverk som finns bestå- ende av organisationer, samebyar m.fl. Detta har varit ett viktigt instrument för att fånga upp enskilda individers synpunkter och önskemål samt att föra en dialog om minoritets- och språkfrågorna. En enkätundersökning har genomförts bland samer i regionen. Syftet med undersökningen har varit att få fram en bild av samers behov och önskemål för en utvidgning av nuvarande förvaltnings- område och även få en uppfattning av andra behov på det språkliga området. Enkäten har distribuerats bl.a. genom samiska organisa- tioner och direktutskick till personer som finns upptagna i röst- 11Lagstiftningen anger att enskild har rätt att använda samiska, se lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar 12prop 1998/99:143 s 22 13Sametingslagen (1992:1433) 1 kap 2 § samt 3 kap 3 § Drygt 1 000 besvarade enkäter har inkom- mit till utredningen. Utredningen har träffat samer i det aktuella området och disku- terat språkfrågor med representanter för samiska intresseorganisa- tioner. Utredningen har bl.a. deltagit vid landsmötet för , , i . Utredningen har även haft möjlighet att träffa många enskilda samer och personer som på olika sätt är involverade i det samiska språkarbetet både på norsk och svensk sida av Sápmi (sameland) i samband med de besök som gjorts i den aktuella regionen.