sou · GUB3110 · 2007-01-01 00:00:00 — Tolkningen när det gäller socialt relaterade orsaker till beteen- deförändringar kan ha många orsaker. Först kan interaktionen med vårdgivaren vara något som inte fungerar. Detta kan t ex vara att endera parten har orealistiska förväntningar på vad som kan utföras, att vårdgivaren är inflexibel, den sjuke ignorerar vård- givaren eller att vårdgivaren är stressad och överbelastad. Vården i sig kan också vara otillräcklig eller inadekvat. Den demenssjuke är i behov av rätt kompensation av sitt funktionsbortfall. Otillräcklig kompensation leder oftast till att den demenssjuke reagerar med inadekvat beteende eller andra sekundära symtom. För mycket kompensation leder dessutom till att den sjuke förlorar sina för- mågor i en snabbare takt än vad som är nödvändigt. Den demens- sjuke har svårt att kommunicera med omgivningen vilket gör att det inte är helt ovanligt med odiagnostiserade somatiska sjuk- domar, som smärta, infektioner och liknande, vilket naturligtvis leder till en rad olika typer av symtom. En ytterligare anledning till symtom som kan uppstå på grund av den sociala interaktionen är dålig vårdorganisation. kan t ex vara dåligt anpassad till den dementes föränderliga behov, bristande beman- ning och kompetens är inte helt ovanligt. Ledningsfrågor, dvs. hur vård och miljö organiseras och ledningens förståelse för den problematik som finns i demensvården varierar även och kan naturligtvis påverka den slutliga vården och på så sätt störa den demente personen på olika sätt ledande till symtom. Ej helt ovan- ligt är inadekvat lokalutformning och att den är svårförståelig för personer med kognitiva störningar. Modeller relaterade till helheten är symtom som kan uppstå på grund av att vi inte förstår den dementes livssituation och livstolk- ning. I detta ingår t ex i den sjukes tidigare sociala roll, livsfilosofi, religiositet och liknande som naturligtvis påverkas av de kognitiva störningar som personen får och som vi som vårdpersonal dess- utom kan ha svårt att tolka och kompensera, vilket gör att perso- nen saknar viktiga moment i sitt liv som demenssjuk. För att rätt förstå den demente personens vilja och för att få en meningsfull och konfliktfri interaktion är det av stor vikt att vårda- ren har förmåga att förstå den demente och att den demente har förmåga att förstå vårdaren. Personalen måste därför vara skicklig i att kommunicera, både verbalt och icke verbalt. Den demenssjuke förlorar successivt sin förmåga att uttrycka sig verbalt och därför blir icke verbal kommunikation allt viktigare. Icke verbala uttryck som ansiktsuttryck, gester, beröring och kroppshållning och bete- enden blir alltmer den kommunikation som man får förlita sig på. Det den demente säger kan ofta dessutom inte vara det han eller hon vill då den demente har förlorat förmågan att använda språket på rätt sätt. Nej kan ibland betyda ja. För att kommunikationen skall ha en möjlighet att fungera meningsfullt är det viktigt med kontinuitet och närhet i vården, dvs. det är väsentligt att vårdaren känner den demenssjuke och hur vi organiserar omvårdnaden. Exempel på BPSD (sekundära symtom, icke kognitiva symtom) Vanföreställningar är vanligt förekommande och kan dels bero på den konfabulering som förekommer vid demenssjukdomen, men kan också vara ett uttryck för en psykos. Dessa tillstånd skall naturligtvis behandlas på olika sätt även om symtomet i sig är likartat. Om konfabulation inte är ett besvärande symtom som vare sig omgivningen eller personen har något större obehag av skall det ej behandlas farmakologiskt utan går sannolikt att avleda. Ett psy- kotiskt symtom är däremot betydligt svårare att komma till rätta med och bör sannolikt behandlas med psykofarmaka. Hypomotoriska tillstånd är vanligt förekommande och ofta besvärande och störande både för individen och för omgivningen. Till denna grupp symtom hör t ex vandringsbeteende, plockighet, ropbeteende och talupprepningar. För att komma tillrätta med orsaken till detta tillstånd är det väsentligt att välja rätt tolknings- modell. Ett vandrande beteende kan dels vara orsakat direkt av hjärnskadan och således utifrån denna synpunkt svårbehandlat, dels kan det vara ett uttryck för ångest, där det finns farmakologisk hjälp eller det kan bero på dålig lokalutformning med långa korri- dorer. Aggressivitet är ett av de svåraste symtomen att handskas med hos en person med demenssjukdom. Aggressivt beteende är ofta det som gör att vården blir omöjlig att fortsätta att bedriva där den demenssjuke är. Också när det gäller aggressivitet är det oerhört väsentligt att klarlägga orsaken bakom aggressiviteten. t.ex. bero på en organisk skada i hjärnan, dvs. direkta effekter av transmittorförändringar, vilket ibland går att rätta till med farma- kologiska medel. Det kan ligga på personnivå där den demenssjuke har perceptuella svårigheter och kanske också en personlighet med aggressiva inslag . I detta sammanhang är sannolikt farmakologisk behandling inte särskilt adekvat utan istället får man inrikta sig på att hjälpa den demenssjuke tillrätta och få honom att förstå sin situation. Aggressiviteten kan också ligga på den sociala nivån, dvs. att interaktion med vårdgivarna inte fungerar eller att vårdmiljön är inadekvat. En demenssjuk patients beslutsförmåga påverkas av en mängd faktorer och då i första hand vilken demenssjukdom patienten har och i vilket stadium. Involvering av frontalloben påverkar i större utsträckning patientens förmåga att ta ställning till information och besluta något utifrån denna information än skador i andra delar av hjärnan. I senare stadier av samtliga demenssjukdomar är besluts- förmågan kraftigt reducerad och i många fall obefintlig. Att avgöra huruvida en svårt demenssjuk patient är kompetent att ta beslut gällande sin egen omvårdnad är en komplicerad fråga även för en mycket erfaren kliniker. Att fastställa en persons beslutsförmåga är inte nödvändigtvis en engångshändelse utan kräver upprepade bedömningar eftersom sjukdomen fortskrider och personens förmåga förändras . Frågor man måste ställa sig är: 1.Förstår patienten överhuvudtaget den information som presen- teras? 2.Kan patienten väga den information som ges och resonera i termer för och emot? Hur beroende är medvetande/insikt av intakta kognitiva funktio- ner? Är det en del av sjukdomsprocessen eller en reaktion på sjuk- domen som inkluderar psykologiska copingreaktioner som för- nekande eller undvikande. Liksom depression kan känslor av oro vara resultatet av en psykologisk reaktion på det smärtsamma med- vetandet om kognitiv nedgång. Med hjälp av en neuropsykologisk bedömning kan man identifiera den sjukes svårigheter och kategorisera dessa för att fastställa en neuropsykologisk profil som innefattar både bedömning av kogni- tion och personlighet. I nästa steg sker en tolkning och utifrån detta försöker man avgöra om sjukdomsbilden stämmer överens med funktionen i någon särskild region i hjärnan. När det gäller just demenssjukdomar och särskilt i senare stadier är det sista steget komplicerat då skadorna aldrig är avgränsade utan diffust spridda i hjärnan. Så länge patienten är testbar finns möjligheten att använda instrument och testmetoder för att avgöra patientens förmåga till beslutsfattande men för de svårast sjuka är detta en omöjlighet dels på grund av att instrumenten inte räcker till och dels på grund av att det vore praktiskt omöjligt att tänka sig att varje gång en behandling av något slag ska initieras. Kunskaperna om demens är stadd i ständig och snabb föränd- ring. En slutgiltig diagnos kan enbart ställas utifrån en neuropato- logisk undersökning och kanske inte ens då. Fastsällande av diagnos är när det gäller förståelse av den sjukes tillstånd inte alltid nödvändigt. Patientens öde ligger i händerna på omgivningens förmåga att se medmänniskan och på omgivningen förmåga till empati. Insikter om hur sjukdomen ter sig och fortskrider kan göra det lättare att undvika överkrav som kan vara plågsamma för patienten. Aldring og hjernesydommer, red. , Bruun Wyller T, Akribe Forlag, , 2003 Alzheimers sjukdom och andra kognitiva sjukdomar, , , , , Liber, , 2003 Cognitive neuropsychology of Alzheimer´s disease. G, & , J. Demensvård för nästa sekel. , , , , 1999 Gummesons, , 2001 Om demens, förlagsred, , , , 2002. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. 86.Mera försäkring och mera arbete. – förslag och konsekvenser. 89.Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. 90.På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. 91.Vård och stöd till psykiskt störda lagöver- trädare. 92.Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. 93.Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. Risker och åtgärder för , och . 95.Detaljhandel med växtbaserade läkemedel. 96.Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. 97.Arbetstagares medverkan vid gränsöver- skridande fusioner. 98.Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. Ju. 99.En ny konkurrenslag. 100.Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Myter, sanningar och framtidsstrategier. 102.Samverkan för ungas etablering på arbetsmarknaden. + Forskarrapporter: Hur påverkar demografin arbetsmark- marknaden för unga? 103.Översyn av den rättsmedicinska verksam- heten. Tillsyn, Rättsliga rådet och rätts- läkarens roll. 104.En strategi för landsbygdsforskning. 105.Verkligheten som kraftkälla. Lokala exempel från utvecklingsarbetet på landsbygden samt exempel från våra grannländers landsbygdsarbete. 106.Fakta – omvärld – inspiration. Underlags- rapporter i arbetet med en strategi för hållbar landsbygdsutveckling. – En plan för effektiv rehabilitering i arbetslivet. 108.Att ta itu med fattigdomen. Krediters och garantiers nya roll i svenskt bilateralt bistånd. 109.Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering. 110.Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Hälsa, vård och strukturell diskriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. [98] Översyn av den rättsmedicinska verksamheten. Tillsyn, Rättsliga rådet och rättsläkarens roll. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Asylförfarandet – genomförandet av asyl- procedurdirektivet i svensk rätt. Att ta itu med fattigdomen. Krediters och garantiers nya roll i svenskt bilateralt bistånd. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Drogtestning av totalförsvarspliktiga. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Mera försäkring och mera arbete. Vård och stöd till psykiskt störda lagöver- trädare. Detaljhandel med växtbaserade läkemedel. Ambition och ansvar. Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. – En plan för effektiv rehabilitering i arbets- livet. Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Internationella kasinon i Sveige. En ut- värdering. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. En ny lag om värdepappersmarknaden. Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och byggkostnadsutjämning. Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. Samverkan för ungas etablering på arbets- marknaden. + Forskarrapporter: Hur påverkar demo- grafin arbetsmarknaden för unga? Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Otillbörliga affärsmetoder. Myter, sanningar och framtidstidsstrategier. En strategi för landsbygdsforskning. Verkligheten som kraftkälla. Lokala exempel från utvecklingsarbetet på landsbygden samt exempel från våra grannländers landsbygdsarbete. Fakta – omvärld – inspiration. Underlags- rapporter i arbetet med en strategi för hållbar landsbygdsutveckling. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. för , och . Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44] Testa och öva i norra . Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Öppna möjligheter med alkolås. Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. – förslag och konsekvenser. [87] Effektivare LEK. Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera [89] Arbetstagares medverkan vid gränsöver- skridande fusioner. En ny konkurrenslag. Ett enhetligt sanktionssystem för felparkering.