sou · GUB319 · 2007-01-01 00:00:00 — Ord som inte används så ofta blev oanvändbara då jag verkli- gen behövde dem vid läkarbesök. när min mamma börjar bli gam- mal så faller hennes ord på svenska bort och min samiska är så dålig så jag kan få problem att förstå henne då. Jag tycker det är viktigt när man går i skola att även få modersmålsundervisning så man kan förstå vad gammelfolket vill säga även då de bara kommer ihåg orden på sitt modersmål Mina vuxna barn känner sig bestulna då de inte kan samiska och kontakten med mormor och övrig släkt blir lidande av det. (53-årig kvinna, ) Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Alla ska ha tryggheten att tala sitt modersmål. Inte minst är det viktigt när individen är extra sårbar som vid sjukdom eller då ett underläge kan upplevas som vid myndighetskontakter. Dessa sårbarhetslägen har redan många med svenska som modersmål, att inte få använda modersmålet ökar sårbarheten och risken att något dessutom bedöms felaktigt. (50-årig kvinna, ) Behovet att stärka språket inom vissa specifika områden av prak- tiska skäl tas också upp. I vårat område finns det renskötare som talar sydsamiska, de som talar nordsamiska samt de som inte talar samiska alls. Det skulle därför fin- nas behov av korta kurser specifikt för renskötseln. Det finns, tror jag, ett behov för nordsamisktalande att lära sig renskötseltermer på syd- samiska och vice versa. (41-årig kvinna, ) Endast en fjärdedel av dem som talar samiska uppger sig vara nöjda med sina språkkunskaper i samiska. Figur 9. n = 264 Är Du nöjd med Dina kunskaper i samiska? Nästan alla, , av dem som inte är nöjda med sina kun- skaper uppger att de vill förbättra sina kunskaper i samiska. Resul- tatet är så häpnadsväckande högt att det tyder på en mycket stark språklig medvetenhet bland de samer som svarat på enkäten och en vilja att göra något åt saken. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 10. n =168 Om Du inte är nöjd, skulle Du vilja förbättra Dina kunskaper i samiska? Av dem som inte talar samiska, uppger att de skulle vilja lära sig samiska. Även i denna grupp är andelen som svarat jakande på frågan mycket hög och ger samma entydiga tolkning om en stark önskan att återta språket. Figur 11. n = 777 Om Du inte kan samiska, skulle Du vilja lära Dig/kunna samiska? Väldigt många, både yngre och äldre samer, ger således uttryck för en mycket stark önskan och vilja att återta det samiska språket och att förbättra befintliga kunskaper. För att kunna göra det efter- frågar många verktyg för att ta tag i situationen. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad det är oerhört viktigt för mig att möjligheten att få tillgång till det språk som är mitt. Får jag möjligheten att lära mig mitt språk så tar jag den. Den dagen jag får barn vill jag att de ska ha tillgång till samiskspråkig förskola och skola, samt samiska kulturaktiviteter. (18-årig kvinna, ) Personligen känner man ett stort behov av att få lära sig sydsamiska. De gånger som det finns kurser så är de placerade på orter där man ej har någon möjlighet att läsa. Jag har fått intrycket av att det finns ett större utbud av kurser i nord- och lulesamiska, än vad det finns av sydsamiska! Min dröm är att det kunde startas en kurs, i exempelvis och att man fick information om den. Jag tror att behovet är mycket stort bland samer, även bland de renskötande, som har en helt annan tillgång till samekulturen än de icke renskötande! Det känns på något vis mycket fattigt att man aldrig har haft någon möjlighet att lära sig sitt eget språk! (30-årig kvinna, ) Bättre sent än aldrig! Blir det vuxenutbildning i samiska ställer jag upp. (72-årig man, ) Det är viktigt med språkundervisning på olika nivåer inom förskola, skola och högre studier. Mina barnbarn har svårigheter att få sådan undervisning. Det är viktigt med kvällskurser och annan utbildning för vuxna samer som tappat sitt språk, vilket jag gjort. Min far var samisktalande men ville inte lära mig och mina syskon sydsamiska pga. det rådande samhällsklimatet då (50-talet). Därför bör satsningar göras för alla samer, yngre så väl som vuxna, för att ta tillbaka språket ... Ge större status åt det sydsamiska så att vi samer kan känna stolthet för vårt språk så att det börjar användas mer! (59-årig kvinna, ) På många orter verkar det dock finnas ytterst begränsade möjlig- heter att förbättra språkkunskaperna lokalt. av alla dem som svarat på enkäten uppger att det finns kurser i samiska på hemorten. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 12. n = 1051 Finns det kurser i samiska på Din hemort eller i kommunen? Kurser nära hemorten efterlyses av väldigt många. Befintliga kurser i samiska, särskilt på högre nivå, finns i allmänhet bara på hög- skoleorter. Det finns dåligt med utbildningsalternativ i det samiska språket. finns det endast nordsamiska kurser och inte speciellt många utav dessa heller. Svårt att få bidrag för att läsa samiska när man oftast måste åka till de orter där utbildning finns ex. och Kauto- keino för de olika nivåerna i det nordsamiska språket. Ofta är det långt emellan kurserna också. Kvällskurser på orten där man bor vore bra eller distanskurser. (33-årig kvinna, ) Sydsamiskan är ett språk som håller på att dö ut. Det måste räddas, det skulle inte bli ett språk dvs. När jag började skolan (låg- stadiet) ville inte min mor skicka iväg mig på nomadskolan i . I där jag gick årskurs 1-9, fick jag inte läsa syd- samiska. De sa att det inte fanns någon lärare, men det fanns i Vilhel- mina () och i (). Så varför de inte tog kontakt med dem vet jag ej. I gymnasiet i fick jag efter mycket samtal och möten läsa sydsamiska. Jag har tappat mitt språk pga. att jag inte fick läsa hela skoltiden. Min far kan sydsamiska, men eftersom han är renägare är han inte hemma så mycket. Utbudet på sydsamiska på universitet är dåligt. I finns det men var 3:e – startar de nybörjarkurs. Det finns utbildningar i , men hur relevanta är de jämfört med sydsamiskan här uppe? Pengar måste sat- sas på urfolk (som vi kallar oss, men inte ni), kultur, religion och språk. (25-årig kvinna, ) Jag tycker det är viktigt att det satsas mer på barn och ungdomar i språkfrågan. För att vår generation ska kunna ta tillbaka vårt språk och Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad föra det vidare till våra barn, måste det finnas tillgång till nybörjar- kurser i ALLA dialekter. Ta en ort som , här har vi A, B och C- nivå i nord- och sydsamiska, men bara D-nivå i lulesamiska. Är det rimligt? Mer möjligheter att få lära sig prata, läsa och skriva sitt språk och ökad medvetenhet kring samers situation i . Ge även vuxna en ekonomisk möjlighet att läsa sitt hemspråk, oavsett studier/arbete. (24-årig kvinna, ) Utveckla möjligheten till distansundervisning via Internet. Kan ej vara något problem eftersom det går att läsa/lära andra språk via Internet. Jag vill gärna lära mig sydsamiska via Internet vilket möjliggör min kunskapsinhämtning. Kan lära in när jag själv har tid. Därefter kanske delta i språkbad ex. under semestermånaden (49-årig kvinna, okänd ort) Informationen om tillgängliga kurser i samiska behöver också för- bättras. Jag skulle önska att det skulle vara lättare att få information om var/hur/när man kan lära sig samiska och speciellt sydsamiska efter- som jag anser den är mest svår att få information om. Jag vill se fler kurser i samiska och mer information om hur man skall gå tillväga för att läsa dessa kurser! (23-årig kvinna, ) Väldigt många har lämnat kommentarer och förslag till åtgärder för att samiskan, och då särskilt sydsamiskan, skall kunna återvinna ny mark. För att språket skall kunna bli levande och användas är det viktigt att stödja all barnverksamhet. Anställa samisktalande personal och finns inte det – utbilda människor och ge dem betalt. Ge ekonomiska resur- ser för språkbad. Ungdomar har stort behov av undervisning. Engagera alla åldersgrupper. Anordna utbildning, kurser via alla möjliga studie- institutioner. Ge människorna möjligheter till olika val för studier. Språket är en viktig identitet, den stärker självförtroendet. (53-årig kvinna, ) Andra språkbefrämjande åtgärder som föreslås är bl.a.: Utbilda fler lärare i sydsamiska och uppmuntra det genom sär- skilda stipendier och genom att ge högre lön för den speciella kompetensen. Tvinga kommunerna att tillhandahålla lagstadgad sydsamisk undervisning. Ledighet med lön för utbildning av äldre. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Riktad information om språkrättigheter till alla samer som finns upptagna i röstlängd. Anställa fler språkkonsulenter. Dessa kan arbeta med upp- sökande verksamhet. Stärka och stötta samiska/samisk terminologi inom renskötseln i samebyar där språket har försvenskats. Utbildning för lärare om hur man undervisar tvåspråkiga barn. Dataspel på samiska efterfrågas. Ge en ordbok och CD/kassett till alla sydsamiska hushåll, innehållande vanliga fraser. Översättning av populär musik till samiska. Behovet av att synliggöra det samiska tas också upp av enskilda. För att erövra tillbaka sydsamiskan behövs ett större ekonomiskt stöd från regeringshåll på t.ex. undervisningsmaterial, TV-program, radio m.m. (är allt sydsamiskt undervisningsmaterial på norska). Språkarbetet måste vara långsiktigt och ha många infallsvinklar, t.ex. borde vi få tillbaka våra samiska namn på vägskyltar, väderlekskartor m.m. bara för att synliggöra språket i vardagen bland den icke samiska befolkningen och på så sätt skapa en bättre jordmån för samiskan. (49-årig man, ) Ett antal frågor rör möjligheten att använda samiska i offentliga samanhang. Dryga hälften av de svarande anser att det är viktigt att det finns samiskspråkig offentlig service på hemorten. Figur 13. n = 1051 Är det viktigt, enligt Din mening, att det finns samiskspråkig offentlig service på hemorten? Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Det är framför allt vuxna i åldern 30–som uppger att det är viktigt med samiskspråkig offentlig verksamhet. Det kan även noteras att kvinnor anser att det är viktigare än män. Figur 14. n = 1051 Är det viktigt att det finns samiskspråkig offentlig service på hemorten? Den service som man anser bör finnas är följande: Offentlig service på samiska som efterfrågas Bland annat anges t.ex. kyrklig verksamhet, myndigheter och rättsväsende. Utbudet och behovet av service på samiska kommenteras av en del. Det viktigaste är att lära upp en ny generation i att använda samiska. Därefter kan vi fylla på med ökade samiska kulturaktiviteter, översätt- ning av protokoll och tolkning vid möten. Det gäller att börja i rätt ända. Hitintills har vi verkat utifrån det omvända dvs. med ett utbud på samiska utan att tillräckligt många förstår och kan ta del av utbudet. Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Det har blivit mer politiskt än praktiskt. (50-årig man, kom- mun) Enligt min erfarenhet behövs ej samiskan som officiellt myndighets- språk. Däremot är det viktigt att bevara språket som en del av kultur- arvet och som en spegel för våra barn till vårt ursprung. (52-årig man, ) Den samiskspråkiga servicens betydelse för språkets status och användbarhet och nytta ute i samhället tas också upp i kommenta- rerna. Även om inte språket i detta område talas aktivt och är inne i en språkbytesprocess är det ännu mer angeläget att samiskan som mino- ritetsspråk bibehålls och överlever. Offentlig samiskspråkig service innebär att språkets status höjs och för de yngre finns det motivation att ytterligare stärka språket. Vill även tillägga att vi samer skulle be- höva medvetandegöra våra barn/yngre av vikten att kunna behärska samiska språket, vilka arbetstillfällen som finns och speciellt killar i de yngre åldrarna behöver få intresse och förebilder som kan vara före- gångare för deras språkutveckling. (45-årig kvinna, ) För att sydsamiskan skall överleva, måste det vara värdefullt att kunna använda det. Det skall finnas en praktisk nytta. märker jag att också den nordsamiska dialekten försvagas. Min son talar sydsamiska mycket bra, men säger själv att han sällan har användning av språket, eftersom så få behärskar det. (man okänd ålder, ) Det samiska språket var länge förbjudet i offentlig miljö. Detta har minskat den samiskspråkiga populationen av samer. Att i offentlig miljö inom Sameland bistå med samiska tjänster och kulturevenemang skulle ge språket ett uppsving. Jag kan mer finska än samiska pga. det finska utbudet kring mig som person. (37-årig man, ) Jag anser att samiska språket är en viktig pelare i den samiska kulturen och måste till varje pris bevaras. Därför är det viktigt att vi samer kan använda det i vardagliga livet, t.ex. i media, kommunen och samisk kulturverksamhet. För att nya generationer skall föra det vidare måste det finnas användning av språket inte bara i de egna leden, utan även ute i det moderna samhället. Och där kan staten hjälpa till i allra högsta grad. (55-årig man, ) Om det skulle komma fler möjligheter till att använda samiska i sam- hället, tror jag att barn i sameskolan skulle finna samiskspråkiga lek- tioner mer intressanta än . (23-årig kvinna, ) Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Går själv på kurs för att försöka lära mig att använda språket i dagligt tal. Och skulle det underlätta om samiskan användes mer i samhäl- let. (37-årig man, kommun) Behovet av att det finns samisktalande i den offentliga förvalt- ningen lyfts också fram. Jag tycker det är särskilt viktigt att barn har möjlighet till förskola på sitt modersmål för att kunna komma in i samhället i en trygg och igenkänd miljö. Även äldre medborgare som kanske inte talar just svenska så bra, utan samiska, ska känna tillhörighet och att myndig- heter och service sätter högt värde på dessa individer. Viktigt att det finns någon samiskspråkig på varje institution och liknande för jäm- ställdhet! (så att ALLA som behöver ska få hjälp!) Om vi samer får en större del i den svenska vardagen kommer även vi få större förståelse och acceptans. (20-årig kvinna, ) Däremot är inte intresset för att kunna använda samiska i kontak- ter med myndigheter lika stort. uppger att det är viktigt. Det kan givetvis även tolkas som en följd av att en så liten del fortfarande talar språket, eftersom procentsatserna är nästan identiska (talar samiska). Figur 15. n = 1051 Anser Du att det är viktigt att kunna tala samiska i kontakter med myndigheter? (Till exempel i kontakter med skattemyndigheten eller ) Andelen som uppger att de skulle använda sig av samisk service är ungefär lika stor, . Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 16 n = 1051 Skulle Du använda Dig av samiskspråkig service om det fanns möjlighet till det? Bland de tillfrågade är det väldigt få, , som uppger att de behöver hjälp pga. språket, när de t.ex. besöker vårdcentralen eller har kontakt med myndigheter. 7.3.4Barn och undervisning i modersmålet Av de svarande uppger att det finns barn i familjen. Av dessa barn uppges tala samiska. Bland dessa familjer finns ett intresse för att föra språket vidare till de egna bar- nen. verkar möjligheterna att få stöd i förskolan och skolan vara begränsade. Det är svårt att hitta bra hemspråkslärare i sydsamiska till dagis i . Kommunen verkar inte veta vart de ska vända sig för att få hjälp. (32-årig kvinna, ) Behovet av samiskspråkiga miljöer redan i förskoleåldern kom- menteras bl.a. så här. För att det sydsamiska språket ska överleva måste man sätta in resurser hos barn på dagisnivå i samarbete med föräldrarna. Jobbar själv på samiskt barnhage i och ser hur mycket lättare det är att använda språket bland barn. Kurser är bra, men det behövs platser där det bara hörs sydsamiska = språkbad. (35-årig kvinna, ) Den undervisning som erbjuds inom skolan tycks variera i kvalitet och detta väcker frustration hos berörda familjer och hos dem som Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad gärna vill ha undervisning. Många vittnar om de svårigheter de mött inom skolan. Högre prioritet hos lärarna för hemspråk/integrering. De svenska lärarna har ingen aning/bryr sig inte om vad barnen gör på samiska undervisningen. Även vissa av de samiska lärarna prioriterar sitt ämne mycket lågt!! Svårt att peppa barnen hemma när det ALDRIG tas in vikarier osv. De förlorar hälften av undervisningen VARJE år på detta sätt. Dålig uppföljning av samiska undervisningen – inga läxor, inga vikarier, ej föräldramöten osv. Är dock tacksam för att samiskan finns i skolan – trots brister. (41-årig man, ) Det är svårt att få undervisning i sydsamiska på skolan. Åtminstone var det det i mitt fall. Jag gick i högstadiet i 1991-1994 och försökte då att få undervisning i sydsamiska. Det fick jag inte med hänvisning till att skolan inte fick tag på någon lärare. Hur stora ansträngningarna var från deras sida kan jag inte svara på men jag såg i alla fall ingen annons i tidningen. 1994-1997 gick jag på Wargentins- kolan i . Där jag lyckades jag bråka mig till lite undervisning i sydsamiska, så vi blev några stycken som fick det. Min slutsats är att det går att ordna undervisning om viljan finns. Jag är dock medveten om att det finns för få lärare. Men det är mycket lättare att lära sig om man får undervisning . (26-årig man, kom- mun) Språkundervisningen är beroende av kommunens ekonomi. Om lärare inte finns på samma ort finns ingen vilja att bekosta resor för läraren även om kommunen är skyldig att anordna hemspråksundervisning. Denna brist måste åtgärdas . (47-årig man, ) Jag är barn till en samisk förälder. Hela min släkt på denna sida talar samiska utom jag och mina systrar. Vi ville gå på samiskt hemspråk på vår låg- och mellanstadieskola i , men det gick inte för det fanns inga lärare. Jag tycker att det är mycket synd att jag inte fick lära mig samiska i skolan som barn. (24-årig kvinna, ) finns nästintill ingen modersmålsundervisning för samiska barn. Det skulle behövas. Nästan inga skolor har samiska i någon form att läsa som språk, varken , gymnasium eller skolor för vuxna. Grundskolorna undervisar inom samisk historia/kultur, enbart om samer på 1500-1600-talet. Det skulle verkligen behöva införas lite mer om samiska kultur. (24-årig kvinna, ) Problematiken kring sydsamiskan visade sig även i . Då blev jag nekad hemspråksundervisning i sydsamiska Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad eftersom kommun inte hade lärare att tillgå. Har en känsla att språkets ställning har förbättrats och det är ju bra! (27-årig kvinna, ) Språkets status i majoritetens ögon och även majoritetens förhåll- ningssätt mot en språklig minoritet påverkar de språkval som indi- viden gör. Även möjligheten att få en hel skolutbildning på samiska påverkar individens val. En ung kvinna skriver: Jag hade möjlighet att läsa på samisk skola, men avstod från det pga. att man i de senare årskurserna skulle börja i svensk skola. I den åldern är det viktigt att bli accepterad och att gå först samisk skola och sedan hoppa in bland andra elever i svensk skola skulle ha varit väldigt jobbigt. Man jag fick möjligheten att läsa lite samiska i alla fall, men inte nog för att jag ska kunna läsa och prata så som med svenskan. Så jag hade gärna läst till om jag hade fått den möj- ligheten. (19-årig kvinna, ) Familjens och samhällets delade ansvar för att barn skall ges möj- ligheter att tillägna sig samiska tas också upp. För att behålla ett språk levande måste det finnas tillgängligt redan i tidig ålder. Helst då att föräldrarna pratar språket hemma, men även undervisning i förskolor, skolor. Alla måste ta ansvar för att språket kan leva vidare, föräldrar, stat och kommun. Som det är för oss, är att vi vill ha tillgång att lära oss språket, men det finns inte lärare att få tag i. Här måste det till krafttag för att lösa problemet. (47-årig man, ) Många familjer är villiga att göra uppoffringar och skicka barnen lång väg för att barnen skall ges möjlighet att lära sig samiska. Har samiska för sonen min med andra barn. Skulle vilja att mina yngre barn fick samiska på dagis. Ej möjligt – finns ej personal (34-årig kvinna, ) Jag har drivit fram hemspråksundervisning i skolan [eftersom] det är svårt att få lärare har jag aldrig krävt undervisning på förskolan, trots att det finns underlag för detta. Skolan i är helt svensk- språkig där mina 3 barn går. Ett barn går på sameskolan i och där pratas det mer samiska och att läraren i samiska pratar flytande och brinner verkligen för att lära barnen. Den skolan fungera väldigt bra så vi står i valet och kvalet att låta ett barn till fara dit nästa läsår. (36-årig kvinna, ) Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad För en del familjer kan dock de ekonomiska förutsättningarna begränsa barnens möjligheter att tillägna sig språket i tillräcklig grad. En språkmedveten förälder skriver om sina erfarenheter: Då det inte finns någon internatverksamhet för barnen i min kommun skulle jag hemskt gärna önska att de fick internatveckorna i på sameskolan betalda av ex. kommun eller stat. Samt att litteratur och resor till och från skulle ersättas. Ingen skulle bli gladare än vi, mina barn och min familj om vi fick fortsätta att gå på norska sidan då de hade sina internatveckor. får jag bekosta allt själv och det blir för dyrt. Den sociala kontakten är hur viktig som helst då den samiska befolkningen är så fåtalig. På min ort är det bara 4 barn som läser samiska och mina barn kan känna sig väldigt utsatta Samiskan har väldigt låg status på denna ort som trots allt ligger inom traditionellt samiskt område. (38-årig kvinna, ) Majoriteten av förskolebarnen går i svenskspråkig förskola. Endast mycket få barn, , uppges gå i helt eller delvis samisk- språkig förskola. Motsvarande siffra för barn som går i skolan är lika lågt, . Figur 17. n = 383 Om barnet/barnen går i förskolan, är förskolan helt svenskspråkig eller åtminstone delvis samiskspråkig? Andelen barn som går i svenskspråkig förskola och får moders- målsstöd i förskolan är litet, . Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Figur 18. n = 236 Om förskolan är helt svenskspråkig: får barnet/barnen modersmålsstöd i förskolan? Av skolbarnen får en större andel modersmålsundervisning. Figur 19. n = 250 Om skolan är helt svenskspråkig: deltar barnet/barnen i modersmålsundervisning? Kommunerna i regionen förefaller vara dåliga på att informera om möjligheterna att få modersmålsstöd i förskolan. Sådan informa- tion har lämnats till barn som går i svenskspråkig förskola i endast Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad Detta får anses vara en anmärkningsvärt låg siffra. Av dem som fått information, uppger att de fått skriftlig information från kommunen och att de fått muntlig information från kommunen. Den kommunala informationen till skolbarnen verkar också vara bristfällig. uppger sig ha fått sådan information. Av dem som fått information om modersmålsundervisning, har informationen varit skriftlig i av fallen och muntlig i av fallen. Figur 20. n = 250 Har Din familj fått information om skolans modersmålsundervisning? Vidare framkommer att i av fallen har kommunen inte ordnat modersmålsstöd i förskolan, trots att familjen krävt det. Motsvarande siffra för skolbarnen är . Trots att föräldrar begär att få modersmålsstöd eller modersmålsundervisning, är det således inte säkert att sådan erbjuds, trots att det borde finnas för- utsättningar att anordna undervisning. Har begärt samiskspråkig modersmålsundervisning på förskolan men fått avslag av kommun med hänvisning till att barnet får vänta till skolålder då sameskolan på orten () erbjuder det. Behöver undervisning i lulesamiska (fast vi bor inom sydsamiskt område). Utbildad lärare finns som kan undervisa på förskolan och som arbetar på sameskolan . (41-årig kvinna, ) Synpunkter från samer rörande samiskan och dess fortlevnad