sou · GUB338 · 2007-01-01 00:00:00 — skolor och utbildningar för barn, ungdomar och vuxna i den omfattning som följer av sär- skilda bestämmelser eller sär- skilda beslut, och 12. kommunernas uppfölj- ningsverksamhet som omfattas av 1 kap. 18 § skollagen. 10. vissa andra statsstödda skolor och utbildningar för barn och ungdomar i den omfattning som följer av särskilda bestäm- melser eller särskilda beslut, och 11. kommunernas uppfölj- ningsverksamhet som omfattas av 1 kap. 18 § skollagen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Vad regeringen i särskilda beslut föreskrivit om skall i stället avse Myndigheten för vuxnas lärande om besluten gäller frågor som hör till den myndighetens ansvars- område. 1. det offentliga skolväsendet för barn och ungdom, 5Förslag till förordning om ändring av förordningen (2002:1161) med instruktion för Myndigheten för skolutveckling Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2002:1161) med instruktion för myndigheten för skolutveckling att 1–2 §§ skall ha följande lydelse. Myndigheten för skolutveckling skall stödja kommuner och andra huvudmän i deras utveckling av verksamheten så att natio- nellt fastställda mål och likvärdighet i utbildningen uppnås. Stödet skall lämnas till huvudmän för 1. det offentliga skolväsendet, 2.av det allmänna anordnande särskilda utbildningsformer, 3.av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen, och 4.enskild bedriven skolverksamhet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Sådant stöd som avses i 2 § 4 skall lämnas även till huvudmän för det offentliga skolväsendet för vuxna. 1.svara för generella utvecklingsinsatser främst inom nationellt prioriterade områden, 2.svara för riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer, 3.främja kompetensutveckling av personal inom skolväsendet samt förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen främst inom nationellt prioriterade områden, 4.svara för den statliga rektorsutbildningen, 5.stödja användningen av informationsteknik, 6.informera och sprida kunskap inom verksamhetsområdet och därvid medverka i spridning av resultat av forskning som genomförs vid universitet och högskolor, 7. medverka i det internationella arbetet inom verksamhets- 8. samverka med Statens skol- 8. samverka med Statens skol- verk, Specialpedagogiska institu- verk, Specialpedagogiska institu- tet, Nationellt centrum för flexi- tet, Myndigheten för vuxnas belt lärande samt med andra lärande samt med andra berörda berörda myndigheter, organisa- tioner och nätverk, 9.i handikappfrågor med anknytning till verksamhetsområdet vara stödjande och pådrivande i den mån uppgiften inte ankommer på eller , och 10.integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Vad regeringen i särskilda beslut föreskrivit om Myndigheten för skolutveckling skall i stället avse Myndigheten för vuxnas lärande om besluten gäller frågor som hör till den myndighetens ansvarsområde. Detta gäller dock inte frågor som rör den statliga rektors- utbildningen. 6Förslag till förordning om ändring av förordningen (2001:286) med instruktion för Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2001:286) med instruktion för att 2 § skall ha följande lydelse. –svara för specialpedagogisk rådgivning, –arrangera och medverka i kompetensutveckling, –sprida information till de huvudmän som avses i 1 § och till vårdnadshavare, –bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverk- samhet, –samla in och förmedla forskningsresultat inom området, –ta initiativ till och delta i internationell samverkan, – samverka med de huvudmän – samverka med de huvudmän som avses i 1 §, landstingens som avses i 1 §, landstingens ungdom, den specialpedago- giska utbildningen inom lärar- giska utbildningen inom lärar- lärande och andra myndigheter som har ansvar inom handi- inom handikappområdet, samt – samråda med handikapporganisationerna. Denna förordning träder i kraft . 7Förslag till förordning om ändring av förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (2002:1012) om vuxenutbildning dels att 3 kap. 6 § skall upphöra att gälla, dels att 2 kap. 9, 14 och 20 §§, 3 kap. 7 §, 4 kap. 6, 9, 11, 16 och 20 §§ samt 5 kap. 4 § skall ha följande lydelse. fastställer kursplaner för kärnämnen och övriga nationella kurser samt för projektarbete. fastställer, efter samråd med Myndigheten för vuxnas lärande, kursplaner för kärnämnen och övriga natio- nella kurser samt för projekt- arbete i gymnasial vuxenutbild- ning. Myndigheten för vuxnas lärande fastställer kursplaner för nationella kurser i grundläggande vuxenutbildning och i påbygg- nadsutbildningar. lärande får meddela föreskrifter av individuella studieplaner. om utformningen av indivi- lärande får meddela föreskrifter om lokala kurser och, utöver 1 kap. 7 §, om antalet verksam- vad som anges i 1 kap. 7 §, om hetspoäng när det gäller påbygg- föreskrifter om särskilda för- lärande får meddela föreskrifter Styrelsen för utbildningen får meddela föreskrifter om särskilda förkunskapskrav till lokala kurser. läraren använda de betygskrite- läraren använda de betygskrite- rier som har fastställts. rier som har fastställts. sådana kurser som enligt 1 § sådana kurser som enligt 1 § skall betygsättas samt för pro- skall betygsättas samt för pro- andra kurser än lokala kurser Myndigheten för vuxnas lärande, lokala kurser fastställer styrel- kurser samt för projektarbete i sen för utbildningen betygs- Myndigheten för vuxnas lärande nationella kurser i grundläggande vuxenutbildning och i påbygg- I betygskriterierna skall det preciseras vilka kunskaper som krävs enligt kursplanen för att deltagaren skall få betygen Godkänd eller Väl godkänd samt för kurser och projektarbete inom gymnasial vuxenutbildning även betyget Mycket väl godkänd. Lärarna bör använda nationellt fastställda prov som ett hjälpmedel för att bedömningsgrunderna skall bli så enhetliga som möjligt över landet. Proven fastställs av som också meddelar närmare föreskrifter om dem. Den som har fått minst betyget Godkänd i den grundläggande vuxenutbildningens samtliga kärnämnen har rätt till slutbetyg från grundläggande vuxenutbildning. Den som har fler betyg från grundläggande vuxenutbildning än som avses i första stycket får själv bestämma vilka övriga betyg som skall ingå i slutbetyget. I slutbetyget får dock inte ingå betyg på en delkurs om deltagaren har fått betyg på kursen i sin helhet. I slutbetyget får tas in betyg I slutbetyget får tas in betyg och Nationellt centrum för flexi- Ett betyg som har satts före slutbetyget får bara tas in i slutbetyget om rektorn på grund av särskilda skäl medger I slutbetyg som avses i 10 § I slutbetyg som avses i 10 § får betyg tas in från gymnasial får betyg tas in från gymnasial vuxenutbildning i den kommu- vuxenutbildning i den kommu- Nationellt centrum för flexibelt från gymnasieskolan eller mot- lärande samt från gymnasie- på de kurser som får förekomma projektarbete och på de kurser i gymnasial vuxenutbildning. som får förekomma i gymnasial vuxenutbildning. I slutbetyget får dock inte ingå betyg på en delkurs, om deltagaren har fått ett sammanfattande betyg på kursen i dess helhet. I slutbetyget får heller inte ingå betyg från de kurser i ämnena idrott och hälsa respektive estetisk verksamhet som i gymnasieskolan är kärnämneskurser. Den som vill ha betyg från vuxenutbildning har rätt att genomgå prövning i alla kurser, utom orienteringskurser och individuella kurser, som får förekomma inom vuxenutbildning och i projektarbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller projektarbetet. Den som är elev i gymnasieskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett projektarbete, om eleven har fått minst betyget Godkänd på kursen eller projektarbetet. Prövning får göras endast i en kommun eller ett landsting som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller projektarbete, utbildning inom det kunskapsområde som projektarbetet avser. närmare föreskrifter om pröv- närmare föreskrifter om pröv- ning i gymnasial vuxenutbild- föreskrifter om prövning i grund- utformningen av betygskatalog, samlat betygsdokument, slutbe- av betygskatalog, samlat betygs- tyg samt intyg. dokument, slutbetyg samt intyg. I fråga om föreskrifter som rör heten för vuxnas lärande samråda Ansökan om ersättning som avses i 2 och 3 §§ görs hos inom den tid och på det sätt som verket bestämmer. beslutar om ersättningen och betalar ut beloppen möjligt. Ansökan om ersättning som avses i 2 och 3 §§ görs hos Myndigheten för vuxnas lärande inom den tid och på det sätt som myndigheten bestämmer. Myndigheten för vuxnas lärande beslutar om ersätt- ningen och betalar ut beloppen möjligt. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Vad som sägs om betyg från för flexibelt lärande i de tidigare lydelserna av 4 kap. 9 och 11 §§ gäller fort- farande i fråga om betyg som inte är äldre än . 8Förslag till förordning om ändring av förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda att 1 kap. 4 och 8 §§, 2 kap. 7 § samt 4 kap. 3 § skall ha följande lydelse. För varje kurs skall det finnas en kursplan. Av kursplanen skall framgå dels kursens mål, dels den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid kursens slut. Kursplaner för nationella kur- , om inte något ser i gymnasial särvux fastställs, annat följer av tredje stycket. för vuxnas lärande, av Statens skolan fastställs av Myndigheten för vuxnas lärande. Kursplaner för lokala kurser fastställs av styrelsen för utbild- ningen. fastställer de formulär som fordras för till- lämpningen av denna förord- ning. Myndigheten för vuxnas lärande fastställer de formulär som fordras för tillämpningen av denna förordning. får meddela ytterligare föreskrifter om lokala kurser. Myndigheten för vuxnas lärande får meddela ytterligare föreskrifter om lokala kurser. Betyg skall sättas av läraren. Om ett betyg beror på två eller flera lärares bedömning och lärarna inte kan enas, skall betyget sättas av rektorn. Vid betygssättningen skall läraren som stöd använda de betygskriterier som har fastställts för kursen. las för varje kurs och skall las för varje kurs och skall precisera vilka kunskaper enligt precisera vilka kunskaper enligt kursplanen som krävs för att kursplanen som krävs för att eleven skall få betyget Godkänd. eleven skall få betyget Godkänd. För gymnasial särvux skall även För gymnasial särvux skall även betygskriterier för betyget Väl skolverk eller, i fråga om lokala skolverk fastställer, efter samråd kurser, styrelsen för utbildningen, terierna för lokala kurser. Denna förordning träder i kraft . 9Förslag till förordning om ändring av förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare att 5, 16, 17 a och 19 §§ skall ha följande lydelse. För sfi skall det finnas en kursplan. Av kursplanen skall framgå kursens mål. Av kursplanen skall också framgå kunskapsnivån vid ett avstämningstillfälle under studierna och den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid kursens slut. Kursplanen fastställs av rege- Kursplanen fastställs av Myn- digheten för vuxnas lärande. Läraren skall vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till kraven i läraren som stöd använda de läraren som stöd använda de betygskriterier som har fast- betygskriterier som har fast- ställts för kursen av Statens skol- ställts för kursen av Myndig- heten för vuxnas lärande. som fordras för betyget God- Lärarna bör använda centralt Lärarna bör använda centralt fastställda prov som ett hjälp- fastställda prov som ett hjälp- medel för att bedömnings- medel för att bedömnings- grunderna skall bli så enhetliga grunderna skall bli så enhetliga som möjligt över landet. som möjligt över landet. prov fastställs av som också meddelar närmare före- för vuxnas lärande som också skrifter om dem. Om en elev inte når upp till nivån för betyget Godkänd skall läraren i ett intyg ange vad eleven kan i förhållande till kursens mål. Den som, utan att vara elev i sfi, vill ha ett betyg från sfi har rätt att gå igenom prövning. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. När det gäller betyg och intyg efter prövning skall 15 17 §§ närmare föreskrifter om pröv- föreskrifter om prövning. formulär som behövs för till- lämpningen av denna förord- av denna förordning. Denna förordning träder i kraft . Utöver de författningsförslag som lämnas finns en hel del förordningar som bör ändras med anledning av att en ny myndighet inrättas. Jag har inte funnit det meningsfullt att lämna exakta författningsförslag för sådana ändringar. Här nedan anges de förordningar i svensk författningssamling (SFS) som har identifierats där ändringar kommer att bli aktuella. Utöver dessa kan finnas ytterligare förordningar, framför allt i (). => Myndigheten för vuxnas lärande Följande förordningar har identifierats där bör bytas ut till Myndigheten för vuxnas lärande med anledning av att den nya myndigheten inrättas. Förordningen (1998:978) om trafikskolor Förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbild- ningar Förordningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna Förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande Förordningen (2005:676) om statsbidrag till viss påbyggnadsutbild- ning Myndigheten för skolutveckling => Myndigheten för vuxnas lärande Följande förordningar har identifierats där Myndigheten för skolutveckling bör bytas ut till Myndigheten för vuxnas lärande med anledning av att den nya myndigheten inrättas. Förordningen (2002:398) om statligt stöd för utbildning av vuxna Förordningen (2001:14) om försöksverksamhet med validering av yrkeskompetens Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning => Myndigheten för vuxnas lärande Följande förordningar har identifierats där Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning bör bytas ut till Myndigheten för vuxnas lärande med anledning av att den nya myndigheten inrättas. Förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning Förordningen (2004:167) om statligt stöd till försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa hantverksyrken Utbildningen vid Nationellt centrum för flexibelt lärande upphör Bestämmelserna avseende Nationellt centrum för flexibelt lärande bör upphävas i följande förordningar. Förordningen (1984:819) om statliga platsanmälningar Förordningen (1986:677) om ökade möjligheter att anlita personal vid företag m.fl. för viss undervisning i vuxenutbildning och vid Nationellt centrum för flexibelt lärande Förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom det offent- liga skolväsendet Förordningen (1991:1269) om verksamheten vid statliga skolor under krig och vid krigsfara Förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier Myndigheten för vuxnas lärande bör inom sitt verksamhetsområde få samma möjlighet som har att meddela föreskrifter och besluta om vitesföreläggande enligt förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. Myndigheten för vuxnas lärande bör anges tillsammans med övriga myndigheter som anges i följande bestämmelser. 18 b § arbetsmiljöförordningen (1977:1166) 1 § förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel 9 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt 14 § förordningen (1997:642) om försöksverksamhet med lokala styrelser inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbild- ningen 3 kap. 10 §, 8 kap. 4, 5 och12 §§ körkortsförordningen (1998:980) 3 § förordningen (1999:1222) med instruktion för Internationella programkontoret för utbildningsområdet Bilaga i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken Dessutom bör anges i förordningen (2001)623) med instruktion för , förordningen (2003:7) med instruktion för och förordningen (2005:1236) med instruktion för Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning att verken och myndigheten skall samverka med Myndigheten för vuxnas lärande. Enligt regeringens direktiv ska utredningen myndighet för vuxnas lärande (dir. 2005:70) lämna förslag till hur en central myndighet för vuxnas lärande kan bildas genom en sammanslagning av vissa myndigheter inom utbildningsområdet eller genom omfördelning av uppgifter mellan dem. Direktiven nämner i första hand sammanslagning av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och Nationellt centrum för flexibelt lärande samt omfördelning av uppgifter från Myndigheten för skolutveckling och . Uppdraget innefattar bl.a. följande: oatt överväga och föreslå vilka uppgifter den nya myndigheten ska svara för oatt utforma förslag om den nya myndighetens organisation och dimensionering o att överväga hur kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndighetens främjande- och utvecklingsuppdrag o att belysa personalkonsekvenserna för berörda myndigheter oatt beräkna omfattningen av de resurser som behöver föras över till den nya myndigheten o att föreslå myndighetens lokalisering o att redovisa nödvändiga författningsändringar Utredningens förslag ska vara kostnadsneutralt. Enligt direktiven ska den nya myndigheten inrättas . Uppdraget skulle enligt direktiven slutredovisas . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2006:18), varvid utredningstiden för delar av uppdraget förlängdes till . Utredningens direktiv redovisas i bilaga 1. Utredningens tilläggs- direktiv redovisas i bilaga 2. För att skapa ett underlag inför utredningens olika ställnings- taganden har ett stort antal kontakter tagits med olika myndigheter och organisationer involverade i vuxnas lärande. Utredningen har träffat myndigheter, kommuner, länsstyrelser, organisationer och fackliga organisationer. Överläggningar har genomförts med CFL, , , , , , , , Länssty- relsen i , kommuner och landsting samt . Utredningen har också träffat teckenspråks- utredningen1 och NSHU. Samtal har förts med pågående utred- ningar/motsvarande inom utbildningsområdet. Utredningen har träffat all personal vid CFL och KY-myndig- heten samt berörd personal vid . Vidare har utredningen deltagit i sammankomster hos olika nätverks- och intresseorganisa- tioner. Skriftligt underlag har efter önskemål från utredaren skickats in av CFL, , och . Det material som lämnats kommer att ha stort värde också för en eventuell framtida organisationskommitté. Folkbild- ningsrådet har på eget initiativ inkommit med en skrivelse till utredningen. I utredningen har förutom utredaren, som har arbetat deltid, en sekreterare arbetat på heltid. Fr.o.m. till har en expert från CSN arbetat på heltid i utredningen. Därefter har experten ifråga arbetat på deltid. Utöver detta har en expert från CFL bistått utredningen. Till utredningen har dessutom varit knutna tre sakkunniga från Utbildnings- och och , samt åtta experter från , , Skolutvecklings- myndigheten, , , , och . Utredningen har träffat expertgruppen fem gånger och de sakkunniga två gånger. 1 Översyn av teckenspråkets ställning, S 2003:12. Verksamhet som tillhör politikområdet Vuxnas lärande hanteras av ett stort antal myndigheter inom Utbildnings- och kultur- departementets ansvarsområde samt av fristående organisationer. I korthet rör det sig om Nationellt centrum för flexibelt lärande Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Därutöver har myndigheter under och ansvar för frågor inom området. Svensk vuxenutbildning har genomgått en rad förändringar och flera reformer har genomförts. Listan med myndigheter som har uppdrag inom området är som ovan nämnts omfattande och speglar politikområdets förändring och utveckling. Nya behov och uppgifter har ofta tillgodosetts genom inrättandet av ännu en myndighet, där nya verksamheters särart har varit angelägna att markeras i förhållande till andra delar av utbildnings- väsendet. Det har också funnits krav på konkret samverkan, t.ex. mellan olika myndigheter, utbildningsaktörer och arbetsmark- nadens parter för att kunna erbjuda förutsättningar för ett livslångt lärande utifrån arbetsmarknadens och enskildas behov. Vuxnas lärande har successivt kommit att markeras som ett eget politikområde med en betydligt större bredd än det tidigare vuxenutbildning och folkbildning. Det livslånga lärandet, insikten om omvärldens krav på ständig fortbildning samt betydel- sen av arbetskraftens kompetens i den internationella konkur- rensen har betonats allt mer, och visar vikten av det nya politikområdet. Den kvalificerade yrkesutbildningen har vuxit fram, det har genomförts förändringar i ansvaret för påbyggnads- utbildningar, det pågår försök med lärlingsutbildningar och delar av de kompletterande utbildningarna ses mer som en förberedande grundutbildning än en eftergymnasial yrkesutbildning. De långsik- tiga effekterna av börjar synas och distansutbild- ning och andra former av flexibelt lärande utvecklas kontinuerligt. Insatserna är omfattande men måluppfyllelsen är inom flera områden bristfällig och det saknas ofta kunskap om resultat och kvalitet inom strategiska områden för att nå de uppsatta målen. Jag tänker då särskilt på uppsökande verksamhet, vägledning, validering och kommunernas arbete med att implementera mer flexibla lärmiljöer och lärandesituationer, samt på den samverkan som krävs mellan myndigheter, huvudmän och andra aktörer. ansvarar för utbildningsinspektionen av den kommunala vuxenutbildningen. Beträffande inspektionen görs endast stickprov, vilket betyder att kommunernas verksamhet i detta avseende inte följs upp i sin helhet. redovisar i sin lägesrapport 20052 till regeringen bl.a. att det är få kommuner som har en policy för utveckling av flexibelt lärande och att kommunernas strategiska arbete kan utvecklas. redovisar dessutom att många kommuner inte följer bestämmelserna om att alla studerande ska ha en individuell studieplan som ska upprättas vid studiestarten och revideras kontinuerligt. Det finns ett ointresse bland huvudmän och skolled- ningar för att följa upp måluppfyllelsen i vuxenutbildnings- verksamheten och man saknar metoder för ett systematiskt uppföljnings- och kvalitetsarbete. 2 lägesbedömning 2005 – rapport till regeringen, pdf, . Utifrån inspektionsrapporter3 som jag tagit del av kan konsta- teras att det finns brister i kommunernas arbete med uppsökande verksamhet och rekrytering av prioriterade grupper. Bland de prioriterade grupperna kan särskilt framhållas vuxna med olika funktionshinder. Det är viktigt att vuxenutbildningen är tillgänglig för alla invånare som är i behov av det. Jag har kunnat konstatera att det finns brister när det gäller tillgängligheten för dessa grupper. Att utbildning för vuxna skiljer sig från ungdomsutbildningen tydliggörs om förslaget till vuxenutbildningslag genomförs. Förslaget utgår från de förutsättningar som krävs för att anpassa vuxenutbildningen till de vuxnas krav och behov. Enligt förslaget kommer lagen att omfatta utbildning för vuxna, utbildning i svenska för invandrare och utbildning för vuxna med utvecklingsstörning. De eftergymnasiala yrkesutbildningarna har många berörings- punkter och likheter. Utgångspunkten för utbildningarna är individens behov och förutsättningar. Utbildningarna ska vara tillgängliga för alla grupper och anpassade efter individernas efter- frågan. Samtliga utbildningsformer kräver samverkan, relationer till arbetslivet och kunskap om arbetsmarknadens och specifika branschers behov4. Samverkan är svag mellan kommunerna, staten, arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna. Från studerandehåll framhåller man orättvisor i fråga om tillgänglighet till studieplatser och otydligheter beträffande status på de olika utbildningsformerna och brister i den enskildes möjligheter att överblicka olika utbildningsutbud.