sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Enda sättet att få en tydlig bild av de nationella minoriteternas situation är genom kart- läggning på nationell, regional och lokal nivå. Möjligheterna att få fram ett mer fullständigt underlag, utan att det ska upplevas som identitetskränkande, måste undersökas noggrant. har till uppgift att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i . Kom- munerna skall i sina redovisningar till rörande måluppfyllelse även lämna uppgifter om olika typer av åtgärder som vidtagits. Om kommunerna skulle behöva besvara frågor rörande barn som tillhör de nationella minoriteterna i de enkäter som sänder ut med jämna mellan- rum, skulle kommunerna göras med medvetna och observanta på dessa barns språkliga och kulturella behov. Jag anser därför att i regleringsbrevet bör ges ett tydligare upp- drag att bevaka nationella minoritetsbarns behov på det språkliga och kulturella området och att kommunerna i sina redogörelser rörande barn även skall lämna uppgifter om åtgärder i syfte att stärka minoritetsbarns språk och identitesutveckling. Det är, enligt min uppfattning, även viktigt att en redovisning lämnas till FN rörande samerna som urfolk och övriga nationella minoriteter i de rapporter som lämnas om barns situation i . 28 RUAB: Hur svenska folket talar och förstår finska och meänkieli samt en kartläggning av radiovanor, Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör nationella minoriteter 14.4De nationella minoriteternas ungdomsförbund behöver stödjas Det är viktigt att stödja de nationella minoriteternas ungdoms- förbund, eftersom organisationernas verksamhet stärker ung- domars minoritetsidentitet och minoritetsspråket. Ungdoms- förbunden bör ges möjligheter till inflytande i minoritetspoliti- ken. De ungdomsförbund som företräder de nationella minoriteterna fyller en viktig funktion. De erbjuder ungdomar som tillhör de na- minoriteterna en verksamhet där ungdomarna kan känna kulturell och språklig samhörighet med andra från samma grupp eller folk. I sådan ungdomsverksamhet blir den enskilde individens minoritetsidentitet inte ifrågasatt på samma sätt som den kanske blir i majoritetssamhället. Ungdomarna får möjlighet att utveckla sin kulturella identitet och stärka minoritetsspråket och ägna sig åt ungdomskultur som kanske annars inte finns ute i majo- ritetssamhället. Nationella minoritetsungdomar behöver få träffa andra i samma situation och utbyta erfarenheter. Det är särskilt betydelsefullt för ungdomar som bor på orter där det kanske inte bor så många andra från samma grupp eller folk. Ungdomsförbundens verksamhet är också ett nätverksarbete . Ungdomarna är den blivande vuxengenerationen och kulturbärarna som skall överföra och hålla minoritetsspråket och kulturen levande. Ungdomsverksamheten kan också vara en arena där minoritetsspråket kan användas och där språkrevitalise- rande arbete kan bedrivas inom ramen för organisationens verk- samhet. De nationella minoriteternas ungdomsförbund kan ha svårighe- ter att uppfylla de krav som ställs för statligt stöd eftersom mino- ritetsgrupperna är relativt små och medlemmarna är utspridda i hela landet. Jag anser att därför bör få ett mycket tydligt uppdrag att stödja denna typ av verksamhet och att bevaka de nationella minoritetsungdomarnas behov. I delbetänkandet konstaterades att de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande är begränsade trots att åtagit sig att ge grupperna detta enligt artikel 15 i ramkonventionen och trots att inflytande är ett av målen för minoritetspolitiken. Rätten till inflytande bör därför enligt min bedömning lagregleras och den Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör nationella minoriteter förslagna lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk in- nehåller därför en bestämmelse rörande detta. 4 § st 2 lagen (2006:xx) om nationella minoriteter och mino- ritetsspråk De nationella minoriteterna skall på alla nivåer i samhället ges möjligheter till inflytande i frågor som berör dessa, så långt det är möjligt.29 Ett av målen för barnpolitiken är barn och unga skall användas som kunskapskälla och skall ha möjlighet att komma till tals i verksam- het och åtgärder som berör dem.30 Motsvarande mål rörande infly- tande finns i ungdomspolitiken.31 Enligt skall barn ges möjlighet att framföra sina åsikter. Enligt barnombudsmannen förbättras arbets- och be- slutsprocesser i samhället om barn och ungdomar ges möjlighet att komma till tals i de frågor som berör dem. Ungdomar har även rätt att få information om de frågor som de har rätt att uttrycka sin åsikt i.32 Mot bakgrund av detta och även artikel 15 i ramkonventio- nen rörande rätt till inflytande anser jag att regeringen bör överväga möjligheterna att samla företrädare för de nationella minoriteternas ungdomsförbund med jämna mellanrum för samråd. Med tanke på de nationella minoritetsspråkens och kulturernas fortlevnad vore det värdefullt att ungdomsföreträdare också ges möjlighet att lämna sina synpunkter i minoritetspolitiska sammanhang på det sätt som sker med vuxna som företräder de nationella minori- teterna. 29se delbetänkandet avsnitt 6.8 30Regleringsbrev för avseende , mål 2 2004/05:2 Makt att bestämma – rätt till välfärd 32Barnombudsmannen informerar BR2005:01: Årsredovisning 2004 s 16 Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör nationella minoriteter 14.5Kultursatsningar som riktar sig till barn och ungdomar Kultur på minoritetsspråket och kultur som riktar sig till natio- nella minoritetsbarn har även en språkrevitaliserande och iden- titetsskapande funktion, förutom att det kan vara berikande för individen. bör särskilt beakta barns och ungdomars be- hov vid fördelning av anslagsmedel till de nationella minorite- terna. Regeringen bör även överväga möjligheterna att utöka kulturanslaget så att nationella minoritetsbarns behov kan till- godoses på ett bättre sätt. Även kommunerna behöver beakta nationella minoritetsbarns behov av minoritetsspråkig kultur i sin verksamhet. Alla barn i skall ges tillgång till kultur av olika slag och även kultur där barnet själv kan delta i kulturutövanden. Rörande delta- gande konstaterar regeringen följande i budgetpropositionen: En viktig aspekt av kulturens tillgänglighet är frågan om faktiskt delta- gande För kulturpolitikens legitimitet är det viktigt att den kultur som finansieras av skattemedel är en kultur som engagerar och som många människor känner delaktighet i. Det handlar om en grundläg- gande demokratisk människosyn, som ser till jämställdhet och till varje medborgares rätt till personlig utveckling. Särskilt gäller det barnen, som växer upp och är i färd med att forma sin bild av världen. Skolan har en central roll som kulturbärare.33 Kultur kan vara berikande och lärorikt för individen och den kan vidga barnets sinne. Kultur kan också användas som ett språksti- mulerande och språkrevitaliserande verktyg, särskilt när det gäller kulturutövning där barnet själv deltar aktivt. Det är därför angelä- get att stödja minoritetsspråkig kultur som riktar sig särskilt till barn och ungdomar, både kultur som skall konsumeras och kultur där individen deltar. Deltagande i kulturutövning kan även fungera som ett sätt att komma i kontakt med minoritetsspråket. Det finns exempel på kulturprojekt som riktar sig till barn och ungdomar som blivit en 2005/06:1 utg omr 17 s 55 Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör nationella minoriteter inkörsport till minoritetsspråket eller ett sätt att utveckla språket. Sydsamiska teatern/Dearnan Sijte som verkar i , är exempel på sådan verksamhet. Liknande exempel finns från för meänkieli. Det är, enligt min mening, särskilt viktigt att stödja den typen av språkstimulerande kultur som riktar sig till barn och ung- domar. I de enkätundersökningar som utredningen genomfört bland sverigefinnar och samer har frågan om barnkultur tagits upp. Av de sverigefinnar som skulle vilja att det fanns mer finskspråkig kultur- verksamhet () angav att det behövs mer kul- tur som riktar sig till barn.34 Av de samer som skulle vilja att det fanns mer samiskspråkig kulturverksamhet () uppgav att det behövs mer kultur som riktar sig till barn.35 Båda grupperna har således gett uttryck för att barnkulturfrågorna är viktiga. Mot bakgrund av detta bör få i uppdrag att vid fördelningen av de medel för kultur som avsatts för de nationella minoriteterna att särskilt beakta barns och ungdomars behov. Re- geringen bör även överväga möjligheterna att utöka kulturanslaget så att nationella minoritetsbarns och ungdomars behov kan tillgo- doses i större utsträckning. Kommunerna bör i sin kulturverksam- het som riktar sig till barn och ungdomar även beakta detta behov. 14.6Stipendieverksamhet för att stärka barn- och ungdomars språkutveckling och kulturella identitet Minoritetsbarns och ungdomars möjligheter att tillägna sig mi- noritetsspråket skall inte vara beroende av familjens ekonomiska situation. Särskilda medel bör avsättas för stipendier till verk- samhet som syftar till att stärka barns och ungdomars språkut- veckling eller kulturella minoritetsidentitet. Många av de samer som besvarat utredningens enkätundersökning har tagit upp behov av korta kurser, språkbad, lägerverksamhet och dylikt med språklig inriktning. Att få intensivträna språket är ett effektivt sätt att stödja barns och ungdomars språkutveckling på minoritetsspråket. Detta är särskilt värdefullt 34se delbetänkandet avsnitt 9.5.5 35se även avsnitt 7.3.5 Behov av insatser för barn och ungdomar som tillhör nationella minoriteter för barn och ungdomar som inte har tillgång till minoritetsspråket i sin närmiljö. Sametinget36 och Sverigefinska riksförbundet37 har anordnat lägerverksamhet för barn och ungdomar. Utredningen känner inte till om liknande verksamhet har bedrivits i de övriga minoriteterna. Det har även anordnats generationsöverskridande lägerverksamhet där barnbarn och mor/farföräldrar deltagit. Vid en långt gången språkbytesprocess är denna typ av verksamhet ett effektivt sätt att föra över språkkunskaper och kulturidentitet till den yngsta gene- rationen. Flera samiska föräldrar har uttryckt behov av att kunna sända barn till språkbad som anordnas i för att ge barnen chansen att intensivträna, men att alla familjer inte har råd till det. I den sve- rigefinska gruppen var det tidigare vanligt att dels anordna barnlä- ger i för sverigefinska barn, dels skicka barn till på läger och även s.k. sommargymnasium som vänder sig till finska högstadie- eller gymnasielever. Förslag om särskilda statliga stipen- diemedel har tidigare lämnats av regeringen som ett sätt att för- bättra sverigefinska barns möjligheter att lära sig finska.38 Alla minoritetsbarn och ungdomar som vill tillägna sig eller för- bättra sina kunskaper i minoritetsspråket skall ges möjlighet till det. Jag anser att staten skall stödja denna typ av verksamhet med tanke på minoritetsspråkens fortlevnad i . Alla familjer har inte ekonomiska möjligheter att skicka sina barn till språkläger eller språkbad etc. Möjligheterna att tillägna sig sitt minoritetsspråk skall, enligt min mening inte vara beroende på familjens ekono- miska situation. Regeringen bör därför överväga möjligheterna att avsätta medel för stipendier för verksamhet som syftar till att stärka nationella minoritetsbarns och ungdomars kunskaper i minoritetsspråket eller stärka den kulturella minoritetsidentiteten. Redan med relativt små medel kan många familjers möjligheter att delta i denna typ av verksamhet förbättras avsevärt. Stipendiemedlen bör vara öron- märkta och lämpligen fördelas av organisationer som företräder de nationella minoriteterna. 36 Lägerverksamhet anordnades med stöd av , se : Årsredovisning 2004 37Lägerverksamhet har anordnats på för sverigefinska barn och ungdomar. 38Riksdagsskrivelse 1994/95:1 Finska språkets ställning i , . 15Aktivt synliggörande av det samiska i samhället 15.1Synliggörande främjar språklig revitalisering En av de faktorer på samhällsnivå som påverkar språkbevarandet är majoritetssamhällets ideologi, dvs. hur majoritetssamhället upp- fattar minoriteten (se avsnitt 6). Det samiska språket och kulturen är en värdefull del av det svenska kulturarvet. För att på ett positivt sätt markera detta, bör den samiska närvaron göras mer synlig inom Sápmi. Det påverkar majoritetsbefolkningens förståelse för samerna och det stärker samernas möjligheter att värna eget språk och egen kultur. Ett synliggörande som är bejakande och ett medvetandegörande av det samiska i det svenska samhället skulle även stärka den sa- miska identiteten, vilket gynnar det samiska språkets fortlevnad. En synlig samisk närvaro i lokalsamhället stärker särskilt samiska barns och ungdomars kulturella identitet. Om det samiska är en naturlig del av lokalsamhället, behöver inte barnet känna osäkerhet på grund av sitt samiska arv. Barn och ungdomar som får känna stolthet för sin samiska tillhörighet, är mer benägna att se nyttan och värdet att av att få lära sig och använda det samiska språket. Att kunna möta det samiska språket i vardagssituationer har sti- mulerande och bekräftande betydelser. Offentliga hemsidor, an- slagstavlor, blanketter, automatiska telefonhänvisningar och väg- skyltar på samiska är synliga belägg på språkets närvaro. De effekter som uppstår av ett aktivt synliggörande saknar inte betydelse för stimulans av språkanvändningen och det språkliga revitaliseringsarbetet. Det finns därför anledning att på olika sätt göra den samiska närvaron mer synlig i samhället. Aktivt synliggörande av det samiska i samhället 15.2Allmän flaggdag för att synliggöra det samiska folket För att högtidlighålla och synliggöra det samiska folket bör en allmän flaggdag införas i . Myndigheter bör anmodas att tillsammans med den svenska flaggan även an- vända den samiska flaggan i den omfattning som är lämplig. Det bör vila på att utforma de riktlinjer som gäller för användning av den samiska flaggan. Datumet anger den dag 1917 då det första samiska landsmötet hölls i . Mötet samlade över hundra samer från och , varav en stor andel kvinnor. Det var första gången i den samiska historien som nord- och sydsamer från och samlades. Mötet blev en stark samisk manifestation mot myndig- heter och förtryck. Inom det samiska samhället betecknas som sa- gemensamma nationaldag och fastställdes av den 15:e nordiska samekonferensen i . Benämningen samernas nationaldag beslöts av samekonferensen. Nationaldagen är gemen- sam för samerna i , , och och firades . firas dagen med kulturaktiviteter och arrangemang på olika håll i Sápmi och övriga och kommu- nal flaggning med den samiska flaggan sprider sig i de samiska kärnområdena. Lagstiftningen angående officiella flaggdagar i har valt att beteckna dagen som Samefolkets dag. Den samiska flaggan tillkom och godkändes av den 13:e nor- diska samekonferensen i Åre. Flaggan är en symbol för det samiska folket och är därför förenad med högtidlighet och skall behandlas med respekt. Det kan också flaggas på halv stång med den samiska flaggan. Flaggans cirkel är en sol- och månsymbol. Solringen är röd och månringen blå. Färgerna är i övrigt de samiska färgerna rött, grönt, gult och blått. Elva samiska flaggdagar är fastlagda av samerna Aktivt synliggörande av det samiska i samhället själva, varav firas som samernas nationaldag och markerar . Ministrarna som är ansvariga för samiska frågor i , och och sametingspresidenterna i respektive länder kon- staterade 2003 vid möte i att markering av Samefolkets dag och användningen av den samiska flaggan i samband därmed är av stor betydelse för synliggörandet av det samiska fol- ket i de tre länderna. Man enades om att fortsätta arbetet för att harmonisera flaggpraxis mellan länderna.1 är officiell (allmän) flaggdag i . Det innebär ett påbud att flagga med den norska flaggan på statliga byggnader m.m. I de sammanhang där det framstår som naturligt anmodas man dessutom att flagga med den samiska flag- gan bredvid den norska. Den norska sametingsloven ger norska rätt att i föreskrifter ge närmare bestämmelser för an- vändning av den samiska flaggan. Både och regeringen flaggar även med samiska flaggan . kan norska kommuner enligt särskild lag använda den samiska flag- gan när man finner anledning därtill. Enligt definition är flaggdag en återkommande högtidsdag som uppmärksammas med allmän flaggning. Flaggdagarna är i fastställda genom förordning (1982:270) om allmänna flaggdagar. ; Konungens namnsdag ; Kronprinsessans namnsdag 1 Nordiskt samarbete om samiska frågor, protokoll 2003 11 12 Aktivt synliggörande av det samiska i samhället ; Kronprinsessans födelsedag ; Drottningens namnsdag dag för val i hela riket till ; FN-dagen ; Drottningens födelsedag juldagen Det finns goda skäl för att genom en allmän flaggdag uppmärk- samma och högtidlighålla det samiska folket. Samerna intar i egen- skap av landets urfolk en särställning. Den samiska kulturen är en viktig del av kulturarv. Genom allmän flaggning synliggörs det samiska folket även utanför det traditionella kärnområdet. En sådan allmän flaggdag bör införas. Det finns flera möjligheter då det är lämpligt att uppmärksamma det samiska folket och samhället genom flaggning, t.ex. som en del av det samiska och svenska folkstyret och den interna- . Som allmän flaggdag föreslår jag dock att införs som samefolkets dag genom ändring i förordningen om allmänna flaggdagar. Dagen och flaggan har också ett betydelsefullt symbol- värde för hela det samiska folket i fyra länder. Myndigheter och offentliga organ bör uppmuntras att även använda den samiska flaggan tillsammans med den svenska flaggan, där riksdag och re- gering på ett naturligt sätt går i spetsen. Det bör vila på att ge närmare riktlinjer för den samiska flaggans användning. Aktivt synliggörande av det samiska i samhället 15.3Skyltning på samiska och samiska ortnamn i postnummersystemet bör ges i uppdrag och vid behov finansiella möjlig- heter att intensifiera sitt arbete med skyltning av samiska ort- namn. Statliga myndigheter, förvaltningar och bolag som i sin verk- samhet har inslag av skyltning och utmärkning uppmanas att använda existerande fastställda samiska namn. Utredningen har vid sina kommunbesök efterfrågat inställningen till vägskyltning och annan utmärkning på samiska. Överlag visades ett positivt intresse. I några fall framfördes att det kunde öka orters exotism och marknadsföringsvärde för besöksnäringen! I har enskilda kommuner valt att synliggöra den samiska närvaron genom att införa även det samiska namnet som officiell kommunbetäckning jämsides med det norska namnet. Som exem- pel kan nämnas fylkeskommun/ Romssa fylkkasuohkan. Det har påbörjats ett arbete med vägskyltning framför allt efter de större riksvägarna på samiska, finska och svenska. Detta gäller i den norra s.k. vägregionen. Till utredningen har framkommit syn- punkter att arbetet går sakta och att felstavningar uppstår. I det sydsamiska området har arbetet inte påbörjats. Brister kan också noteras för anläggningar i fjällkedjan där utmärkning av ledmarke- ringar och liknande inte anpassats efter god ortnamnssed. Namn- givningen av nationalparker och naturreservat bör ses över och ändras till korrekta samiska benämningar. med flera förvaltande organ har ett särskilt ansvar för detta. Bestämmelserna i kulturminneslagen är tydliga vad gäller ort- namnsskyltning och utmärkning (se avsnitt 12.4). Namn som god- känts för kartproduktion skall även i andra sammanhang användas i sin godkända form. Samiska ortnamn bör i större utsträckning an- vändas parallellt med svenska ortnamn. God ortnamnssed gäller även för verksamhet. Hän- syn skall tas till namn som förekommer på flera språk vid skyltning och utmärkning. Aktivt synliggörande av det samiska i samhället Aktivt synliggörande av det samiska i samhället Offentliga skyltar av karaktären förvaltningars namn, informa- tionstavlor, öppettider och liknande hör till myndighetens bemö- tande av den enskilde. Det är naturligtvis av värde för den samisk- språkige när texten även finns på samiska. I detta avseende vill jag särskilt nämna kommun som ett gott exempel på prak- tiskt genomfört synliggörande av den samiska närvaron i kommu- nen. Kommunhus och andra allmänna lokaler har flerspråkiga skyltar och orienteringstavlor. Även kommunens hemsida med in- formation och blanketter är flerspråkigt utformad för samiska be- hov. Det svenska kan inte erbjuda informa- tion på samiska över sin hemsida i motsats till den norska reger- ingsadministrationen. Vad som sagts i detta avsnitt om skyltning m.m. gäller i allt vä- sentligt för de förhållanden där finska och meänkieli är minoritets- språken. Fastställda samiska ortnamn skall kunna användas som namn på postorter. Regeringen ger närmare bestämmelser om detta. Att kunna använda samiska ortnamn vid postförsändelser synliggör på ett praktiskt sätt det samiska språket och levande kul- turarv. Postnummersystemets viktigaste beståndsdel är den siffer- serie som delar in landet i postnummerområden. Mitt förslag änd- rar inte på detta förhållande. Postförordningen (1993:1709) före- skriver att den som tillhandahåller och förvaltar postnummersy- stemet skall vid ändringar av systemet främja god ortnamnssed. Enligt min bedömning faller det sig naturligt att samiska ortnamn som fastställts av skall kunna ingå i offi- ciella postnummersystem på samma sätt som svenska namn, till exempel 981 33 (). Vad som sagts i detta avsnitt om användningen om samiska ort- namn gäller i allt väsentligt för ortnamn på finska och meänkieli. Aktivt synliggörande av det samiska i samhället 15.4Översättning av författningar till samiska Författningar som särskilt rör samernas rättigheter och samisk kultur, språk och näringar bör översättas till samiska och framgå i officiellt författningsregister. Regeringen ger närmare bestämmelser om detta. Översättning av dokument i allmänhet som berör minoritetsfrå- gorna till samiska (och från engelska till svenska i vissa fall) är en angelägen fråga.2 Jag vill dock i första hand peka på behovet av översättningar av författningar till samiska. Ett skäl är att översatta lagar, förordningar och föreskrifter bidrar till ökad rättssäkerhet i myndighetsutövningen. Översättningarna erbjuder en normgivande terminologi som motverkar onödiga missförstånd mellan den en- skilde och myndigheten. De tjänar så att säga som administrativa verktyg. Av vikt är att den översatta lagstiftningen är lättillgänglig och att översättningen är godkänd samt förtecknad i officiellt för- fattningsregister. Exempel på författningar är rennäringslagen, sa- metingslagen, jakt och fiskebestämmelser, minoritetslagstiftning etc. samt grundläggande lagstiftning som rör fri- och rättigheter, bl.a. i regeringsformen. Redan Samerättsutredningen3 påtalade behov av att statliga myn- digheters föreskrifter, allmänna råd och information i övrigt som huvudsakligen riktar sig till samer skall översättas till samiska. Frå- gan behandlades återigen i minoritetspolitiska propositionen4 där regeringen bedömde att författningar som särskilt rör de nationella minoriteternas rättigheter bör översättas till samiska, finska och meänkieli. Några initiativ har dock inte tagits varför fortfa- rande inte uppfyller kravet i minoritetsspråkskonventionens artikel 9.3. Av artikeln framgår att staterna kan förbinda sig att på lands- dels- eller minoritetsspråk tillhandahålla de viktigaste lagtexterna och de texter som särskilt hänför sig till de personer som använder dessa språk, såvida dessa inte tillhandahålls på annat sätt. har valt att skriva in i sameloven att lagar och föreskrifter som är av särskilt intresse för hela eller delar av den samiska be- folkningen skall översättas till samiska. 2se delbetänkandet avsnitt 6.6 Aktivt synliggörande av det samiska i samhället organ som särskilt riktar sig till hela eller delar av befolkningen i förvaltningsområdet skall ske på samiska och norska.