sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — Det finns en mängd teoretiska per- spektiv som konkurrerar om att förklara hela eller delar av det utfall som arbetsmarknaden producerar och som slår systematiskt mer negativt mot personer med utländsk bakgrund. För att förstå arbetsmarknaderna, jag återkommer senare till varför begreppet används i plural, kan man lyfta fram fyra olika aspekter – ramarna, utbudet, efterfrågan och matchningen. Med ramarna för arbets- marknaderna menas den reglering som skapar spelregler för hur arbetsmarknaden skall fungera och även indirekt påverkar såväl utbudet av arbetskraft (vad som får säljas och mängden) som efterfrågan på arbetskraft (huvudsakligen vad som får köpas). Den andra aspekten rör utbudet, dvs. de människor som säljer sin arbetskraft, arbetskraftens karaktär och människors arbetsmark- nadsstrategier. Den tredje aspekten av arbetsmarknaderna rör efterfrågan, dvs. de företag och organisationer som för sin verk- samhet söker arbetskraft, karaktären på de arbeten de har att erbjuda samt strategierna för att köpa arbetskraft. Den sista aspekten rör matchningen, dvs. hur utbudet och efterfrågan möts på arbetsmarknader, med speciell fokus på AMS och den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Kännetecknande för den mesta forskningen har varit en fokus på studier av utbudet, arbetskraften, dess egenskaper och ofta med utgångspunkten att det finns något problematiskt med arbetskraf- ten hos personer med utländsk bakgrund. Den här forskningen kan med en sammanfattande benämning kallas för ett bristperspektiv (, 2001). Även om det finns grund för att kritisera den här forskningen bör det noteras att all forskning, även forskning kritisk till bristperspektivet, lägger vikt vid arbetskraftsutbudets egenska- per för att förstå utfall på arbetsmarknaden. Vad som förenar forskningen som är kritisk mot bristperspektivet är således inte att arbetskraftsutbudet studeras utan snarare att en del av den här forskningen bygger in etnifierade föreställningar om kompetens samt att fokus nästan uteslutande är på arbetskraftsutbudet, medan motsvarande intresse för efterfrågesidan varit svag.TPF8FPT 8TP PT Undantagen är dels teori om smak för diskriminering samt s.k. statistisk diskriminering (REF Phelps, 1972; Arrow, 1973). För en diskussion av dessa perspektiv se bidrag i antologin. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Arbetsmarknader och effektiv efterfråga The existence of disadvantaged groups in the labour market is in part the consequence of broader social forces leading to discrimination within the labour market and elsewhere in the social system. However, disadvantage is also created through the policies of employers. Employer policies on recruitment, retention, and training all imply selection and selectivity. (Rubery, 1994: 53) Ordet arbetsmarknad används i det vardagliga, men även i hög grad inom forskning, med förespeglingar om förekomsten av en mark- nad för lönearbete i singularis. Marknadsmetaforen, som även om den har problematiska inslag vad gäller naturliga varor (dvs. varor eller tjänster producerade för byte), är betydligt mer problematiskt för det som Polanyi benämner fiktiva varor, t.ex. arbetskraft, jord och pengar som inte är producerade för byte (1944/1989). På arbetsmarknader säljer bäraren av arbetskraft rätten för arbetsgi- vare att under vissa tidsperioder disponera den. Arbetskraften är dock inte separerbar från bäraren av arbetskraft, vilket gör att vär- deringen och prissättningen på varan arbetskraft aldrig helt kan fri- kopplas från dess bärare. Sociologen har i några organisationsteoretiska bidrag (1990; 1994) betonat hur våra handlingar till stor del styrs av organisationsanknutna processer. Det kan röra sig om medborgare och anställd i en stat, ägare och/eller anställd i ett företag, medlem och/eller anställd inom en frivilligorganisation, och slutligen som medlem (mycket sällan som anställd) inom familj/släkt. Det är så- ledes lite av människors tid som inte åtgår till inom- eller mellan- organisatoriska aktiviteter. De alternativa fälten utgörs å ena sidan av det oorganiserade fältet, där relationer såsom vänskap sker utanför organisationer (även om de utspelar sig inom organisatio- ners utrymmen såsom hem eller restauranter och även om de får organisatoriska effekter genom de sociala nätverk som skapas). Det andra och för den här antologin centrala fältet, utgörs av det semi- organiserade fältet. Det som kännetecknar det semiorganiserade fältet är relationer mellan individer och organisationer utan att individerna är anslutna till organisationen. Det vanligaste sättet att åskådliggöra det semiorganiserade fältet är genom kund – säljare relationen. I de här exemplen är det dock alltid organisationen som är säljare och individen som är kund. Vad som kännetecknar arbetsmarknader är det omvända, dvs. att det är organisationer som köper arbetskraft och individer som säljer sin arbetskraft. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll In the semi-organized field the relations between individuals and the agents of corporate actors are asymmetrical. In asymmetrical relations the organizational actor controls most of the conditions surrounding the relation (, 1982: 22). (, 1990: 40) Med hjälp av Ahrnes begrepp om det semiorganiserade fältet kan köpandet och säljandet av arbetskraft problematiseras. De organi- sationsanknutna resurser som arbetsgivare har tillgång till vid rekrytering innebär helt andra möjligheter att kontrollera arbets- marknadernas funktion än för de individuella säljarna av sin arbets- kraft. En aspekt härvid är hur organisationer – begränsade endast av lagstiftning – kan styra hur rekryteringsprocesser utformas, vilket bl.a. Behtoui indirekt diskuterar i sitt bidrag till antologin genom en studie av rekryteringskanaler. Genom att försöka organisera sin omgivning, i samarbete eller konflikt med andra organisationer, tenderar en abstrakt arbetsmarknad att omvandlas till konkreta mer eller mindre organisationsanknutna marknader. Ahrnes perspektiv passar väl in på den diskussion som förts om huruvida det överhuvudtaget är möjligt att tala om förekomsten av en homogen arbetsmarknad. Ur en institutio- nell utgångspunkt har olika segmenteringsperspektiv utvecklats i fotspåren av teorin om den duala arbetsmarknaden. Dess huvudtes är att det på grund av skillnader både mellan olika branscher och också inom företag skapas två strukturellt skilda arbetsmarknader för arbetskraften – de s.k. interna och externa arbetsmarknaderna. Doeringer och Piore (1971) definierar den interna arbetsmarknaden som an administrative unit, such as a manufac- plant, within which the pricing and allocation of labour is governed by a set of administrative rules and procedures (1971: 1– 2). Den externa arbetsmarknaden kännetecknas istället av att pricing, allocating and training decisions are controlled directly by economic variables. (1971: 2) Den interna arbetsmarknaden omfattar kärnarbetskraften och erbjuder de anställda en viss trygghet, stabilitet och andra positiva arbetsvillkor medan den externa arbetsmarknaden utgör en buffert- arbetsmarknad med dåliga arbetsvillkor, stor anställningsosäkerhet och låga löner (jfr Gorz, 1990). Den segmenterade arbetsmarkna- dens stabilitet finns inte enbart i den strukturella arbetsdelningen, som påverkas genom att höja kostnaderna för löner, solidarisk lönepolitik och anställningstrygghet genom lagstiftning och/eller avtal. Medan facket i reellt avsade sig På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll möjligheten att påverka vem som anställs (med några få undantag) har framväxten av interna arbetsmarknader bejakats av facket då det möjliggjort ett förstärkt inflytande på medlemmars karriärmöj- ligheter. Stabiliteten förstärks ytterligare genom hegemoniska dis- kurser som tillskriver olika grupper olika kompetenser och i för- längningen värden på arbetsmarknaderna. I några få studier har just inlåsningseffekten kopplat till den sekundära arbetsmarknaden stu- derats med resultat som styrker att gränserna till interna arbets- marknader förstärks om än på varierande sätt för bl.a. kvinnor och personer med utländsk bakgrund anställda på sekundära arbets- marknader (, 2001; Wallette, 2004). En betydande del av arbetsmarknadsforskning utgår från att organisationer kan ses som aktörer, dvs. som arbetsgivare eller som rekryterare. Ett sådant perspektiv är metodologiskt användbart men teoretiskt problematiskt. Organisationer kan inte handla. Det är människor som handlar i organisationers namn. Vare sig det rör sig om rekryteringspersonal för organisationer som skall anställa, arbetsförmedlare i namn av arbetsförmedlingen eller SYO-personal som representanter för skolan, är de utöver att vara organisatoriska representanter även människor. En del människa och en del organi- sation kännetecknar dessa roller, vilket innebär att när represen- tanter för organisationer, t.ex. rekryteringspersonal agerar så gör de det både som representant för en organisation och för sig själva, något som benämner organisatoriska Centaurer (, 1994: 28). Att betrakta organisationers handlande, t.ex. rekrytering av personal, med hjälp av ett sådant perspektiv möjlig- gör för mer djuplodade analyser av rekryteringspraktiker. Dels ger det anledning till att studera hur rekryteringspersonal interagerar under rekryteringsprocessen och dels öppnar det upp för att beslut kring rekryteringar inte automatiskt kan reduceras till genomslag för organisationers målsättningar och regler. Genom att fokusera på rekrytering med hjälp av begrepp som det semiorganiserade fältet och organisatoriska centaurer kan en vidare länk utvecklas till hur arbetsmarknadens rasifiering är ett resultat av beslut baserade på oavsiktliga institutionaliserade prak- tiker och/eller lågnivå-rasism.TPF9FPT Feuchtwangs (1982) diskussion kring rasifierande effekter på arbetsmarknaden betonar att även om attityder spelar en roll i diskriminering så spelar de huvudsakligen en sekundär roll och är mer en effekt och en spegling av praktiker 9TP PT (1998: 23) använder begreppet lågnivå-rasism på inte särskilt extrema generaliserade föreställningar om de andras kultur, attityder, kapacitet, motivation etc. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll bland arbetsgivare, statliga institutioner och fackföreningsrörelse. Vare sig det är arbetsgivares rekryteringspraktiker, statlig arbets- marknadspolitik eller facklig representation så naturaliseras enligt Feuchtwang processer av hur arbetskraften sorteras, kategoriseras och slutligen fördelas (något som visar på i sitt bidrag om arbetsförmedlare). Det här perspektivet lyfter fram de organisatoriska praktikernas betydelse och kopplingen mellan institutionell och diskursiv diskriminering. Diskriminering, exkludering och underordning Från exkluderad till inkluderad underordning? Begreppsparet inkludering/exkludering har fått ett stort genomslag i forskning som lyft fram nya former av marginalisering. Det finns ett antal olika förståelser av orsakerna för social exkludering men det finns några gemensamma element. Två sådana är avsaknaden av inkluderande lönearbete och bostadssegregation. I en ideologikritisk studie av användningen av social exkludering visar (1998) på hur termen används i tre olika men i konkret politik ofta överlappande betydelser. Moralistiska under- klassdiskursen (MUD), med rötter nykonservativa , ser social exkludering som en effekt av de exkluderades soci- alpsykologiska patologi, en i grunden moralisk brist som förvärras av välfärdsstatens produktion av bidragsberoende. I , men även allt starkare inom EU institutioner och i den svenska samhällspolitiska debatten, har social exkludering kopplats till avsaknaden av lönearbete, vad Levitas benämner den sociala integ- rationsdiskursen (SID). Social inkludering blir därmed liktydigt med arbetsmarknadsintegration och uppbärandet av lönearbete vil- ket utgör grunden för en politik som syftar till anställningsbarhet. Den sista betydelsen, omfördelningsgsdiskursen (RED), definierar social exkludering genom kopplingen mellan (relativ) fattigdom och svårigheterna att tillerkännas medborgarskapets rättigheter (jfr Schierup nedan). Begreppsparet, vilket bl.a. fått stort utrymme i EU:s socialpoli- tiska och arbetsmarknadspolitiska agenda, speglar ett samhällspoli- tiskt intresse för att förstå och motverka hur medborgarskap blivit alltmer exklusivt, förvägrat alltfler. Social exkludering har blivit På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll benämningen på den nya fattigdomen som växt fram inom väst- världen , i i huvudsak sedan krisen . Med referens till EU:s fattigdomsprogram och (1950) medborgarskapsbegrepp, definierar Schierup m.fl. (2006: 1) social exkludering som en negation av medborgar- skap, dvs. den substantiella negationen av rätten och den reella möjligheten att deltaga som en fullvärdig medlem av samhället. Det finns en betydande överensstämmelse mellan Levitas tre diskurser kring social exkludering och de tre perspektiv som Junestav (2004) anser känneteckna arbetslinjen (definierad som inställningen att aktiva åtgärder är att föredra framför passivt utbetalande av stöd). Junestav särskiljer mellan ett kontroll- och disciplineringsperspektiv, som i det närmaste överensstämmer med den moralistiska underklassdiskursen, ett självhjälps- och uppfost- ringsperspektivet som åtminstone delvis liknar den sociala integra- tionsdiskursen, och slutligen ett rättighetsperspektiv som starkt påminner om Levitas omfördelningsdiskurs. Medveten om att Levitas med social exkludering vill fånga ett bredare välfärdsper- spektiv än vad arbetslinjen representerar för Junestav, kan den här täta överensstämmelsen skapa en tydligare bild över hur social exkludering använts i svensk arbetsmarknadspolitik . Då framträder en bild som visar en sakta förskjutning från ett rättighetsperspektiv (RED) med inslag av självhjälps- och uppfost- ringsperspektivet (SID) till ett allt tydligare självhjälps- och upp- fostringsperspektiv (SID), med inslag av ett kontroll- och discipli- neringsperspektiv (MUD). Vi ser därmed en förskjutning från en förståelse av social exkludering baserat på bristande omfördelning (rättighetsperspektiv) till en förståelse av social exkludering där lönearbete till varje pris kopplas ihop med ett kontroll- och disci- plineringsperspektiv. Den här utvecklingen lyfter även fram luddigheten i begreppet social exkludering – hur samma term kan användas om så skilda begrepp – en luddighet som förstärks av det i grunden horisontella perspektiv som social inkludering/exkludering utgör. Det är i mångt en fråga om en horisontell spatial separering som konkreti- seras genom boendesegregation och arbetslöshet. De socialt inklu- derade och de socialt exkluderade skiljs åt utan att perspektivet har mycket att säga kring kopplingen dem emellan – dvs. det saknas ett relationellt perspektiv och maktrelationer mellan inkluderade och exkluderade osynliggörs. Genom en sådan användning, vilket skil- jer sig avsevärt från den utvecklade medborgartanken som På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Schierups definition ovan gav uttryck för, möjliggörs ett urskil- jande av ett problem – de exkluderade, utan att det innebär en ana- lys av de inkluderades privilegier vilket skapar utrymme för riktade (selektiva) insatser i olika former. Det är arbetslösheten, speciellt den etnifierade arbetslösheten, som på många sätt drivit fram en fokus på social exkludering. Det är dock problematiskt att den här förståelsen så sällan länkas till ett maktperspektiv. Att förstå den samhälleliga polariseringen mellan de som har jobb och de som saknar, tenderar att osynliggöra rela- perspektiv av över- och underordning och fram- ställa alla med jobb som privilegierade gentemot de som saknar jobb. Det ökade medvetandet kring social exkludering av personer med utländsk bakgrund, som speglas i samhällsdebatten, rör först och främst inte förekomsten av ett etnifierat samhälle utan fokuse- ras i hög grad på en etnifierad arbetslöshet. Dagens diskussion kring personer med utländsk bakgrund kret- sar kring vad man kan göra åt en exkluderande underordning, med betoning på exkludering. Det skulle kunna argumenteras för att en betydande del av de strategier som diskuteras för att bryta den exkluderande underordningen är direkt inriktade på inkluderad underordning, dvs. bryta arbetslöshet och höja sysselsättningsgra- den för personer med utländsk bakgrund genom sysselsättning i underordnande positioner inom arbetslivet och i sin förlängning genom att utöka en låglönesektor inom tjänstebranschen, där avdrag för hushållsnära tjänster utgör den kanske främsta exemplet (, 2006). En analys av arbetsmarknaden och arbetslivet som kännetecknas av såväl inkludering – exkludering som överord- ning – underordning möjliggör också en mer dynamisk analys av diskriminering, vilket vi nu övergår till att diskutera. Vad diskriminering är och hur man skall studera dess former råder det fortfarande stor oenighet om. Det är en oenighet som i vissa fall är komplementär, dvs. att en studie av diskriminering kan län- kas till en annan studie av diskriminering utan att de motsäger var- andra och därigenom ger en bredare och mer allsidig bild av feno- menet diskriminering. I andra fall är oenigheten av konfliktfylld karaktär eller t.o.m. antagonistisk dvs. en studie av diskriminering motsäger en annan genom skilda teoretiska premisser. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Diskriminering kan i sin enklaste form definieras som negativ särbehandling av en person som tillhör eller antas tillhöra en grupp. finns det en mängd former att vidare specificera hur dis- kriminering skall förstås. De vanligaste formerna av diskrimine- ringsdefinitioner är fortfarande på individuell nivå och är ofta kopplad till intention eller medvetenhet. Ett klassiskt exempel på en sådan definition utgörs av modell om preferensdiskriminering – smak för diskriminering (, 1957), vilket diskuteras i Nekbys bidrag i antologin. Det är en traditionell definition på individnivå som förutsätter medvetenhet. Det intressanta med modell, ur antologins perspektiv är först och främst att den tillskriver arbetsgi- vare en bredare nyttomaximeringsdefinition än vad som är brukligt inom ekonomisk forskning, genom att konstatera att preferens för diskriminering kan åsidosätta den vanligaste nyttomaximeringsdefini- tionen – pengar. Liknande definitioner på diskriminering finns även inom andra discipliner såsom psykologi och sociologi, vilket kan exemplifieras med bidrag i antologin med referens till definition (1999). Individuella perspektiv på diskriminering som förutsätter med- vetenhet har kritiserat för att vara för snäva. Dels genom att pro- blematisera hur medvetenhet skall förstås och därutöver visa på att omedvetna föreställningar kan aktivt verka på liknande sätt (Wetherell & , 1992). I en presentation och argumentation för användandet av begreppet vardagsrasism lyfter fram en annan form av kritik som betonar hur begränsningen till den individuella nivån kan resultera i osynliggörandet av en mängd exkluderings- och underordningsformer av snarlik effekt, om än i annan form (Essed, 2005). Ett liknande perspektiv representeras av bidrag i antologin som fokuserar på hur erfarenheter av rasism och diskriminering tvingar ungdomar med utländsk bakgrund på väg in på arbetsmarknaden att utveckla strategier som förhåller sig till dessa erfarenheter. Utöver bredare definitioner av individuell diskriminering eller vardagsrasismen som fokuserar på vardagliga mikroprocesser har även begrepp som institutionell och strukturell diskriminering utvecklats, vilka sammanfattas i en artikel av sam- tidigt som de relateras till den definition av strukturell diskrimine- ring som regeringen uttryckt i direktiven för utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering (Kamali, 2005). Styrkan med institutionella och strukturella diskrimineringsdefinitioner är att de skapar ett sammanhang i vilken diskriminering uttrycks, och På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll undviker därmed en reduktion av diskriminering till fördomar. Institutionell och strukturell diskriminering har flera likheter med den diskussion som förts om skilda maktbegrepp (för en kortfattad sammanfattning av dessa maktperspektiv se , 1986). , vilket inte skall underskattas, riskerar institutionell, men kanske speciellt strukturell diskriminering att bli oprecisa begrepp som antingen är svåranvändbara eller blir till en summering av effekter från diskriminering, exkludering och underordning. Ett sätt att se på frågan om strukturell diskriminering kan hämtas från hur positiv särbehandlingsåtgärder motiverats i . Positive action, like the stronger American version, affirmative action, recognises the existence of a sort of structural discrimination known as past-in-present discrimination (2000) whereby the exclu- sion experienced historically by certain groups means that inequality of opportunity will continue even when current discrimination proc- esses are removed. (Wrench, 2003: 6) Trots brister i definitionen av institutionell och strukturell diskri- minering möjliggör dessa begrepp analyser av processer som gene- rerar etnifierade arbetsmarknader, vilket en del av antologins artik- lar åskådliggör. I antologins avslutning återkommer jag speciellt till begreppet strukturell diskriminering och visar på en möjlig förstå- else av begreppet mot bakgrund av antologins artiklar. Det är dock, i varierande former, institutionella exkluderings- och diskrimine- ringsperspektiv som dominerar antologins artiklar. Diskrimineringsperspektiv på institutionell nivå fokuserar på orga- nisatoriska processer. Antologins tema kring arbetsmarknaden inne- bär en speciell betoning på anställningsprocesser men även, vilket är inne på, arbetsförmedlingar. Utgångspunkten i dessa bidrag är att rekrytering bör förstås som en komplicerad process som inte utan betydande problem kan reduceras till en fråga om indi- viduella preferenser och rationella val mellan köpare och säljare av arbetskrafts. Såväl sökande (utbudet av arbetskraft) som arbetsgivar- nas representanter – rekryteringspersonalen (arbetskraftsefterfrågan) agerar i sammanhang som ej kan inskränkas till individuella preferen- sers genomslag i hanterandet av objektiv information. Istället lyfter ett institutionellt perspektiv fram den institutionella (organisatoriska) praktikens betydelse för konstruktionen av aktörers preferenser och föreställningar och kanske än mera deras handlande. Vidare betonas det sociala samspel som äger rum inom organisatoriska samspel och förekomsten av maktasymmetri. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Ytterligare en fråga som lyfts fram i dessa perspektiv är att arbetsgivare, som ofta betraktas som en aktör, i själva verket ofta utgörs av ett flertal samverkande anställda med olika rekryterings- funktioner. Vidare innebär en rekryteringsprocess, vilket framgår av ordet, något som pågår och som inte kan reduceras till ett beslut (anställning eller ej). Under den tidsaxeln som en rekry- tering pågår genomförs en mängd olika formella och informella beslut, en del medvetet formulerade andra inte. , vilket flera forskare lyft fram sker rekrytering med begränsade resurser såväl ekonomiskt som kanske först och främst tidsmässigt, vilket bl.a. påverkar mängden information som finns tillgänglig. Under de här villkoren skall organisationer nå fram till beslut om vem som skall anställas baserat på föreställningar av matchning mellan kvali- fikationskrav och kompetens. En ny form av diskrimineringsdefinition har lanserats av ekono- men (2000; 2002). Utgångspunkten är en kritik av dessa perspektiv (som han benämner kontraktsdiskriminering) som för individfokuserade.