sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Permanent uppehållstillstånd kan vidare givetvis komma att beviljas tidigare än , om det finns grund för det enligt reglerna för uppehållstillstånd för skyddsbehövande eller på grund av familje- anknytning. I andra stycket har ett tillägg gjorts som rör uppehållstillstånd för den som skall bedriva näringsverksamhet här. Bakgrunden till den föreslagna ändringen behandlas närmare i den allmänna moti- veringen i kap. 11 om tillstånd för näringsidkare att invandra till . Kraven för att uppehållstillstånd skall beviljas för närings- idkare har angetts relativt detaljerat i lagtexten, eftersom reger- ingen inte har bemyndigande att i förordning lämna närmare före- skrifter om uppehållstillstånd för näringsidkare. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för arbete, studier, besök eller för att bedriva närings- verksamhet. I paragrafen har ett tillägg gjorts så att det klart framgår att ett tids- begränsat uppehållstillstånd får beviljas också den som har för avsikt att bedriva näringsverksamhet här. Tillägget innebär endast ett lagfästande av praxis. Av kap. 11 om tillstånd för näringsidkare att invandra till framgår att avsikten är att uppehållstillstånd för näringsidkare liksom skall tidsbegränsas. Någon ändring av hittillsvarande praxis som innebär att permanent uppehålls- tillstånd kan beviljas föreslås inte. En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i skall ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1.utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här som flykting eller skyddsbehövande i övrigt enligt 1 § eller kan beviljas uppehålls- tillstånd här med stöd av 21 kap. 2, 3 eller 4 §, 2.utlänningen med stöd av 6 § bör beviljas uppehållstillstånd här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbe- gränsat uppehållstillstånd som getts utlänning med familjeanknyt- ning med stöd av 3 § första stycket 5 eller 6, 4.utlänningen kan beviljas eller har ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd här med stöd av 15 §, 5.utlänningen enligt 3 § första stycket 1–7 har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, 6.utlänningen enligt 6 kap. 3 a § har beviljats ett tidsbegränsat arbetstillstånd, 7.utlänningen ansöker om arbetstillstånd inom ett yrke som av förts upp på en förteckning över yrken inom vilka det råder brist på arbetskraft, 8.utlänningen enligt 10 § har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd för studier och antingen slutfört studier som motsvarar 20 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning, eller 9.det annars finns synnerliga skäl. I fråga om uppehållstillstånd för en utlänning som skall avvisas eller utvisas enligt dom eller beslut som har vunnit laga kraft gäller föreskrifterna i 8 kap. 14 § och 12 kap. 18–20 §§. I andra stycket har tre nya punkter förts in. Av punkt 6 framgår att uppehålls- och arbetstillstånd skall kunna beviljas efter inresan för den som beviljats ett tidsbegränsat arbets- tillstånd enligt 6 kap. 3 a §. Av kap. 7 om regler för tillstånd fram- går att ett av kommitténs huvudförslag är att arbetstillstånd i stor utsträckning skall tidsbegränsas och att en ordning med uppskjuten invandringsprövning skall tillämpas. Självfallet måste det då också vara möjligt för en utlänning med denna typ av tidsbegränsat arbetstillstånd att få en ansökan om förlängt tillstånd prövad under vistelsen i . Det bör klart framgå av lagtexten. Av kommit- téns förslag till ändring av 5 kap. 3 § UtlF framgår att en ansökan om förlängt tillstånd – i motsats till vad som gäller – i vissa fall skall kunna prövas även om den görs efter det att tiden för det tidigare tillståndet löpt ut när förlängningsansökan görs. Enligt punkten 7 skall en arbetssökande kunna ansöka om arbetstillstånd och få denna ansökan prövad efter inresan, om ansökan avser tillstånd inom ett yrke som av enligt 5 kap. 12 a § UtlF förts upp på en särskild förteckning över yrken inom vilka det råder brist på arbetskraft. Den som är viseringsfri måste ge in ansökan om arbetstillstånd som han eller hon enligt 4 kap. 1 § UtlF har rätt att vistas här utan uppehållstillstånd. För den som är viseringspliktig gäller att viser- ing skall ha beviljats för att ge arbetssökanden möjlighet att här i landet söka arbete och att ansökan måste ges in inom giltighets- tiden för denna visering. Bakgrunden till den föreslagna ändringen har närmare utvecklats i avsnitt 8.3.2. Punkten 8 behandlar gäststuderandes möjligheter att få en ansö- kan om uppehålls- och arbetstillstånd prövad efter inresan. Som krav ställs här upp att den som fått uppehållstillstånd för studier antingen skall ha slutfört studier som motsvarar 20 högskolepoäng eller ha fullföljt en termin vid forskarutbildning. Den närmare motiveringen framgår av kap. 10 om gäststudenters möjligheter att söka tillstånd för arbete. Den föreslagna ändringen innebär i huvudsak ett lagfästande av den praxis som kommit att utvecklas i anslutning till den nuvarande punkten 6 om att tillstånd får beviljas efter inresan om det annars finns synnerliga skäl. Det är ett inte oväsentligt antal personer som får sin ansökan prövad enligt undantagsbestämmelsen i den nuvarande punkten 6. Gäststude- rande bör därför behandlas i en egen punkt och punkten 6, som enligt kommitténs förslag blir punkt 10, tillämpas som den varit avsedd endast i undantagsfall. Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjudits a)säsongsarbete, b)en anställning inom ett yrke där behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller , eller c)som deltar i ett internationellt utbyte. Tillstånd får även ges om det följer av ett internationellt avtal eller ett avtal med ett annat land. I paragrafens första stycke har en redaktionell ändring gjorts som innebär att paragrafen delats upp i punkter för att underlätta hän- visning till del av stycket. Första stycket b) har vidare ändrats så att det framgår att en grund för att bevilja arbetstillstånd skall vara att behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller och inte som enligt nuvarande lydelse att det råder tillfällig brist på arbetskraft. Som framgår av den allmänna motiveringen i avsnitt 7.2 skall bedömningen av om arbetstillstånd skall beviljas utgå från om det råder brist på arbets- kraft vid ansökningstillfället och inte som om bristen är till- fällig. Av förslaget till ny 6 kap. 3 a § framgår att arbetstillstånd som beviljas på nämnda grund skall tidsbegränsas. Arbetstillstånd som ges enligt 2 § första stycket b) skall tidsbegränsas och får första gången ges för som till längst 24 månader eller, om anställningen är kortare, till . Tillståndet skall avse visst slag av arbete och knytas till viss arbetsgivare. Arbetstillstånd som ges enligt första stycket får förlängas med som längst 24 månader eller den som anställningen avser. tillståndet skall vid förlängning utöver sammanlagt 24 månader inte kny- tas till viss arbetsgivare men ges för visst slag av arbete. Paragrafen är ny. Av den allmänna motiveringen i avsnitt 7.2 fram- går att en ordning med uppskjuten invandringsprövning skall till- lämpas när tidsbegränsade arbetstillstånd beviljas enligt 2 § första stycket b). Tillståndet skall såväl begränsas till visst slag av arbete som knytas till viss arbetsgivare. Efter den första perioden skall en ny arbetsmark- nadsprövning göras. Om sökanden då är anställd hos samma arbetsgivare och inom samma yrke, kommer arbetsmark- nadsprövningen sannolikt att resultera i att tillståndet förlängs med ; begränsat till visst slag av arbete men inte knutet till viss arbetsgivare. Av 5 kap. 18 § andra stycket 6. framgår att en ansökan om förlängt tillstånd kan ges in och prövas utan att arbetstagaren måste lämna landet. Om arbetstagaren önskar stanna kvar i landet, skall permanent uppehålls- tillstånd beviljas. Den som beviljas uppehålls- och arbetstillstånd kommer också att bli folkbokförd här i landet. Av 5 kap. 3 § följer då att make, maka eller sambo samt ogifta hemmavarande barn till den som beviljas arbetstillstånd enligt denna paragraf också kom- mer att beviljas uppehålls- och arbetstillstånd. Arbetstillstånd för familjemedlemmar kommer att beviljas utan begränsning till visst yrke eller viss arbetsgivare eftersom tillstånd då beviljas utan arbetsmarknadsprövning. Som framhållits i kommentaren till 5 kap. 5 § kan självfallet permanent uppehållstillstånd komma att beviljas tidigare än efter 48 månaders vistelse här med tillstånd grundat på en arbetsmark- nadsprövning. Det kan exempelvis ske om det finns grund för det enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 eller 3 § om uppehållstillstånd för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt och om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Det kan också komma att ske om arbets- tagaren vid en förnyad arbetsmarknadsprövning bedöms ha sådana särskilda kvalifikationer som sägs i 5 kap. 5 § första stycket. Uppehållstillstånd får återkallas för en utlänning som rest in i landet om 1.utlänningen utan arbetstillstånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd, 2.utlänningen har beviljats arbetstillstånd med stöd av 6 kap. 2 § första stycket b) och, sedan anställningen upphört, inte beviljats nytt arbetstillstånd, eller 3.det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land. Uppehållstillstånd får dock inte återkallas enligt första stycket om utlänningen har vistats här i landet med uppehålls- tillstånd när frågan om återkallelse prövas av den myndighet som först beslutar i saken. Andra stycket är nytt. Av 6 kap. 2 och 3 a §§ framgår att arbetstill- stånd som regel skall beviljas för av 24 månader för den som beviljas arbetstillstånd därför att behovet av arbetskraft inte kan tillgodoses inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller . Som framgår av den allmänna motiveringen i kap. 7 skall en arbetstagare vars anställning upphör kunna söka ny anställning av . En sådan ansökan skall i vanlig ordning prövas enligt 5 kap. 5 och 6 §§ UtlF, om den nya anställ- ningen innebär byte av arbetsgivare och/eller yrke. Om arbets- tagaren efter en sådan arbetsmarknadsprövning inte beviljas nytt arbetstillstånd, skall uppehålls- och arbetstillståndet kunna åter- kallas. Vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd skall återkallas enligt den nu föreslagna grunden gäller innehållet i 4 § om beak- tande av utlänningens levnadsomständigheter, anknytning, familjeförhållanden och längden av vistelsen här. Av 14 kap. 3 § följer att ett beslut om återkallelse av uppehållstillstånd kan över- klagas till en migrationsdomstol. Kommittén bedömer att inga över- gångsbestämmelser är nödvändiga. De föreslagna lagändringarna bör kunna tillämpas så snart de träder i kraft. Reservationer och särskilt yttrande av ledamöterna (), (), (), () samt (). Vi delar inte utredningsmajoritetens syn på arbetskraftsinvandring och vill i huvudsak reglera densamma enligt nedanstående punkter: 1.Arbetsmarknadsprövningen av om det råder brist på arbets- kraft, vilket kan öppna för invandring av arbetskraft från tredje land, bör inte göras av arbetsmarknadens parter och AMS utan istället av arbetsgivaren. Arbetstillstånd bör även i fortsätt- ningen meddelas av . Därmed kvarstår den reglerade invandringen för arbete. 2.Migrationsverket skall bevilja tillfälligt uppehållstillstånd för arbete om: a)erbjudandet om arbete är seriöst och arbetsvillkoren är i nivå med vad som gäller inom yrket eller branschen inom inklusive de för lön och försäkringsskydd. Vidare skall den sökande kunna försörja dem han eller hon har för- sörjningsansvar för på lönen. Tillståndet kopplas inte till särskilt yrke. b)den sökande klarar myndigheternas vandels- och säkerhets- bedömning. c)arbetserbjudandet har varit registrerat på AMS hemsida i minst . 3.Särskilda arbetssökarvisa för medborgare från länder med visumtvång för att kunna söka jobb i främst bristyrken skall kunna utfärdas. Detta skall ske i samråd med AMS. 4.Tillfälligt uppehållstillstånd för arbete skall regelmässigt kunna förlängas om anställningen fortsätter eller annat arbete erhålls , om det uppfyller kraven under punkt 2. finns möjlighet att söka medborgarskap. Reservationer och särskilt yttrande 5.Tillfälligt uppehållstillstånd för arbete skall även kunna sökas från . Detta bör gälla även dem som fått avslag på asyl- ansökan FÖRUTSATT att man kan finna en metod att för- hindra missbruk av asylansökningar när istället arbetskrafts- invandring åsyftas. 6.Vi har svårt att se majoritetens oro för att arbetsgivarna skulle föredra att anställa utländska medborgare före svenska. Erfarenheterna från befintliga invandrare motsäger detta kraftfullt. Detta bör innebära att problemen med svart arbetskraft med orimliga villkor kan kommas åt. Reservationer och särskilt yttrande av ledamoten () Kapitel 7 Regler för tillstånd 7.2.3 Arbetstillståndets koppling till en viss arbetsgivare och till ett visst yrke Kopplingen mellan arbetstillstånd och yrke är viktig för att upp- rätthålla trovärdigheten till grundprincipen om att det är brist på arbetskraft som motiverar denna invandring. Men denna koppling bör enbart gälla under den första tillståndsperioden i syfte att inte i onödan hindra rörligheten på arbetsmarknaden. Kopp- lingen till en viss arbetsgivare är däremot direkt olämplig eftersom det skapar en situation av utsatthet och beroende för arbetstagaren som bör undvikas för att hindra uppkomsten av olika former av missbruk av den maktposition som arbetsgivaren får på detta sätt. Dessutom är det bara positivt om andra arbetsgivare konkurrerar om samma arbetskraft. Det förstärker arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Därför föreslås att kommitténs förslag får följande ordalydelse: Kommitténs förslag: Arbetstillståndet ska kopplas till ett visst yrke under den första tillståndsperioden. Om anställningen kvarstår eller personen fått en ny anställning inom samma yrke vid den förnyade prövningen av arbetstillståndet skall tillståndet inte längre knytas till något yrke. Kapitel 9 Handläggning av tillstånd 9.3 En myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning En myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning är en central prin- cip i en reglerad arbetskraftsinvandring som utgår från en brist- situation vad gäller en viss typ av arbetskraft. Denna princip ska garantera att bristen konstateras på ett mer övergripande plan än vad en enskild arbetsgivare kan göra. Denna myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövning kan emellertid göras på olika sätt, som kombinerar den övergripande bedömningen som arbetsmarknads- myndigheterna gör med arbetsgivarens konstaterande av en brist- situation i ett konkret fall. En sådan kombination kan bäst uppnås genom att behålla dagens system med en individuell myndighets- Reservationer och särskilt yttrande baserad arbetsmarknadsprövning som generell princip och sam- tidigt tillåta betydande undantag från den principen i de yrken och branscher som inkluderas i den särskilda förteckningen som skall upprättas i samband med inrättandet av arbetssökarviseringen (se kapitel 8, avsnitt 8.3.3). I dessa fall har myndigheterna redan konstaterat en bristsituation och därför kan arbetsgivaren få möj- lighet att utan vidare arbetsmarknadsprövning anställa en person från tredje land. Detta betyder givetvis att en myndighetsbaserad och individuell tillståndsgivning sker i alla andra avseenden vilka inte rör själva prövningen av brist på arbetskraft, exempelvis gällande arbets- och lönevillkoren. I enlighet med detta ska följande förslagsruta läggas till: Kommitténs förslag: Dagens myndighetsbaserade arbetsmarknads- prövning ska även fortsättningsvis utgöra huvudregeln i tillstånds- givningen i alla de fall som inte berör de yrken och branscher som ingår i den särskilda förteckningen som arbetsmarknadsmyndig- heterna upprättat i samband med utfärdandet av arbetssökarvisering. Även i dessa fall ska en myndighetsbaserad tillståndsgivning före- komma men den ska begränsas till kontrollen av arbets- och löne- villkoren samt andra villkor för att få uppehållstillstånd i . Kapitel 12 Asylsökande och arbetsmarknaden 12.1.7 Slutsatser och förslag har den asylsökande rätt till AT-UND om Migrations- verket gör bedömningen att det tar än att avgöra ärendet. Detta innebär att de flesta asylsökande uppmanas att återkomma och ansöka om AT-UND. Denna ordning är en onödig fördröjning av möjligheten att ta ett arbete och försvårar arbetslinjen i asylmottagandet. Huvudregeln ska därför istället vara att den asylsökande omgående beviljas AT- UND. Det skulle innebära en förenkling av nuvarande praxis och en anpassning till verkligheten. Få ärenden som inte är så kallade snabba ärenden avgörs och mot bakgrund av den sammanlagda väntetiden finns det all anledning att bevilja AT- UND omgående. överklagas mellan åttio till nittio pro- cent av alla asylärenden som avgörs av . Det finns inget som tyder på att ärenden skulle överklagas i mindre utsträck- ning i den nya asylprocessen. Även om förhoppningen är att den Reservationer och särskilt yttrande totala handläggningstiden ska minska med den nya instans- och processordningen kommer sannolikt många ärenden att ta att avgöra än . Således bör systemet med att bevilja AT-UND förändras så att detta görs . Det skulle också tydliggöra den aktivitets- och arbetslinje som bör genomsyra asylmottagandet. Ett absolut villkor för att beviljas detta undantag är att den asylsökande dels gör det som skäligen kan krävas för att fastställa den egna identiteten, dels inte gjort sig skyldig till eller skäligen kan misstänkas för brottslighet som kan ge mer än sex månaders fängelse. I enlighet med detta ska kommittén förslag få följande orda- lydelse: Kommitténs förslag: Asylsökande som inte avvisas eller vars ansökan inte är uppenbart ogrundad ska utan dröjsmål beviljas undantag från kravet att ha arbetstillstånd för att kunna arbeta (AT- UND). AT-UND skall inte ges till asylsökande som saknar identi- tetshandlingar, om personen inte gjort vad som skäligen kan krävas för att fastställa sin identitet. Arbetsgivare skall vara skyldiga att rap- portera till när de anställer en asylsökande med AT- UND. uppgift skall vara att registrera dessa anmäl- ningar och väga in upplysningarna i bedömningen av om försörj- ningsstödet skall omprövas. skall ges i uppdrag att löpande föra statistik över asylsökande som beviljas AT-UND och asylsökande som arbetar med stöd av AT-UND. Kapitel 12 Asylsökande och arbetsmarknaden 12.2.1 Bedömning och ställningstagande har behandlat frågan om asylsökande, som förvärvs- arbetar med undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, vid ett avslag på asylansökan skall kunna ansöka om uppehållstillstånd inifrån . tillkännagav som sin mening för regeringen att: Vidare anser vi att en asylsökande som fått avslag på sin asylansökan och som har ett arbete som han eller hon kan försörja sig på skall kunna få ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd utan att behöva åka till hemlandet för att därifrån söka uppehållstillstånd. I och med detta beslut har tagit ställning till frågan om möjligheten att efter avslagen asylansökan kunna ansöka om uppe- Reservationer och särskilt yttrande Därför ska denna fråga inte längre ingå i kommittén arbetsområde. I enlighet med detta ska följande bedömningsruta ersätta den nu föreslagna: Kommitténs bedömning: har behandlat frågan om huru- vida asylsökande, som förvärvsarbetar med undantag från skyldig- heten att ha arbetstillstånd, vid ett avslag på asylansökan skall kunna ansöka om uppehållstillstånd inifrån . tillkännagav som sin mening för regeringen att: Vidare anser vi att en asylsökande som fått avslag på sin asylansökan och som har ett arbete som han eller hon kan försörja sig på skall kunna få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd utan att behöva åka till hemlandet för att därifrån söka uppehållstillstånd. I och med detta beslut har tagit ställning till frågan om möjligheten att efter avslagen asylansökan kunna ansöka om uppehållstillstånd. Därför faller frågan inte längre inom ramen för kommitténs arbetsområde. Reservationer och särskilt yttrande Reservation och särskilt yttrande av ledamoten () Arbetssökarvisering (kap. 8) Kommittén föreslår att särskilda arbetssökarviseringar ska kunna utfärdas för medborgare i länder som har visumtvång och vill söka jobb i inom bristyrken. finns omfattande problem med migrationen till EU och genom de hårda krav som Schengenviseringen ställer. I praktiken stänger Schengenviseringen dörren för många människor som skulle vilja arbeta i . Därmed är de legala vägarna att ta sig till och EU för att arbeta kraftigt begränsade. Ju mörkare hudfärg en människa har, desto svårare är det att få en möjlighet att få tillträde till Schengenområdet. De stora vinnarna på Schengenreglerna är flyktingsmugglarna som får en lukrativ mark- nad. Därför ser vi nu tragedier utspela sig längs EU:s gränser. Min uppfattning är att kommittén tydligt skulle tagit ställning för att arbetssökarviseringen innebär att kraven för en Schengen- visering minskar genom att motivet att söka arbete vägs in i bedömningen av den som söker viseringen. Det andra alternativet vore att kommittén tagit ställning för att införa en nationell arbets- sökarvisering för medborgare i tredje land. Kommittén har istället avvisat båda dessa förslag, vilket jag beklagar. Regler för uppehållstillstånd (kap. 9) och medborgarskap Utsikter till att få stanna i är viktiga för integrationen. Jag anser därför att permanent uppehållstillstånd för arbetskrafts- invandrare skall kunna ges , vilket är samma regler som gäller för anhöriginvandrare. ska arbetskrafts- invandraren ha möjlighet att ansöka om svenskt medborgarskap. Alla de som befinner sig i och tvingas arbeta svart på grund av avsaknad av uppehålls- och arbetstillstånd ska få möjlighet att regularisera sin situation. Uppehållstillstånd ska kunna sökas direkt i . Denna uppfattning har kommittén inte delat. Reservationer och särskilt yttrande Regulariseringskampanjer har genomförts i ett flertal länder i med stor framgång. En sådan kampanj i minskade svartarbetet och bidrog positivt till den ekonomiska utvecklingen. En annan följd var att människor inte längre behövde leva som skuggor i det spanska samhället. Både arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationerna stödde regulariseringen. En regulariserings- kampanj för dem som har arbete, men saknar giltiga tillstånd, skulle dessutom bli ett kraftfullt instrument för att stärka de mänskliga rättigheterna i . Särskilt yttrande angående diskriminering har belyst frågan om arbets- kraftsinvandring på ett i huvudsak förtjänstfullt sätt. Men när det gäller förslagen om hur ska bli ett mer attraktivt land för arbetskraftsinvandring menar jag att kommittén bättre borde ha analyserat problemen med etnisk diskriminering. Dessa problem har belysts bland annat i SOU 2005:56 Strukturell diskriminering i , det blågula . Delvis faller frågan utanför kom- mitténs ansvarsområde, men är den intimt förknippad med frågan om attraktivitet som invandringsland. tvingas många välutbildade människor med utländsk bakgrund att lämna landet och åka till länder som för att få jobb. Det är uppenbart att flera andra länder i fortsatt kommer att vara mer attraktiva än för en arbetskraftsinvandrare om inte problemen med etnisk diskriminering analyseras och problema- tiseras djupare, vilket kan ligga till grund för åtgärder som gör mer attraktivt. AMS (2002:a). Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg – tillgång och rekryteringsbehov , Ura 2002:3, . AMS (2002:b). Den framtida personalförsörjningen inom bygg och anläggning – tillgång och rekryteringsbehov , Ura 2002:9, . AMS (2003).