sou · GUB396 · 2007-01-01 00:00:00 — bedriver försöksverksamhet med s.k. poddradio18 som är en tjänst som gör det möjligt att ladda ner radioprogram och lyssna på dem i datorn, mp3-spelaren eller mobiltelefonen. 18Jfr Svenska datatermgruppen, Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten Internet består som helhet av hundratusentals mindre nätverk baserade på IP (Internet Protocol) och sammankopplade med hjälp av vägvalsdatorer (routrar). Routrarna tillåter de olika delnäten att fungera tillsammans som ett enda världsomspännande nät med hundratals miljoner anslutna datorer. Informationsöverföringen via Internet kan ske med både fasta och mobila nät. Det vanligaste är fortfarande att en dator används för tillgång till det fasta nätet men i takt med att mobila accesslösningar utvecklas erbjuds alltmer avancerade mobila handdatorer och telefoner.19 De tekniska möjlig- heterna för trådlös Internetaccess är anslutning genom mobiltele- fonnät, lokal anslutning via trådlösa lokala nät och anslutning genom enskilda radiolänkar inklusive satellitlänkar.20 Enligt PTS visar en undersökning att ett av fem hushåll surfar med hjälp av trådlöst lokalt nätverk inom hemmet.21 FWA (Access, fast yttäckande radioaccess) är en variant av trådlöst bredband där man använder radiolänk för överföring av data i stället för tråd. FWA kan användas för snabb Internetaccess och t.ex. videokonferenser. Kommunikationen går från en sändare till fasta terminaler exempelvis på hustak, till skillnad från mobil- telefoni där kommunikationen går från en sändare till mobila ter- minaler. FWA kan med fördel användas för bredbandsaccess i om- råden där en utbyggnad av trådnät blir kostsam, t.ex. i glesbygd.22 Wimax är en ny radiostandard för mobilt bredband som väntas få stort genomslag i framtiden.23 Nät med sådan teknik byggs i och runt Skellefteå.24 Internet kan förmedla all information som kan digitaliseras. Data- baser av olika slag, portaler, e-post, länkning, chatsidor, push-teknik, sök- och navigationstjänster, bevakningstjänster, filtreringstjänster samt webbsändningar av ljudradio och TV är välkända tjänster, se bl.a. SOU 2001:28 s. 144 ff. I det följande redovisas några nyare fenomen på Internet. 19Statens , , Fakta om informations- och kommuni- kationsteknik i s. 49, 20Statens , , Fakta om informations- och kommuni- kationsteknik i s. 50, 22Post- och , Faktablad, FWA – fast yttäckande radioaccess 23Ulf , professor vid , jfr . 24Landeström m.fl., IT i . En bok om trender och utveckling inom IT i , s. 28. Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten Med blogg brukar avses en webbplats som innehåller periodiskt publicerade inlägg av blogginnehavaren, ofta i form av dagboks- anteckningar med innehavarens kommentarer till aktuella händel- ser inom politiken eller inom något visst ämnesområde som han är särskilt kunnig i eller intresserad av. Inläggen är ordnade så att de senaste alltid är högst upp i listan av inlägg. En blogg brukar känne- tecknas av att texten publiceras som skribenten sparar den.25 Vissa bloggar behandlar många olika ämnen medan andra är fokuserade på ett ämne som bevakas ur olika aspekter. Det är vanligt att inläggen har nyhetskaraktär. Vissa bloggar innehas av experter på olika områden, t.ex. Harvardprofessorer. Många medie- företag, t.ex. tidningar, har bloggar i sin Internetpublicering. Det är också vanligt att journalister har sin egen privata blogg. På Internet finns även en mängd bloggar som innehas av privatpersoner utan anknytning till medieföretag. Ofta är bloggar ordnade så att besökare eller läsare kan lämna kommentarer i bloggen och det är vanligt med utbyte av innehåll och information mellan bloggar. Metablogg används som begrepp för bloggar som består av andra bloggar.26 introducerades två nya webbtjänster i . Tjäns- terna, Movielink och Cinemanow, säljer nedladdningsbara filmer de släpps som dvd. Tjänsterna ägs gemensamt av de största amerikanska filmbolagen. Vid premiären fanns omkring 300 filmer att välja bland. I har filmbolaget tagit initiativ till en liknande tjänst. Till en början skall filmerna i den svenska nätbutiken kunna laddas ned och sparas i en eller två datorer. Det blir inte möjligt att bränna ned filmen på en skiva och spela den i TV:ns dvd-spelare.27 Bibliotekstjänst har utvecklat en tjänst för att låna musik från biblioteken via Internet. Företaget erbjuder i stället bib- lioteken en s.k. mediejukebox. Boxen utgörs av en datorterminal som placeras i och innehåller ljudböcker, musik och filmer efter önskemål. Besökaren kopplar in sin mediespelare, t.ex. en mp 3-spelare, och laddar ned materialet.28 IP-telefoni är telefoni som går via ett IP-nät, t.ex. Internet. Det finns flera varianter av IP-telefoni. Det går att ringa antingen med 25http://sv.wikipeda.org, jfr Svenska datatermgruppen, fråga 143, 27Ny teknik, , nr 15–16. Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten en s.k. telefonidosa kopplad till den vanliga telefonen, med en speciell IP-telefon eller med ett speciellt program på datorn.29 3.2.5Särskilt om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas Med digital bio eller e-bio menas att den film som skall visas distri- bueras till biografen via bredband, satellit eller på en enkel mini- hårddisk som bara väger några hekto i stället för på traditionella rullar av celluloidfilm som väger omkring och kostar igenomsnitt per rulle att tillverka. Eftersom tillverknings- kostnaden är så hög för celluloidfilmskopior framställs ett begrän- sat antal kopior av varje film. Filmen kan därför enbart visas sam- tidigt på ett fåtal orter och det dröjer innan den når mindre orter. Bildkvaliteten har då också ofta försämrats av slitage. Digital bio möjliggör visning av samma film i hela landet och löser även problemet med dålig bildkvalitet. En annan fördel är att svensk textning inte behöver brännas in i filmen som på celluloidfilm. Textningen kan därför lätt göras om för andra språk, för svenska för hörselskadade eller tas bort helt.30 beslutade att tillkännage att reger- ingen bör överväga och föreslå åtgärder som kan stödja och under- lätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i landet. Med anledning av tillkännagivandet fick i regleringsbrevet för i uppdrag att på ett aktivt sätt stödja den digitala bio- grafutvecklingen och redovisa en plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet. Uppdraget redovisades genom Rapport och förslag till utvecklingsplan för digital bio. Av rapporten framgår att Folkets Hus och Parker driver projektet , med några av första digitala biografer. Digitala Hus har från starten haft ett drygt 60-tal digitala filmpremiärer, vilket gör till ett av de världsledande länderna vad gäller digitala premiärer. Digitala Hus har också genomfört visningar av annat innehåll, t.ex. direktsända konserter och idrottsevenemang som 29Statens , , Fakta om informations- och kommuni- kationsteknik i s. 225, 30Artikel i , , projektledare för och Parkers digitala biosatsning. 2004/05:KrU4, rskr. 2004/05:172. Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten Av landets 958 biograf- salonger var 73 digitala. Av dessa drevs 41 inom Folkets Hus och Parker-sfären, 11 av , 2 av Våra Gårdar, 1 av Bygdegårdarna och 18 privat. Utvecklingen har också påbörjats hos de kommersiella biografkedjorna i Sverige.32 Investeringskostnaderna är emellertid fortfarande höga. Företaget i erbjuder dock servrar och projektorer för digital filmvisning genom leasing. Det finns också en osäkerhet bl.a. kring vilka internationella teknik- och säkerhetsstandarder som kommer att gälla för distribution och visning av digital film.33 gör i den ovan nämnda rapporten bedöm- ningen att all filmproduktion, -distribution och -visning sannolikt kommer att vara digital (a. rapport s. 20) och föreslår bl.a. att en fond inrättas till stöd för investering i digital visnings- teknik. Leveransen av filmer till de digitala biograferna i sker nu på så sätt att filmen finns på en minihårddisk som lämnas till bio- grafen. Hårddisken innehåller filmens ljud, bild och text. Biografen laddar ned hårddiskens innehåll i sin server och biografföreställ- ningen sker sedan genom att filmen spelas upp från servern och visas via projektor. kommer leveransen av filmer till biograflokalen troligen att ske genom elektronisk överföring via bredband eller satellit.34 Den databas som innehåller filmen kan då också finnas i utlandet. Som framgått ovan kan det förekomma även annan offentlig uppspelning ur en databas än uppspelning av film vid biografföre- visning. Exempel utöver de ovan nämnda är uppspelning av musik ur en databas vid en danstillställning (e-disco) och uppspelning av musik eller text ur en databas vid en offentlig sammankomst. 3.2.6Särskilt om e-böcker och e-tidningar Innehåll i böcker och tidningar tillhandahålls nu i ganska stor om- fattning elektroniskt via Internet. När innehållet laddas ned till handdatorer eller s.k. läsplattor, dvs. 33IT-propositionen, prop. 2004/05:175 s. 120, Svenska Filminstitutets Rapport och förslag till utvecklingsplan för digital bio s. 13. 34Björn , projektledare för digital bio i . Ny teknik och nya medieformer för kommunikation till allmänheten som ger en visuell likhet med en bok eller tidning, kan man tala om e-böcker eller e-tidningar.35 Ett antal svenska dagstidningar, bl.a. , , , och , deltar i ett europeiskt projekt rörande e-papper i samarbete med . E-ink i gör grundprodukten. Tidningarnas stora kostnader för tryckning och distribution av papperstidningen utgör en drivkraft för e-pappersprojektet liksom att e-papper gör det enkelt och billigt att ge ut flera och riktade editioner av en tidning t.ex. med lokala nyheter, något som läsarna efterfrågar. En fördel med e-papperstidningen är också att den kan uppdateras och att läsaren kan ta tidningen med sig vid utlandsresor. E-papper har redan nu en så god upplösning att skärmbilden mot- svarar högsta tryckkvalitet. Skärmen upplyses inte bakifrån utan reflekterar infallande ljus. Det innebär att skärmbilden, till skillnad från gamla datorskärmar, blir bättre ju ljusare det är. Den kan alltså fungera även i t.ex. solljus. Man kommer troligen att kunna prenumerera på innehållet och ladda ned det via Internet.36 skall starta tester med elektroniska läsplattor. En handfull läsare skall ladda ned artiklar från Internet till en läsplatta i A 5-storlek. inledde den belgiska affärstidningen ett test om- fattande 200 läsare som använder samma slags läsplatta som . laddas läsplattorna via Internet och usb- uttaget på datorn. kan wifi-37 eller 3 G-nät vara ett alternativ.38 kommer e-pappret troligen att bli nästan lika tunt som papper och framställas i format som närmar sig tabloid. En handfull företag utvecklar olika lösningar för att skapa läsplattor med papperskänsla. Utveckling av färgskärmar pågår också.39 har utvecklat en skärm som är böjbar och behåller bilden när strömmen bryts. Det kommer troligen att dröja innan tekniken når marknaden.40 35Artiklar i och . 36Stig , , , . 37Wireless , standard för trådlösa lokala nätverk. 38Ny Teknik, , nr 15–16 39Ny Teknik, , nr 15–16 Vid diskussion av frågan om ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten behövs i och hur det i så fall bör utformas anser Tryck- och yttrandefrihetsberedningen det vara väsentligt att ha klart för sig hur yttrandefrihetsskyddet ser ut i andra jämförbara länder. Beredningen har därför uppdragit åt , docent i offentlig rätt vid , att göra en studie av utform- ningen av skyddet för yttrandefriheten i , , , , och . Studien, Reglering av yttrande- frihet – En kartläggning och jämförelse utgör bilaga 8 till detta be- tänkande. Den färdigställdes innehållsmässigt . svarar ensam för innehållet i studien. I studiens kapitel 1 redogörs för ämnet och studiens inriktning, av- gränsningar, material och metod samt yttrandefrihetens triangulära tematik. Därefter följer i kapitel 2–7 en redovisning av skyddet för yttrandefriheten i de studerade länderna. Varje kapitel behandlar ett land och alla kapitel är i huvudsak disponerade på samma sätt. Först kommer en inledning och en översikt över den rättsliga regleringen av yttrandefriheten i det aktuella landet. Därefter studeras skyddet för yttrandefriheten i landet bl.a. utifrån frågorna om vad som gäller beträffande censur och förhandsgranskning, rasistiska yttranden, pornografi, förtal, skydd för privatliv och personlig integritet, rek- lam och meddelarfrihet. Varje kapitel innehåller också avslutande reflektioner eller synpunkter. Efter redovisningen av yttrandefrihetsskyddet i de olika länderna följer i kapitel 8 en sam- manfattande skiss. Kapitel 9 utgörs av en jämförande analys av lik- heter och skillnader i ländernas regleringar. Det avslutande kapitel 10 Några avslutande synpunkter inleds med ett avsnitt om att de studerade ländernas skydd för yttrandefriheten är i grunden lika. Därefter behandlas teknikens roll, fakta och värderingar, förtal och privatliv , politisk reklam, problemet med pornografi, det europarättsliga dilemmat och yttrandefrihetens värden. Studien avslutas med en förteckning över källor. Förevarande kapitel utgör beredningens sammanfattning av det viktigaste i kapitel 8 En sammanfattande skiss och kapitel 9 Jäm- förande analys av likheter och skillnader i studie. De slutsatser som redovisas är alltså hans men beredningen svarar för urvalet av slutsatser i sammanfattningen. 4.2Sammanfattning av kapitel 8 En sammanfattande skiss i studie I de studerade länderna är det vanligast att skyddet för yttrandefri- heten finns i grundlag men att det också finns för området central reglering i vanlig lag, t.ex. vad gäller olika tekniska former för ytt- randen. Det är vanligen inte så att det konstitutionella regelverket direkt anknutits till vissa medier eller former för yttranden, men i de flesta av länderna betonas i grundlagen den betydelse som massmedia har i yttrandefrihetssammanhang på ett eller annat sätt. Flera av de principer vi känner igen från svensk rätt på detta om- råde återfinns också i utländsk rätt. Mest märkbart torde detta vara när det gäller förbud mot censur och hindrande åtgärder. Etablerings- frihet är en indirekt följd av att staten inte får hindra eller inskränka yttranden i de flesta av den studerade systemen. Ensamansvar är där- emot helt okänt i de studerade länderna. De flesta rättsordningar godtar ingrepp mot flera medverkande och inte sällan i alla led som ett offentliggörande kan innefatta. Någon form av skydd för meddelare och andra källor är vanligt förekommande. Det svenska systemet med särskilda regler för offent- ligt anställda enligt vilka dessa ansvarsfritt kan avslöja annars sekre- tessbelagd information är dock helt unikt, även om våra nordiska grannländer inte har alltför avvikande system på detta område. Någon typ av konstitutionellt stadgad brottskatalog som den i svensk rätt förekommer inte i något av de studerade länderna. Flera länder har olika särlösningar för rättegångar i yttrandefri- hetsfrågor. Det kan gälla rätt till jury, särskilda bevisregler eller presumtioner, begränsningar i möjligheterna att få skadestånd m.m. Även koncentration av allmän åtalsrätt till en institution, liknande det svenska systemet med JK som exklusiv åklagare, finns det exempel på bland de studerade länderna. När det gäller regleringen av yttrandefrihetens gränser kan note- ras att har en internationellt sett tämligen liberal reglering av sexuellt explicit material och att lagstiftning mot hetsbrott av olika slag förekommer i alla de studerade länderna utom i men att de grupper som skyddas av sådan lagstiftning skiljer sig åt. Frågan huruvida kommersiella yttranden som reklam omfattas av yttrandefriheten behandlas också olika i de studerade länderna. Det kan även noteras att , och alltjämt har regler om straff för blasfemiska yttranden. 4.3Sammanfattning av kapitel 9 Jämförande analys av likheter och skillnader i studie 4.3.1.1Regleringen och dess syften I alla de studerade länderna har yttrandefriheten en särskild ställning. I , , , och regleras yttrande- friheten i grundlagen, som i alla rättsordningarna är direkt tillämplig i domstol. I utgör skyddet av yttrandefriheten i stället en utgångspunkt för tolkningen av vanlig lag och det krävs, liksom i andra system, goda skäl för att få göra ingrepp i denna grund- läggande rättighet. Det finns stora likheter mellan länderna när det gäller regleringen av radio, TV och andra tekniskt mera avancerade former av yttran- den. De flesta länderna har här haft en sträng reglering med statliga monopol eller motsvarande kontroll för att nu allt mera öppna dessa former av yttranden för kommersiella intressen. I alla de studerade länderna kan ansvar utsträckas till att omfatta flera delaktiga personer. Det är inte ovanligt att både författare och förlag ställs till svars. Regleringen av yttrandefriheten och dess gränser ser i mycket hög grad liknande ut i de undersökta länderna. Frågor om rasistiska, pornografiska och förtalande yttranden samt censur behandlas på liknande sätt. Resonemangen om vilka intressen som påverkas före- ter stor likhet. Det handlar om skydd av barn, av den politiska pro- cessen, av utsatta minoriteter etc. Det tycks råda konsensus om att de politiskt laddade yttrandena förtjänar ett starkare skydd än andra i mötet med motstående intressen. Vetenskapliga, kulturella och religiösa yttranden har i prin- cip samma starka ställning. Det tycks också råda bred enighet om att yttrandefriheten kan utövas genom många typer av handlande. Det är inte bara skrifter, filmer och muntliga anföranden som kan falla in under yttrandefrihetens skydd utan även mera fysiska hand- lingar. De flesta av de studerade länderna tillåter processer om förtal mot juridiska personer. Ett företags image har stor ekonomisk be- tydelse och detta har ansetts skyddsvärt i dessa länder. Det kan dock konstateras att många av rättsfallen på detta område handlar om att företagen vill undvika publicitet som i sig kan tyckas väl förenlig med granskande journalistik och samhällskritik. Flera av de studerade länderna har en i lag stadgad rätt till gen- mäle eller försvar för den som anser sig vara förtalad eller föremål för felaktiga påståenden. Skyddet av privatlivet synes vara på fram- marsch i flera av de studerade länderna, inte minst genom reglering av användning av bilder och skydd mot paparazzifotografer. Alla de studerade länderna godtar reglering av yttrandefriheten på området för pornografi. En likhet mellan länderna är att skydd av barn och unga godtas som grund för mer långtgående inskränkningar i yttrandefriheten än vad som annars vore möjligt. I flera länder har detta slag av begränsningar kopplats direkt till tekniken – vissa medi- er anses farligare än andra och kan därför regleras hårdare. Det gäller främst film och andra mera verklighetstrogna framställningar. Ytterligare en likhet mellan länderna är den relativt svaga ställ- ning som meddelarfrihet och meddelarskydd har. Det dominerande intrycket är att det kontraktuella perspektivet är starkare än det kon- stitutionella med konsekvensen att krav på lojalitet m.m. ofta går före, eller i vart fall begränsar, enskildas yttrandefrihet. De nordiska länderna har starkare skydd för meddelare än övriga länder och har det mest långtgående skyddet. Källskyddet uppfattas i de studerade länderna som en fråga om undantag från vittnesplikt. Det framstår som mest långtgående i de nordiska länderna och minst, i straffrättsliga sammanhang, i . 4.3.2.1Regleringen och dess syften Alla de studerade länderna har mer eller mindre lyckats samla grundlagsregleringen av yttrandefriheten till en enda paragraf där de huvudsakliga principerna anges. De äldre bestämmelserna, som den i och författning, är mycket generellt hållna, medan den finska och norska grundlagsregleringen är mera specifik vad gäller begränsningsändamål, olika typer av medier och yttran- defrihetens förhållande till andra rättigheter. Den tyska grundlags- regleringen befinner sig någonstans mitt emellan, och kanske när- mare den finska än den norska regeln. Vissa av de undersökta länderna har kriminaliserat förtal och andra icke önskvärda yttranden medan andra länder främst angriper sådana yttranden civilrättsligt genom skadeståndsskyldighet. Skiljelinjen går mellan länder med anglosaxisk rättskultur och länder med mer kon- tinental tradition. En grundläggande skillnad mellan de studerade länderna är att man i alla de europeiska länderna, under påverkan från , närmar sig yttrandefrihetsfrågor genom en konkret och nyanserad bedömning av varje fall för sig. I vissa länder, som och en del av de nordiska länderna, laborerar man även med vissa typer av skyddade situationer, där friheten att yttra sig är större än annars. I är situationen i vart fall på ytan annorlunda i det att Supreme Court genom att skapa olika granskningsstandarder, olika kategorier av yttranden, olika förtalsobjekt etc. försökt skapa en viss struktur och förutsebarhet på området. Möjligen kan man säga att det rättsliga resultatet av de båda förhållningssätten i praktiken blivit nästan detsamma. I fråga om censur står ut, delvis tillsammans med . I tysk rätt är censur helt förbjudet men den snäva tolkningen av vad som innefattar censur gör att detta förbud får ett tämligen begrän- sat materiellt verkningsområde. I har man en nästan lika långt- gående syn på censur men tillåter i vissa undantagsfall att ingrepp sker på förhand, t.ex. om det gäller rikets säkerhet. Till detta kom- mer att man där har en betydligt vidare syn på vilka åtgärder som med hänsyn till sin effekt bör likställas med censur. , och är läget något annorlunda. Man avvisar där censur på ett generellt plan men tillåter det för vissa medier. Man tillåter även processuella åtgärder som har en censurerande effekt om de vidtas för att skydda starka intressen som annars skulle ska- das på ett sätt som inte går att reparera med skadestånd i efterhand. Gränserna för förtal skiljer sig åt väsentligt, särskilt mellan och resten av de studerade länderna. Skyddet av enskilda och deras personliga sfär värderas högre i de europeiska rättsordningarna än i den amerikanska. När det gäller synen på yttrandefrihetsbrott med rasistiska för- tecken föreligger en grundläggande likhet mellan de studerade län- derna men skillnaderna i regleringarna är ändå mera slående. I saknas i princip den typ av hatbrott som finns i de övriga länderna. I har den grundläggande hållningen varit att den omständig- heten att ett yttrande gör andra människor arga, sårade och kanske även rädda inte är tillräckligt skäl att hindra yttrandefriheten. I är å andra sidan skyddsområdet för hetslagstiftningen mycket omfattande och innefattar även t.ex. soldater och advokater. Blasfemi och andra former av brott mot religiösa känslor finns i vissa av de studerade rättsordningarna men har avskaffats i andra. , , och har någon form av sådan reglering. Amerikansk rätt har inget sådant förbud och för- sök att lagstifta har stött på konstitutionella hinder. Förtal av myndigheter och ett särskilt skydd för offentligt an- ställda som utför myndighetsuppgifter finns i vissa länder men inte i andra. I utgör det faktum att det är en myndighetsperson som utsätts för angrepp en anledning att ge yttrandet mera skydd än normalt. Motsatt bedömning har gjorts i t.ex. och där detta kan vara en faktor som gör att man ser särskilt allvarligt på ett yttrande. Skillnaderna är också stora mellan de studerade länderna när det gäller regleringen av politisk reklam i TV och liknande medier. Inget av de studerade länderna har ens en tillnärmelsevis lika detal- jerad grundlagsreglering av yttrandefriheten som . Förutse- barheten har utgjort ett problem i såväl kontinentalt färgade rätts- ordningar som i de anglosaxiska systemen. Det förefaller som om med sin detaljerade reglering i grundlag nått längre än andra länder i detta avseende. Det svenska systemet med ensamansvar har inte någon motsvarig- het i andra länder.