sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — I våra direktiv påpekas att det kan vara så att bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen om vem som får överklaga vissa av beslut skiljer sig från vad som gäller enligt för- valtningslagen och förvaltningsrättsliga principer. Detta gäller sär- skilt det förhållandet att i vissa fall endast företag har talerätt och således inte subjekt som inte bedriver ekonomisk eller kommersiell verksamhet.TPF2FPT Frågan har aktualiserats genom ett beslut meddelat av avseende åläggande för några företag att inte tillämpa ett kollektivavtal.TPF3FPT En av avtalsparterna ansåg sig inte ha rätt att föra talan mot beslutet och anhängiggjorde bl.a. av den anledningen ett klagomål mot vid . Enligt våra direktiv skall vi se över bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen om vem som får överklaga vissa av Kon- kurrensverkets beslut och föreslå de ändringar som är nödvändiga.TPF4FPT För handläggningen av ärenden vid gäller bestämmelserna i förvaltningslagen. I lagen finns generella regler om överklagande. Av 3 § förvaltningslagen följer dock att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från förvaltningslagen, så gäller den bestämmelsen. Rätten att överklaga ett beslut fattat av med stöd av konkurrenslagen regleras i lagens 60 och 62 §§. I kap. använder vi begreppet talerätt avseende såväl rätten att överklaga en förvalt- ningsmyndighets beslut eller en domstols avgörande som rätten att väcka talan. Dir. 2005:75 s 7 f beslut i ärende med dnr 555/96 Dir. 2005:75 s 8 När det gäller överklagande av andra beslut fattade av verket gäller bestämmelserna i förvaltningslagen.TPF5FPT Närmare svar på frågan om vilka handläggningsbeslut som är överklagbara enligt förvalt- ningslagen får dock sökas i rättspraxis. Där framgår att ett hand- läggningsbeslut som huvudregel är överklagbart om det har rätts- verkningar för den enskilde. Enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer är emellertid beslut under beredningsstadiet inte över- klagbara annat än i samband med överklagande av ett slutligt beslut. Denna princip gäller i vart fall om inte beslutet under berednings- stadiet har påtagliga självständiga verkningar mot den enskilde.TPF6FPT För överklagande av beslut om att avslå enskilds begäran om att ta del av allmän handling eller beslut om att lämna ut allmän handling med förbehåll om förfoganderätt till handlingen tillämpas en särskild bestämmelse i sekretesslagen.TPF7FPT Taleberättigad är i dessa fall den som har begärt att få ut hand- lingen, oavsett om denne är en fysisk eller juridisk person. Över- klagande sker till Kammarrätten i . Vilka som är taleberättigade enligt förvaltningsrätten är inte helt klart. Även om ett visst förvaltningsbeslut är överklagbart, så är det endast vissa personer, fysiska eller juridiska, som har rätt att över- klaga beslutet. Vilka som har talerätt skiljer sig åt mellan olika rättsområden. Av 22 § förvaltningslagen framgår att ett beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det gått honom emot och beslutet kan överklagas. I formell mening ger bestämmelsen enligt sin ordaly- delse en heltäckande beskrivning av kretsen taleberättigade. Det är emellertid uppenbart att bestämmelsen är alltför oprecis för att ge mer än en allmän ledning för att bestämma vem som har rätt att föra talan mot ett visst beslut. För en närmare bestämning av begreppet talerätt får ledning därför sökas i rättspraxis.TPF8FPT Till att börja med har den som intagit partsställning hos en beslutande myndighet rätt att överklaga ett beslut som har gått denne emot. Det är förvaltningslagens regler som bestämmer parts- 5TP PT 22–30 §§ förvaltningslagen 6TP PT Hans Ragnemalm, Förvaltningsprocessrättens grunder, 7:e uppl., 1992, s 109 ff, , Allmän förvaltningsrätt, 22:1 uppl., 2003, s 189 ff och Wetter m.fl. s 875 f 7TP PT 15 kap 7 § sekretesslagen 8TP PT Ragnemalm s 112 f och s 191 ställningen, men lagen saknar en uttrycklig definition av begreppet part utan definierar kretsen av parter som sökande, klagande eller annan part.TPF9FPT Det är här att notera att med klagande avses inte den som gett in ett klagomål rörande ett visst sakförhållande till en myndighet. Klagande är i stället en beteckning på den som överkla- gar ett myndighetsbeslut. Den som ger in ett klagomål till en myn- dighet och därmed initierar ett ärende är i stället att beteckna som en anmälare och klagomålet som en anmälan.TPF10FPT Enligt rättspraxis har en anmälare normalt inte ställning som part.TPF11FPT På samma sätt som det är naturligt att den som intagit partsställ- ning hos en myndighet har rätt att överklaga ett beslut som gått denne emot är det ofta naturligt att den som inte intagit partsställ- ning hos myndigheten saknar talerätt. Det kan emellertid före- komma att även annan än part berörs av ett beslut på sådant sätt att denne tillerkänns rätt att överklaga beslutet. Att bestämma vilka som tillhör den sistnämnda gruppen taleberättigade är en grannlaga uppgift. En grundläggande förutsättning är att myndighetsbeslutet har verkningar inte enbart för den eller dem som beslutet i första hand riktar sig till, utan även för utomstående. Klart är emellertid att inte vilket utomstående intresse som helst kan godtas som grund för talerätt. En alltför vid och obestämd krets av taleberättigade skulle innebära stora praktiska problem. Det skulle bl.a. göra det svårt att avgöra om ett beslut har vunnit laga kraft, även om delgivning av beslutet skett till ett stort antal möjliga intressenter. För att någon skall anses vara berättigad att överklaga ett beslut brukar man därför kräva att de utomståendes intresse i saken på något sätt har erkänts av rättsordningen.TPF12FPT Vidare måste beslutet ha negativa verkningar för den utomstående. Avgörande för om beslutet skall anses ha gått någon emot är arten och styrkan av det intresse som den utomstående har av att få saken prövad.TPF13FPT Att ett visst intresse erkänts av rättsordningen kan framgå direkt av lag, förordning eller annan föreskrift. Det kan även framgå indi- rekt av sådana föreskrifter eller av lagförarbeten att en beslutande myndighet skall beakta vissas intressen, t.ex. genom att de skall få 9TP PT Se bl.a. 16-17 och 21 §§ förvaltningslagen 10TP PT Se t.ex. RÅ 1977 ref 115, Ragnemalm s 114 och s 89 f 11TP PT Ragnemalm s 112 f och s 191 12TP PT m.fl. s 389, Ragnemalm s 113 f och s 192 f 13TP PT och , Förvaltningslagen - med kommentarer, 2003, s 243 och Fitger, Lagen om domstolsärenden, s 87 tillfälle att yttra sig innan beslut fattas.TPF14FPT Den som gett in en anmä- lan är, som nämnts, i regel inte av den anledningen behörig att överklaga det beslut som fattas på grund av anmälan. En anmälare kan dock ibland vara taleberättigad i någon annan egenskap, t.ex. som granne till den som anmälan gällt.TPF15FPT Anmälaren kan ibland ha getts rätt att överklaga i en specialförfattning. Om beslutet har rättsverkan mot avtalsparter, har dessa ansetts vara taleberättigade. Exempelvis har säljaren av en fastighet fått överklaga ett beslut av en lantbruksnämnd att vägra köparen förvärvstillstånd, eftersom beslutet skulle medföra att köpet blev ogiltigt.TPF16FPT Konkurrenters överklagande av en förvaltningsmyndighets beslut har tagits upp till prövning i vissa situationer. Detta har bl.a. gällt fall där det framgått av speciallagstiftning eller legat i sakens natur att hänsyn skall tas till de följder som ett beslut kan få för konkurrenterna.TPF17FPT Intresseorganisationer har i många fall ansetts sakna talerätt. På vissa områden finns dock specialbestämmelser som ger vissa intresse- organisationer rätt att överklaga.TPF18FPT Andra exempel på grupper som ansetts taleberättigade trots att de inte intagit partsställning hos den beslutande myndigheten är hyresgäster då en fastighetsägare t.ex. förelagts att riva ett bostadshus och släktingar eller andra närstående när de drabbats särskilt av ett beslut. I 60 § konkurrenslagen anges vilka av beslut som får överklagas. Vidare framgår instansordningen samt vissa bestämmelser rörande rätten att överklaga. Bestämmelsen har föl- jande lydelse. Beslut av i följande frågor får överklagas hos : 1.ålägganden som verket har meddelat enligt 23 § första stycket och 2.förbud eller åläggande enligt 38 § fjärde stycket, 3.ålägganden enligt 45 och 56 a §§, 4.åtgärd enligt 8 a § tredje stycket, 14TP PT Ragnemalm s 113 och s 192 15TP PT Se t.ex. o a s 264 f, RÅ 1966 ref 17 och 1977 ref 115 16TP PT Se t.ex. o a s 271, Wetter m. fl. s 878 och RÅ 1982 2:27 17TP PT Se t.ex. o a s 274, Wetter m.fl. s 878 och RÅ 1994 ref 30 18TP PT Se t.ex. o a s 273, Wetter m.fl. s 878, RÅ 1968 ref 34, 1973 ref 20, 1974 ref 54, 1976 ref 50 och 1987 ref 33 5.återkallelse av ett undantag enligt artikel 29.2 i rådets förordning (EG) nr 1/2003, och 6.återkallelse av ett åtagande enligt 23 a § andra stycket. Ett beslut enligt första stycket 1 och 4–6 får överklagas av ett företag som berörs av beslutet. I bestämmelsens andra stycke föreskrivs alltså att vissa av Kon- kurrensverkets beslut får överklagas endast av företag som berörs av besluten. Det gäller beslut om åläggande för företag att upphöra med överträdelser av någon förbudsbestämm- else i konkurrenslagen eller i EG-fördraget, om återkallelse av gruppundantag i enskilda fall och om återkallelse av ett åtagande. För beslut enligt punkterna 2 och 3 gäller förvaltningslagen i fråga om vem som är taleberättigad.TPF19FPT Andra beslut av enligt konkurrenslagen än som avses i 60 § får inte överklagas.TPF20FPT Det innebär att exempelvis verkets beslut att väcka eller inte väcka talan om konkurrensskade- avgift och beslut att lämna en företagskoncentration utan åtgärd inte får överklagas. beslut att inte meddela ett åläggande kan inte heller överklagas. Ett företag som berörs av en påstådd överträdelse kan i stället väcka talan hos Marknadsdom- stolen.TPF21FPT Med uttrycket företag som berörs avses samma krets av företag som har rätt att överklaga beslut enligt 60 § andra stycket konkurrenslagen.TPF22FPT Bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen är avsedd att vara exklusiv. Rätten att överklaga tillkommer endast berört före- tag. Det krävs alltså att klaganden dels är ett företag, dels berörs av beslutet. avses i konkurrenslagen en fysisk eller juridisk per- son som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. avses också en sammanslutning av företag.TPF23FPT Verksam- heten behöver inte bedrivas i vinstsyfte. Ideella föreningar som dri- ver ekonomisk verksamhet omfattas således av företagsbegreppet.TPF24FPT 19TP PT Jfr Fitger, Lagen om domstolsärenden, s 89 20TP PT 62 § konkurrenslagen 21TP PT 23 § andra stycket konkurrenslagen 22TP PT Se t.ex. m.fl. s 290, MD 1996:24 och MD:s beslut i ärende A 11/96 23TP PT 3 § första stycket konkurrenslagen 24TP PT Se t.ex. m.fl. s 45. Då en arbetstagare i denna sin egenskap inte är företag torde inte heller en arbetstagarorganisation vara ett företag eller en sammanslutning av företag när organisationen företräder sina medlemmar och tar till vara deras intressen gentemot arbets- givarna avseende lön och andra anställningsvillkor. Detta område torde vara mindre än det område inom vilket organisationen enligt sina stadgar får agera. Som nämnts tidigare är Enligt motiven till konkurrenslagen är avsikten att begreppet skall ha samma innebörd som motsvarigheten i EG-rätten (eng. under- taking).TPF25FPT Företagsbegreppet skall tolkas vidsträckt. I begreppet företag inryms även verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur som bedrivs i offentlig regi.TPF26FPT Till den del verksamheten inne- bär myndighetsutövning, omfattas den dock inte av begreppet företag. Gruppen av företag som berörs av beslut kan vara stor.TPF27FPT Av motiven till konkurrenslagen framgår att i första hand avses det företag som ett åläggande riktas mot. Men även andra företag än de som kan sägas vara parter i ärendet hos verket har rätt att överklaga, om de berörs av beslutet. Hit kan höra kon- kurrerande företag men också företag i senare eller tidigare säljled som berörs mer direkt av beslutet.TPF28FPT fanns möjlighet för företag att hos ansöka om icke-ingripandebe- sked eller anmäla ett avtal för individuellt undantag från förbudet i 6 § konkurrenslagen. Även verkets beslut rörande dessa frågor fick överklagas endast av ett företag som berördes av beslutet. Ansök- nings- och anmälningssystemet avskaffades . har i flera fall prövat frågan om klaganden varit berättigad att överklaga vissa av beslut. Det har framför allt rört meddelade icke-ingripandebesked och individuella undantag, och prövningen har i huvudsak avsett tred- jemansföretag och organisationer.TPF29FPT I något fall har även en branschförening ett berört företag.TPF30FPT I 63 § konkurrenslagen regleras vilka domar och beslut av som får överklagas hos . Kon- kurrenslagen saknar bestämmelse om vem som får överklaga tings- rättens avgöranden. Avseende förfarandet i domstol tillämpas antingen regler eller bestämmelserna i lagen om domstolsärenden. Talerätt enligt lagen om domstolsärenden har konkurrenslagen inte tillämplig på överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare om lön eller andra anställningsvillkor. 25TP PT Prop. 1992/93:56 s 66 26TP PT Se t.ex. MD 1997:17 27TP PT m.fl. s 385 28TP PT Prop. 1992/93:56 s 114 29TP PT Se dels t.ex. MD 1995:15, 1996:15, 2000:1, 2002:6 och 2003:19, dels t.ex. MD 1994:16, 1995:14 och 1996:4. Klaganden i två av de senare ärendena var . 30TP PT MD 1997:14. Enligt var en branschförenings medlemsföretag direkt berörda av ett beviljat undantag och därmed fick även föreningen anses vara berörd av beslut. den som beslutet rör, om det har gått honom eller henne emot.TPF31FPT De frågor som bestämmelsen aktualiserar är av samma slag som de frågor som gör sig gällande vid en tillämpning av 22 § förvaltnings- lagen.TPF32FPT saknar bestämmelse om vem som har talerätt i första instans. För att en talan i ett indispositivt tvistemål skall kunna tas upp till prövning i första instans måste käranden åtminstone kunna ange någon omständighet till stöd för att saken angår honom eller henne. Ofta krävs genom någon form av special- reglering betydligt mer av käranden. En dom i målet får överklagas endast av den som varit part eller kunnat vara självständig interve- nient. Behovet av en enhetlig reglering på det marknadsrättsliga områ- det har påtalats i olika sammanhang.TPF33FPT Med anledning härav kan nämnas att talan om förbud eller ålägganden enligt marknadsfö- ringslagen får väckas av , en näringsid- kare som berörs av marknadsföringen och av en sammanslutning av konsumenter, näringsidkare eller löntagare.TPF34FPT Talan om marknads- störningsavgift väcks av . Om Konsu- mentombudsmannen i ett visst fall beslutar att inte föra talan om marknadsstörningsavgift, får en enskild näringsidkare som berörs av marknadsföringen och en sammanslutning av näringsidkare väcka en sådan talan.TPF35FPT Om beslutade att inte ansöka om förbud eller åläggande, fick enligt konkurrenslag en ansö- kan göras av en sammanslutning av konsumenter, löntagare eller näringsidkare eller av en näringsidkare som berördes av kon- kurrensbegränsningen i fråga. hade alltså en primär talerätt, medan övrigas talerätt var subsidiär.TPF36FPT föreslog i sitt huvudbetänkande att tale- rätten för enskilda näringsidkare skulle göras primär. Enligt kom- mittén måste talerättens utformning ses mot bakgrund av pröv- ningens inriktning på förfaranden där det finns ett allmänt intresse 31TP PT 36 § lagen om domstolsärenden 32TP PT Jfr Fitger, Lagen om domstolsärenden, s 87 33TP PT Jfr t.ex. SOU 1997:20 s 216 34TP PT 38 § andra stycket marknadsföringslagen 35TP PT 39 § första och andra stycket marknadsföringslagen 36TP PT Se t.ex. SOU 1991:59, Del 2, s 241 att ingripa och där det gäller att rättsligt normera ett visst förfa- rande på ett sätt som konkretiserar lagens innebörd och som ger vägledning för rättstillämpningen.TPF37FPT Kommittén anförde att tillämpningen av den nya konkurrenslagen inte bör utgå från att ingripanden huvudsakligen sker på initiativ av konkurrensmyndig- heten. måste utifrån tillgängliga resurser göra en självständig prioritering i fråga om de ärenden som myndigheten skall driva och därvid beakta att många företag har goda förutsätt- ningar att hävda sin rätt utan verkets bistånd. Företagen skall såle- des själva i betydligt ökad utsträckning föra sin talan i domstolen. presenterade i en departe- mentspromemoriaTPF38FPT ett delvis nytt förslag till konkurrenslag. I lagförslaget saknades en uttrycklig reglering av vem eller vilka som borde få överklaga beslut. Avseende frågan om hur sådana beslut skulle överklagas fanns dock en hänvisning till bestämmelserna i förvaltningslagen.TPF39FPT Promemorian innehöll vidare ett förslag om särskild talerätt som innebar att, i de fall Kon- kurrensverket beslutat att inte meddela ålägganden, Marknadsdom- stolen skulle få göra det på talan av ett företag som berördes av överträdelsen.TPF40FPT I promemorian fanns ingen närmare förklaring till valet av taleberättigade. huvudbetänkande och departements- promemorian behandlades gemensamt av regeringen i motiven till nuvarande konkurrenslag. I motiven hänvisade regeringen till för- valtningslagens bestämmelse om att beslut av en förvaltningsmyn- dighet får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot. Emellertid borde enligt regeringen vissa av Kon- kurrensverkets beslut få överklagas bara av företag som berörs av beslutet.TPF41FPT Någon närmare förklaring till varför dessa beslut skall få överklagas av just berörda företag finns inte i motiven. Även när det gäller bestämmelsen om den särskilda talerätten saknas någon närmare beskrivning av bestämmelsen. Enligt 60 § andra stycket konkurrenslagens ursprungliga lydelse fick beslut överklagas bara av företag som berörs av beslutet. I senare motivuttalanden betonades dock att ordet bara kunde leda fel eftersom avsikten med bestämmelsen är att också t.ex. konkurrerande företag eller företag i senare eller 37TP PT A a s 242 f 38TP PT Ds 1992:18 39TP PT A a s 102 40TP PT A a s 89 f 41TP PT Prop. 1992/93:56 s 37 tidigare säljled som berörs mer direkt av beslutet skall få överklaga det.TPF42FPT Ordet bara utgick därför . I ett klagomål som kom in till hem- ställde en näringsidkare att skulle pröva om ett i ett kollektivavtal mellan (fö- reningen) och (förbundet) intaget avtalsvillkor om förbud för tidningsdistributionsföretag att lägga viss tidningsdistribution på entreprenad stred mot 6 § kon- kurrenslagen. ålade i ett beslut föreningen och ett antal medlemsföretag att inte tillämpa det påtalade avtalsvillkoret. I skälen konstaterade verket att avtalsvill- koret inte utgjorde ett sådant avtalsvillkor som omfattas av 2 § konkurrenslagen.TPF43FPT Vidare anförde verket att prövningen i ärendet avsåg endast frågan om det beslut som fattats av föreningen och medlemsföretagen att i kollektivavtalet med förbundet inta avtals- villkoret kunde anses strida mot 6 § konkurrenslagen, och att det således inte fanns någon anledning att i detta sammanhang pröva frågan huruvida förbundet utgjorde företag. beslut överklagades inte. Förbundet anhängiggjorde i stället ett klagomål mot vid yrkade att domstolen skulle förklara att svenska staten kränkt förbundets och dess medlemmars rättigheter enligt bl.a. artikel 6 i Europa- konventionen genom den svenska konkurrenslagens utformning samt genom att förbjudit en bestämmelse i det aktuella kollektivavtalet. Enligt förbundet har genom förfarandet och beslutet betagit förbundet möjligheten till domstolsprövning av dess civila rättigheter. Beslutet medför att ett civilrättsligt avtal i vissa delar blir ogiltigt. Det innebär en prövning av en parts civila rättigheter. Enligt artikel 6 i skall envar då vara tillförsäkrad en möjlighet till prövning av de civila rättighe- terna i en opartisk och offentlig rättegång inför en oavhängig och opartisk domstol som upprättats genom lag. Förbundet ansåg sig inte ha någon rätt till sådan prövning. Genom att avtalet dessutom 42TP PT Prop. 1998/99:144 s 97 och 130, jfr prop. 1992/93:56 s 114 43TP PT Enligt 2 § konkurrenslagen är lagen inte tillämplig på överenskommelser mellan arbets- givare och arbetstagare om lön eller andra anställningsvillkor. 44TP PT mot , application no. enligt lag blir ogiltigt fråntogs förbundet och dess medlemmar rät- ten till skadestånd för arbetsgivarens brott mot kollektivavtalet enligt 54 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Enligt förbundet fanns det inte någon möjlighet att få denna fråga rättsligt prövad eftersom den är prejudiciellt avgjord av Konkur- rensverket. I ett yttrande till yrkade att målet inte skulle tas upp till prövning på den grunden att förbundet inte uttömt de inhemska rättsmedlen. För det fall domstolen skulle avslå yrkandet om avvisning medgav att det förelåg en kränkning av artikel 6 i i fråga om rätten till en rättegång. Det anfördes att det är riktigt att bestämmelsen i 60 § konkurrenslagen inte medger talerätt mot beslut för andra juridiska personer än företag och således inte för t.ex. fackföreningar, vilket strider mot artikel 6 i konventionen. beslutade att ta upp målet till prövning i den del som avsåg rätten till domstolsprövning enligt artikel 6 i . Efter att förklarat sig villigt att betala skadestånd till för- bundet och ersätta förbundets kostnader beslutade domstolen att avskriva målet från vidare handläggning. Domsto- len motiverade beslutet med att hade medgett att det före- låg en kränkning av artikel 6 i . Vidare notera- des att vi fått i uppdrag, som en direkt följd av den aktuella kränk- ningen, att utreda bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrensla- gen om vem som får överklaga vissa av beslut. Det konstaterades också att i ett flertal tidigare fall visat sig villigt att ändra sin lagstiftning efter att funnit att kränkt rätten till domstolsprövning. Bl.a. med hänsyn till det av erbjudna skadeståndet skrev domstolen av målet. Bestämmelsen om talerätt i 60 § andra stycket konkurrenslagen bör ändras på så sätt att begreppet ett företag utgår. Vidare bör uppdelningen i bestämmelsen tas bort. Det innebär att samtliga beslut enligt konkurrenslagen som får över- klagas kommer att omfattas av bestämmelsen. I lagtexten kommer att föreskrivas endast att den som berörs av Kon- kurrensverkets beslut har rätt att överklaga. Motsvarande änd- ring föreslås inte avseende vem som får väcka särskild talan enligt 23 § andra stycket konkurrenslagen. Anledningen till att vi fått uppdraget att se över bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen om vem som får överklaga vissa av beslut är målet i mellan och . Det är dock värt att uppmärksamma att förbundet inte överklagade beslut. fick således aldrig pröva frågan om förbundet var taleberättigat. Klaganden i målet i och domstolen synes tämligen övertygade om att , för det fall den haft att pröva ett överkla- gande från förbundet, skulle ha ansett att förbundet inte utgjorde ett företag i konkurrenslagens mening. Vi är inte lika säkra på utgången av en sådan prövning i Marknadsdomstolen.TPF45FPT På konkurrensrättens område har lagstiftaren valt att i konkur- renslagen närmare reglera vem som får överklaga vissa av Konkur- rensverkets beslut. Som redovisats tidigare är bestämmelsen i 60 § andra stycket konkurrenslagen avsedd att vara exklusiv. Rätten att överklaga beslut tillkommer endast ett företag som berörs av beslutet. Motsvarande begrepp återfinns i bestäm- melsen om den särskilda talerätten. Någon närmare förklaring till talerättens utformning återfinns inte i motiven till konkurrensla- gen. Av motiven framgår endast att rätten att föra talan mot Kon- kurrensverkets beslut inte bör följa av förvaltningslagens bestäm- melse, samt att talerätten bör tillkomma bara företag som berörs av besluten. Motivuttalandet och ordalydelsen av 60 § andra stycket konkurrenslagen tyder på att kretsen taleberättigade är snävare än