sou · GUB344 · 2007-01-01 00:00:00 — I fråga om beslut i sådana ärenden där studerandeskyddsombud kan vara part får överklagande också göras av studerandeskyddsom- bud. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 14 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess enligt 6 kap. 1–5, 7 Sekretess enligt 6 kap. 1–5, 7 och 8 §§, 7 kap. 8, 10 och 11 §§ och 8 §§, 7 kap. 8, 10 och 11 §§ samt 8 kap. 2 och 8–10 §§ utgör samt 8 kap. 2 och 8–10 §§ utgör inte hinder mot att myndighet inte hinder mot att myndighet fullgör vad som i lag är före- fullgör vad som i lag är före- skrivet om skyldighet att lämna skrivet om skyldighet att lämna hindrar inte heller att myndig- hindrar inte heller att myndig- som behövs för hans uppdrag eller till deltagare i särskilt orga- som behövs för hans uppdrag eller till deltagare i särskilt orga- Är den, som erhåller uppgift med stöd av första stycket, knuten till myndigheten på det sätt som anges i 1 kap. 6 §, gäller för honom samma förbud att lämna ut eller utnyttja uppgiften som gäller hos myndigheten. En företrädare för en arbetstagarorganisation får utan hinder av förbudet lämna uppgiften vidare till en ledamot i organisationens styrelse. Har ett skyddsombud, en skyddskommittéledamot eller en deltagare i särskilt organiserad arbetsanpassnings- och rehabili- teringsverksamhet utsetts av sådan lokal arbetstagarorganisation som avses i 6 kap. 2 och 8 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160), får om- budet, ledamoten eller deltagaren utan hinder av förbudet lämna uppgiften vidare till en ledamot i organisationens styrelse eller till en sakkunnig i arbetsmiljöfrågor hos en central arbetstagar- organisation till vilken den lokala organisationen hör. Rätten att lämna uppgift vidare gäller endast om uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om förbudet. I sådant fall gäller förbudet också för denne. Utan hinder av att förbud Utan hinder av att förbud gäller enligt denna lag att lämna gäller enligt denna lag att lämna ut eller utnyttja uppgift får ut eller utnyttja uppgift får nisation, skyddsombud, stude- randeskyddsombud, ledamot av eller den som deltar i arbets- skyddskommitté eller den som deltar i arbetsanpassnings- och ingsverksamhet på ett arbets- ställe utnyttja uppgiften för sitt Därvid får han dock för sitt uppdrag. inte röja uppgiften för annan. dock inte röja uppgiften för Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete Härigenom föreskrivs att 1, 8 och 15 §§ lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete skall ha följande lydelse. Denna lag är tillämplig på arbete som arbetstagare utför i arbets- givarens hushåll. Lagen gäller dock inte om arbetstagaren är medlem av arbetsgivarens familj, utom i det fall arbetstagaren är personlig assistent enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. För arbetstagare som inte har fyllt gäller endast 11–14, 20 och 21 §§. Arbetstagare under om- fattas dessutom av arbetsmiljö- lagen (1977:1160), som inne- håller föreskrifter om bl.a. minimiålder, arbetstid, skydd mot ohälsa m.m. Arbetsgivare är skyldiga att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagare ut- sätts för ohälsa eller olycksfall i arbetet. I arbetet skall arbets- tagare iaktta tillbörlig försiktighet och i övrigt medverka till att förebygga ohälsa och olycksfall. utövar till- syn över att 2–4, 6, 8 och 9 §§ följs. Därvid gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs om tillsyn över att arbetsmiljölagen (1977:1160) följs. Arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller för arbete i arbetsgivarens hushåll. utövar till- syn över att 2–4, 6 och 9 §§ följs. Därvid gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs om tillsyn över att arbetsmiljölagen (1977:1160) följs. ningar på arbetsstället får dock göras endast på begäran av en part eller om det annars finns särskild anledning. ningar på arbetsstället får dock göras endast på begäran av en part eller om det annars finns särskild anledning. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) Härigenom föreskrivs att 6 a, 7, 8 a, 9, 16, 18 och 18 b §§ arbetsmiljöförordningen (1977:1166) skall ha följande lydelse. För varje årskurs på grund- För varje årskurs 7–9 i skolans högstadium och för varje och 7–10 i special- linje och specialkurs om minst ett skolan samt för varje nationellt år i gymnasieskolan skall två företrädare för eleverna utses att gymnasieskolan skall två före- medverka i skolans skyddsverk- trädare för eleverna utses att medverka i skolans arbetsmiljö- 6 kap. 17 § arbetsmiljö- lagen (1977:1160). ningsområdet i övrigt bestäms lagen (1977:1160). hänsyn till elevernas antal och övrigt bestäms antalet elev- antal och arbetsförhållanden. Vid varje arbetsställe bör regelbunden översyn ske genom skyddsrond. Vid arbetsställe där det finns elevskyddsombud eller studeran- deskyddsombud skall dessa ges tillfälle att delta vid skydds- ronden. En skyddskommitté bör sammanträda minst en gång . Vid skyddskommitténs sammanträden bör även företrädare för företagshälsovården vara närvarande. Två av de elevskyddsombud, Två av de elevskyddsombud, (1977:1160), (1977:1160), yttra sig vid skyddskommitté- ombuden inom varje skydds- inte rätt att ensamma hindra övriga deltagare från att fatta be- själva vilken eller vilka som skall slut i skyddskommittén. företräda dem vid samman- stämmer själva vilken eller vilka som skall företräda dem vid Av 6 kap. 8 § arbetsmiljölagen buden ingår som ledamöter i gäller denna paragraf endast i behandling av frågor som annars ankommer på skyddskommittén. Kan i skyddskommitté före- trädare för arbetsgivare och arbetstagare icke ena sig om be- slut, skall på begäran av ledamot frågan hänskjutas till Arbets- miljöverket, som har att pröva denna i den mån den faller inom området för verkets befogenhet. Kan i skyddskommitté före- trädare för arbetsgivare och arbetstagare eller studerande- skyddsombud inte ena sig om beslut, skall på begäran av leda- mot frågan hänskjutas till , som har att pröva denna i den mån den faller inom området för verkets be- fogenhet. I beslut av skyddskommitté bör anges den tid inom vilken be- slutet skall vara verkställt. Vid förrättning på arbetsställe skall tillsynsmyndighet eller be- siktningsorgan, som verkställer kontroll enligt föreskrift av sådan myndighet, kontakta skyddsombud som kan anträffas på arbets- stället. Vid arbetsställe där det finns elevskyddsombud eller studeran- deskyddsombud skall även någon av dessa kontaktas. 18 § bemyndigas att 1.meddela föreskrifter enligt 4 kap. 1–7 §§ samt 5 kap. 2 § tredje och fjärde styckena, 3 § andra stycket, 4 och 5 §§ arbets- miljölagen (1977:1160), 2.meddela föreskrifter enligt 4 kap. 8 § arbetsmiljölagen i andra fall än som avses i 1, 2 och 3 §§ i denna förordning, 3.i fråga om handlingar, som avses i 3 § denna förordning, meddela föreskrifter om annan förvaringstid än där sägs och om förvaringsplats, 4.meddela föreskrifter om sanktionsavgifter enligt 8 kap. 5 § arbetsmiljölagen, 5.meddela närmare föreskrifter om läkares anmälnings- skyldighet enligt 2 a §, 6.meddela föreskrifter enligt 4 kap. 10 § arbetsmiljölagen, 7.meddela ytterligare föreskrifter för verkställighet av arbets- miljölagen. För planering och kontroll av arbetsmiljön kan Arbetsmiljö- verket meddela föreskrifter om gränsvärden. som rör även annan myndighets verksamhetsområde meddelar efter samråd med den myndigheten. får även medge undantag från föreskrifter som verket har meddelat. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får det göras avvikelser från föreskrifter som har med- delat om systematiskt arbets- miljöarbete och rehabilitering. Sådana avvikelser får göras endast under förutsättning att de inte innebär mindre långtgående skyldigheter för arbetsgivarna på dessa områden än som följer av rådets direktiv /391/EEG av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet2 samt artiklarna 3, 6 och 8 i rådets direktiv /270/EEG av om minimikrav för säkerhet och hälsa i arbete vid bildskärm.3 I den utsträckning som dessa förutsättningar inte är uppfyllda gäller fortfarande före- skrifterna. Föreskrifter som Arbetsmiljö- verket har meddelat om systema- tiskt arbetsmiljöarbete och reha- bilitering får i stället föreskrivas i kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbets- tagarorganisation. I den utsträck- ning som föreskrifterna har ersatts av motsvarande bestämmelser i ett sådant avtal gäller avtalet i stället för föreskrifterna. serna för universitet och hög- skolor bemyndigas att för sina samt Myndigheten för kvalifi- föreskrifter för verkställighet av myndigas att för sina verksam- 6 kap. 17 § första stycket arbets- 2EGT L 183, 29.6.1989, s. 1 (Celex 389L0391). 3EGT L 156, 21.6.1990, s. 14 (Celex 390L0270). miljölagen (1977:1160). 6 kap. 17 § och 18 § andra och (1977:1160). Denna förordning träder i kraft . 1 Uppdraget och dess redovisning Det finns två direktiv för utredningen; de ursprungliga direktiven (dir. 2004:91) och tilläggsdirektiv (dir. 2005:114). Båda bifogas som bilagor till betänkandet. Uppdraget enligt de ursprungliga direktiven är att se över en rad olika frågor i arbetsmiljölagen. I direktiven sammanfattas dessa frågor i följande punkter, som här numrerats för att förenkla fram- ställningen. Uppdraget är att: 1.utreda om samverkansbestämmelserna i 6 kap. arbetsmiljö- lagen bör ges en mer ändamålsenlig utformning mot bak- grund av utvecklingen av samverkan i arbetsmiljöfrågor på arbetsplatserna, 2.a) utreda frågan om arbetsmiljölagens tillämpningsområde bör utvidgas till att också omfatta barn i förskola och fritids- hem, b) se över elevrepresentanternas befogenheter och pröva om möjligheter finns att stärka bevakningen av elevernas arbetsmiljö, 3.utreda frågan om hur bestämmelserna angående systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering i arbetsmiljölagen och föreskrifter skulle kunna göras disposi- tiva för att ge möjlighet åt arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal reglera vad arbetsgivaren skall göra för att fullgöra sina skyldigheter i de nämnda avseendena, 4.utreda om det bör göras ändringar i arbetsmiljölagen som möjliggör en effektivare tillsyn när det gäller arbetsmiljö- brister i företag som inte har sitt säte i eller som ändrar identitet genom överlåtelse av verksamhet (fusioner, outsourcing m.m.), Uppdraget och dess redovisning 5.utreda om det bör införas ett bemyndigande för att meddela föreskrifter om krav på ut- bildning eller kompetens, 6.se över reglerna om samordningsansvar vid ombyggnad på befintliga arbetsställen och på arbetsställen med stor geo- grafisk utsträckning i syfte att om möjligt finna en tydligare och mer ändamålsenlig utformning av lagen, 7.utreda om det är lämpligt att införa en skyldighet för in- hyrare av arbetskraft att informera uthyraren om risker i arbetsmiljön och om åtgärder som vidtas för att motverka dessa, 8.pröva om det är lämpligt att direkt i arbetsmiljölagen reglera lagens tillämpningsområde avseende kvinnor och män som omfattas av olika arbetsmarknadspolitiska program, 9.pröva om det är lämpligt att upphäva undantaget i arbets- miljölagen när det gäller arbete i arbetsgivarens hushåll samt, om ett upphävande föreslås, föreslå nödvändiga ändringar i lagen om arbetstid m.m. i arbetsgivarens hushåll, 10.pröva om det är lämpligt att ändra bestämmelsen om produktinformation i 3 kap. 8 § tredje stycket AML och föreslå en lydelse som tydligare uttrycker den avsedda inne- börden samt 11.i syfte att definiera företagens kostnader göra en genomgång av bestämmelser i arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförord- ningen som innebär direkta krav på att upprätta, lagra eller till myndigheter överföra information samt föreslå förändringar i syfte att minska den administrativa bördan (regelförenkling). Vad uppdraget går ut på redovisas mer ingående i de kapitel där de olika delarna av uppdraget behandlas. I tilläggsdirektiven anges att uppdraget även skall innefatta vissa frågor om beställaransvar/upphandling och om skyddsombudens verksamhet – se vidare de bifogade direktiven. Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdraget redovisas . I tilläggsdirektiven förlängs tiden för slut- redovisning till , men ett delbetänkande skall lämnas . Uppdraget och dess redovisning I detta delbetänkande redovisas följande av de elva punkter i det ursprungliga uppdraget som angetts ovan; 2, 3, 5, 8, 9 och 10. Dessutom behandlas delar av punkten 1 (se mera om det i avsnitt 2.2.2). Kapitlen i delbetänkandet motsvaras av de olika punkterna i uppdraget på följande sätt. Kap. 2 Anpassning av samverkansreglerna – punkten 1, Kap. 3 Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem – punkten 2 a), Kap. 4 Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet – punkten 2 b), Kap. 5 Avtal om systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabili- tering – punkten 3, Kap. 6 Behövs ett särskilt bemyndigande om utbildning och kom- petens? – punkten 5, Kap. 7 Arbetsmarknadspolitiska program i arbetsmiljölagen – punkten 8, Kap. 8 Arbete i arbetsgivarens hushåll – punkten 9, Kap. 9 Produktinformation enligt 3 kap. 8 § AML – punkten 10. Konsekvenserna redovisas i samband med förslagen i respektive kapitel. I slutbetänkandet avser vi följaktligen att behandla återstående delar av punkten 1 samt punkterna 4, 6, 7 och 11 i det ursprungliga uppdraget. Vidare kommer hela tilläggsuppdraget att redovisas i slutbetänkandet. Arbetet har bedrivits i nära samråd med utredningens experter från , och . Synpunkter från arbetsmarknadens parter har huvudsakligen hämtats in genom utredningens referensgrupp, som också bistått med fakta och annat underlag för utredningsarbetet. Därutöver har vi haft kontakt med åtskilliga andra myndigheter och organisationer. I den mån de har kommit in med synpunkter redovisas dessa i betänkandet. När det gäller uppdraget om barns och elevers arbetsmiljö har vi dessutom på olika sätt hämtat in syn- punkter från skolelever och vuxna studerande. Uppdraget och dess redovisning närmare i kapitel 4, Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljö- arbetet. Vi har också gjort studiebesök hos några företag och myndig- heter. Syftet med det har främst varit att få en inblick i hur sam- verkan i arbetsmiljöfrågor kan fungera i praktiken inom olika verk- samhetsområden. Slutligen skall nämnas att samråd också har skett med Närings- livets och (S 2005:05). Förslag: Arbetsmiljöombud tas med i lagen som en alternativ benämning för skyddsombud. skall inte be- höva tillsättas om ett annat samverkansorgan fullgör de upp- gifter som enligt 6 kap. 9 § AML annars skall skötas av skydds- kommittén. En förutsättning är också att de anställdas före- trädare utses av lokal arbetstagarorganisation eller av arbets- tagarna för att delta i samverkansorganets arbetsmiljöarbete. I de ursprungliga direktiven till utredningen finns ett avsnitt som är rubricerat Behovet av förbättrad samordning mellan AML och MBL. Den här delen av uppdraget berörs också i utredningens tilläggsdirektiv, men då under . Enligt de ursprungliga direktiven är uppdraget att utreda om samverkansbestämmelserna i 6 kap. AML bör ges en mer ändamålsenlig utformning mot bakgrund av utvecklingen av sam- verkan i arbetsmiljöfrågor på arbetsplatserna. Av direktiven fram- går att frågan knyter an till behovet av förbättrad samordning mellan arbetsmiljölagen och medbestämmandelagen. Det ingår dock inte i uppdraget att föreslå ändringar i medbestämmandelagen utan endast i 6 kap. AML samt eventuella följdändringar, exempel- vis i arbetsmiljöförordningen. Frågor som särskilt pekas ut är om bestämmelserna om skyddsombud och skyddskommitté bör ut- vidgas till att omfatta nya befattningshavare och organ med mot- Anpassning av samverkansreglerna SOU 2006:44 svarande uppgifter samt om förändringar bör göras i fråga om de regionala skyddsombudens roll och uppgifter. Enligt tilläggsdirektiven skall ytterligare en fråga utredas inom ramen för detta uppdrag. Denna är att utreda effekterna av att stärka möjligheterna för skyddsombud att agera till förmån för an- ställda i bemanningsföretag eller i andra företag där de anställdas arbetsmiljö i viktiga delar är beroende av ett inhyrar- eller be- ställarföretag. Utredningen inriktas på ovanstående frågeställningar, men även andra frågor med anknytning till 6 kap. AML tas upp i den mån det framkommit anledning till det. De förändringar som föreslås får inte sammantaget leda till för- sämring av rättigheter och inflytande för skyddsombud och övriga fackliga företrädare eller andra arbetstagare. Direktivens utform- ning innebär att det inte faller inom uppdraget att föreslå att bestämmelser i 6 kap. AML skall göras dispositiva på så sätt att de kan avtalas bort. Se mera om uppdragets inriktning nedan i avsnitt 2.4, Förhållandet mellan arbetsmiljölagen och medbestämmandelagen. 2.2.2Frågor i delbetänkandet respektive slutbetänkandet I detta delbetänkande redogörs för den utveckling som skett kring samverkan i arbetsmiljöfrågor och för våra därmed samman- hängande överväganden och förslag. Här innefattas frågan om be- stämmelserna om skyddsombud och skyddskommitté bör utvidgas till att omfatta nya befattningshavare och organ med motsvarande uppgifter. I delbetänkandet tas även upp huruvida Arbetsmiljö- verket bör få meddela förelägganden och förbud på samverkans- bestämmelserna i 6 kap. AML. Bestämmelserna om elevskydds- ombud i 6 kap. 17 och 18 §§ AML behandlas i kapitlet om elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet. I slutbetänkandet avser vi att återkomma till de regionala skyddsombudens roll och uppgifter samt tilläggsuppdraget an- gående möjligheterna för skyddsombud att agera till förmån för anställda i företag där de anställdas arbetsmiljö är beroende av ett inhyrar- eller beställarföretag. Även andra frågor om 6 kap. AML kan komma att tas upp i slutbetänkandet. 2.3De nuvarande bestämmelserna om samverkan Den allmänna huvudregeln om samverkan finns i 3 kap. 1 a § AML som slår fast att arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Den närmare regleringen om sam- verkan mellan arbetsgivare och arbetstagare finns i huvudsak i 6 kap. AML. Här ges ett sammandrag av innehållet däri. Kapitlet inleds genom att 1 § anger att arbetsgivare och arbets- tagare skall bedriva en på lämpligt sätt organiserad arbetsmiljöverk- samhet. I 2 § finns bestämmelser om utseende av skyddsombud och regionalt skyddsombud. Huvudregeln är att skyddsombud skall utses på arbetsställen med minst fem arbetstagare och att det är den lokala arbetstagarorganisationen som har kollektivavtal med arbetsgivaren som utser skyddsombud. Om det inte finns någon skyddskommitté får det lokala facket eller annan jämförlig sam- manslutning av arbetstagare också utse regionalt skyddsombud. Det förutsätter dock att organisationen har någon medlem på arbetsstället. Av 3 § framgår att ett huvudskyddsombud skall utses om det finns flera skyddsombud på samma arbetsställe. 4 § reglerar skyddsombudens uppgifter och rätt till utbildning. Paragraferna 5–6 slår fast skyddsombudets rätt till ledighet respektive rätt till information för att kunna genomföra sitt uppdrag. I 6 a § finns den så kallade hänvändelseordningen. Den innebär i korthet att ett skyddsombud kan begära att en arbetsgivare skall vidta de åtgärder som behövs för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö. Om arbetsgivaren inte beaktar detta kan skyddsom- budet vända sig till med en framställning om att föreläggande eller förbud skall meddelas. Därefter följer bestäm- melserna om stoppningsrätten i 7 §. Där anges under vilka förut- sättningar skyddsombud har rätt att avbryta arbete av skäl som hänger samman med arbetsmiljön. Regler om tillsättande av skyddskommitté finns i 8 §. Huvud- regeln är att sådan skall finnas vid arbetsställe med minst femtio arbetstagare och att det är den lokala arbetstagarorganisationen som har kollektivavtal med arbetsgivaren som utser arbetstagarnas företrädare i skyddskommittén. uppgifter räknas upp i 9 §. Därefter följer ett antal paragrafer som i huvudsak skall garantera att skyddsombud och ledamöter i skyddskommitté skall kunna fullgöra sina uppdrag på ett effektivt sätt. 10 § anger att skydds- ombud inte får hindras att fullgöra sina uppgifter samt reglerar deras tillträdesrätt och skydd mot försämrade anställningsför- hållanden på grund av uppdraget. Paragraferna 11–13 handlar om skadeståndsskyldighet vid brott mot 10 § samt talefrister och rätte- gångsregler vid sådan skadeståndstalan. I 14 § slås fast att arbetsmiljölagens regler om skyddsombuds uppgifter och befogenheter samt om garantier för dessa blir tillämpliga i förhållande till arbetsgivaren när arbetsgivaren har underrättats om valet av skyddsombud. 15 § jämställer skydds- kommittéledamot med skyddsombud i flera hänseenden, bl.a. i fråga om garantibestämmelser samt underrättelsekravet enligt 14 §. Samordningen mellan arbetsmiljölagen och lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen regleras i 16 §. Slutligen finns bestämmelser om elevskyddsombud i 17 och 18 §§. En del bestämmelser på detta område finns också i arbetsmiljö- förordningen. Av 6 § framgår att skyddsombud normalt utses , hur antalet skyddsombud skall bestämmas och att skydds- ombud kan skiljas från sitt uppdrag genom beslut av den som ut- sett ombudet. 6 a § reglerar hur många elevskyddsombud som skall finnas. I 7–9 §§ finns närmare bestämmelser om skyddskommitténs ledamöter och sammanträden m.m. Här kan särskilt nämnas att 9 § anger att om ledamöterna i en skyddskommitté inte kan ena sig om beslut kan en ledamot hänskjuta frågan till , som skall pröva frågan i den mån den faller inom området för verkets befogenhet. I 10 § finns angivet vilka underrättelser som skall ske med anledning av att skyddsombud har utsetts respektive skydds- kommitté tillsatts (se stycket ovan angående rättsverkan av sådan underrättelse). Paragraferna 11 och 12 handlar om att arbetsgivare skall underrätta bl.a. skyddsombud om beslut i ärende om bygglov och ansökan om tillstånd till miljöfarlig verksamhet. Slutligen skall nämnas att 13 § ålägger skyddsombud att behålla handlingar som de fått av tillsynsmyndighet. 2.4Förhållandet mellan arbetsmiljölagen och medbestämmandelagen Samverkansreglerna i arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförord- ningen reglerar parternas organisation av arbetsmiljöverksamheten och arbetstagarsidans möjlighet till inflytande i dessa frågor. I medbestämmandelagen finns generella regler om inflytande för arbetstagarsidan, framför allt i form av rätt till förhandling och information för arbetstagarorganisationer. Detta gör att arbets- miljöfrågor kan omfattas av båda dessa regelsystem, som anvisar olika sätt att handlägga frågorna. Förhållandet belyses väl i ett rättsfall från Arbetsdomstolen, AD 1980 nr 63. I det fallet hade arbetsgivaren genomfört maskininvesteringar som innebar viss automatisering av arbetet utan att först förhandla enligt med- bestämmandelagen om detta. Arbetsgivaren försvarade sig bl.a. med att ärendet hade diskuterats i detalj vid två sammanträden med skyddskommittén. Arbetsdomstolen fann att arbetsgivaren ändå borde ha tagit initiativ till förhandling enligt medbestämmande- lagen och uttalade i det hänseendet följande. Automatiseringen av uppackningen och inmatningen av tomflaskor var av avsevärd betydelse från skyddssynpunkt. I målet är också upplyst att frågan behandlades i enhetlighet med gällande bestämmelser på arbetsmiljöområdet.