sou · GUB352 · 2007-01-01 00:00:00 — () Huvudorsa- ken till att någon fastnar i bidragsberoende är självklart bristen på ar- beten och svårigheten att ta sig in på arbetsmarknaden. Men bidragssy- stemen som sådana bidrar dessutom till att det är mycket svårt att ta sig ur beroendet. Det finns en snabb tillvänjningseffekt. Den som blir van vid att bli för- sörjd av andra kommer att se detta som ett naturligt för- hållande. Tesen Jobb istället för bidrag är först och främst riktad mot det samhälle som i praktiken tvingar människor att bli bidragsta- gare, men i andra hand också mot de individer som kommit att se bi- dragsmottagandet som något naturligt, en livsstil. () Den individ som fått bidragen har naturligtvis formulerat argument för sig själv och omgivningen, varför bidragen är motiverade. Också talade om bidragsberoende och ålägganden, som i följande citat där presenterade ett handlings- program i integrationsfrågor på (22/8 2002): Den som har socialbidrag ska kunna åläggas att delta i praktik eller an- nan verksamhet, som utvecklar individens kompetens. Socialbidrag ska kunna utgå som lån i större utsträckning än vad som sker . Det motverkar att personer fastnar i bidragsberoende. Debattinlägget byggde i stor utsträckning på formuleringar i pro- grammet Historien kring det nya landet. av misslyckad in- tegrationspolitik. Där analyserades bidragsberoendets effekter på följande sätt: Få klarar sig utan bidrag Enligt en kartläggning av var det bra av de flyktingar som kom 1995, som var självförsörjande . Skattesystemet och socialbidragssystemet gör tillsammans att det lö- nar sig dåligt att gå från bidragsberoende till egenförsörjning. Det ver- kar passiverande. Om en av föräldrarna i en tvåbarnsfamilj, där båda ti- digare saknat inkomster, börjar arbeta krävs en lön på nästan . Om den erbjudna lönen är lägre är det mer fördel- aktigt att fortsätta att leva på bidrag. Speciellt i citatet ur program framträder en syn där so- cialbidrag metaforiskt framställs som en beroendeframkallande drog och bidragsmottagare i riskzonen för att bli missbrukare. Som i debatten om verkligt drogberoende finns inslag i förklaringen som framställer individen som hjälplös: fast i bidragsberoende, snabb tillvänjningseffekt. är sådana förklaringar kopp- lade till individernas eget agerande – annars skulle det knappast gå 2002: Integrationsproblem i fokus att motivera att man skulle ställa krav på dem som mottog bidra- gen. Kopplar man detta till de texter av som citeras i avsnittet om perspektiv på diskriminering och rasism ser man också att man här närmar sig att lägga skulden för en negativ inställning till invandrare på dem själva: – Den grundläggande frågan är varför är det många i som faktiskt funderar över invandringen som nåt negativt? Jo det är just för att invandrare inte har arbete. En misslyckad politik . Över 100 000 som saknar jobb. Det ska vi lösa. Vi ska tillsammans skapa förutsättningar för dom nya jobb som gör att invandrarna bidrar till sin försörjning och vår gemensamma. (i Slutdebatten 13/9 2002) Det fanns inte gott om förklaringar i materialet till den överrepre- sentation i kriminalstatistiken som man hävdade gällde för invand- rare. Men åtminstone i följande förklaring gavs samhället en roll: För den som är ställd utanför arbetsmarknadens möjligheter till regul- jär försörjning är det lockande att begå brott för att skaffa sig pengar. Det har ingenting med nationalitet att göra. Så är det för svenskar och så är det för invandrare. Det är också omvittnat att detta utanförskap vittrar ner tilltron till andra normer i samhället. (En ny integrationspolitik, fp) Det fanns två problem som entydigt tillskrevs brister hos invand- rarna själva. Det ena gällde bristande språkkunskaper. krav på svensktest för medborgarskap, som stöddes av modera- terna, kom att bli omdiskuterat i valrörelsen. Avsikten med försla- get sades vara att markera språkets betydelse och ställa krav på dem som sökte medborgarskap att lära sig svenska: Medborgarskapet ska vara ett yttre tecken på att man uppfyllt ett antal kriterier, som ger vissa fördelar. () Med denna syn är det också na- turligt att acceptabla kunskaper i svenska språket blir ett krav för medborgarskap. Om medborgarskapet ska kunna utnyttjas förutsätter det kunskaper som svenska lagar och andra förhållanden som i sin tur kräver vissa kunskaper i svenska språket. () Men med den tid det tar att bli svensk medborgare och med den svenskundervisning som er- bjuds, är det inget orimligt krav att den som vill bli svensk medborgare tillägnat sig en acceptabel förmåga att förstå och själv tala svenska. (En ny integrationspolitik, fp) Att betona svenska språkets betydelse för vår gemensamma vardag – genom att kräva svenskkunskaper vid beviljande av medborgarskap – betyder inte alls att förringa minoriteters rättigheter. 2002: Integrationsproblem i fokus De minoriteter som vägrar lära sig majoritetsspråket vänder ryggen till samhället kring sig och skapar ett slags frivillig variant av apartheid. Det är vanligtvis stora elitminoriteter som vill åstadkomma denna sorts självvalda isolering eftersom de föraktar majoriteten kring sig – till exempel ungerska extremnationalister i , och . Jag undrar om den forna överklassen i inte intog samma attityd gentemot både engelskan och de svarta gruppernas största språk. Är detta ett mål att sträva efter? Hur många helt isole- rade grupper ska rymma? (, fp, Replik på 18/8 2002) Båda citaten uttrycker att svenskkunskaper är ett krav som rimli- gen kan ställas på individerna. Det ena uttrycker att man bör kunna lära sig tillräcklig svenska genom den undervisning som erbjuds, det andra till och med att det att inte lära sig majoritetsspråket är att betrakta som ett val motiverat av förakt för majoriteten. Bris- tande språkkunskaper bland dem som vistats i landet är alltså något dessa personer själva är skuld till. Vad gäller kvinnoförtryck förlades skulden med självklarhet till invandrarna själva. Det förekom inga diskussioner om något i politiken eller det omgivande samhället som möjlig förklaring till förtrycket av till exempel invandrarflickor. I första kapitlet diskuterades kort problemet med att utpeka en- skilda påståenden om en grupp som diskriminerande, så vitt dessa inte var uppenbart falska eller ensidigt presenterade i en debatt där de var ifrågasatta. Att peka ut enskilda uttalanden som diskrimine- rande är inte heller avsikten med att återge de många citaten ovan. Avsikten är i stället att peka på ett mönster som går utöver enskilda påståenden. Förknippandet mellan invandrare och de negativa fenomen som nämnts går igen i materialet och kan inte sägas upp- vägas av andra framställningar och påståenden. Det är inte osanno- likt att detta utsnitt ur den offentliga debatten är representativt för ett större sammanhang som också omfattar till exempel nyhetsbe- vakning och massmediedebatt. Jag gav flera exempel i avsnittet Vi och dom på hur den invand- rade delen av befolkningen beskrevs som en tillgång för som nation och i avsnittet om perspektiv på flyktingpolitiken gavs ett exempel på nyttoresonemang. De objektifierande resone- var dock tydligast vad gällde de arbetskraftsinvandrare som 2002: Integrationsproblem i fokus i första hand och efterfrågade. I valdiskur- sen var det uppenbarligen helt legitimt att diskutera denna invand- ring praktiskt taget uteslutande utifrån ett svenskt behov av arbets- kraft. Detta är kanske inte särskilt förvånande, men det är intres- sant framför allt därför att det kan påverka förslagen till regler för villkoren för dessa potentiella invandrare, något jag återkommer till i nästa avsnitt. I resonemangen nedan har jag kursiverat de gånger man i argumentationen refererade till de potentiella invandrarnas intressen eller behov. Som synes var sådana intressen och behov ett klart underordnat tema i argumentationen: Under kommer och behöva en stor arbetskraftsinvandring för att vi ska klara den svenska välfärden. Om vi inte får in människor från andra länder kommer det finnas all- deles för få i arbetsför ålder – vi kommer helt enkelt att vara alltför få som ska försörja alltför många. Flera undersökningar visar på detta. Enligt FN behöver nettoinflödet av arbetskraft till EU uppgå till ca 3,6 miljoner för att antalet personer i arbetsför ålder ska kunna hållas . AMS har beräknat att det kommer att fattas över 300 000 anställda bara inom vården om inget görs. Den förre LO-eko- nomen menar att cirka 45 000 personer skulle behöva invandra i mellan för att hålla dagens tillväxttakt i ekonomin och upprätthålla dagens välfärdsnivå. Arbetskraftsinvandring ska därför redan nu tillåtas och en översyn av regelverket måste därför göras. För det första därför att den som vill söka sig en ny framtid i ska får den chansen. För det andra därför att som land behöver de nya influenser som dessa in- vandrare skulle bidra med. Historiskt sett har invandring varit mycket positivt för ett land. För det tredje för att arbetskraftsin- vandring i vissa fall skulle kunna underlätta integrationen av de invand- rare som redan finns i . (En ny integrationspolitik, fp) står inför en situation där det råder stor brist på arbetskraft. rekryteras arbetskraft som t.ex. läkare och ingenjörer från andra länder. SCB pekar på brister inom en mängd områden: ingenjö- rer, verkstadsutbildade, sjuksköterskor, receptarier och grundskollä- rare, för att nämna några exempel. kommer situa- tionen att förvärras, bl. a. genom de stora pensionsavgångar som vän- tar. Vi står inför en situation där hundratusentals människor måste rekryteras i vården, skolan, omsorgen och industrin. Behoven är sådana att endast befolkningsunderlaget och utbildnings- systemet i inte kommer att klara behoven. Vi behöver öppna våra gränser för människor som vill komma hit och bidra till vår ge- 2002: Integrationsproblem i fokus Insikten om att behöver en ökad arbets- kraftsinvandring finns inte endast i näringslivet och de borgerliga par- tierna; även LO-ekonomer konstaterar att det inom 5–kommer att krävas ökad invandring för att klara behoven av arbetskraft. förordar därför ökad arbetskraftsinvandring. Denna måste ske med omsorg om de människor som söker sig hit, men vara realistisk. (, c) Förslag som pekar mot negativ särbehandling I denna valrörelse förekom tre typer av förslag som kan diskuteras utifrån aspekten negativ särbehandling. Den första typen gällde och krav på vissa kunskapstest för erhål- lande av medborgarskap för invandrare. ville kräva vad de kallade acceptabla svenskkunskaper, ville införa detta krav och dessutom krav på grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Ser man till att inga kunskapskrav alls är knutna till medborgarskapet för infödda är detta särbehandling av vissa bo- ende i landet. Den andra typen av förslag gällde de potentiella arbetskraftsin- vandrare som de borgerliga partierna ville se i . Jämfört med den övriga befolkningen i landet föreslogs denna grupp få sämre villkor. , och föreslog att dessa personer i landet inte skulle ha rätt till socialbidrag och att de skulle utvisas vid arbetslöshet . Denna föreslagna ojämlikhet mellan arbetande i kom knappast att diskuteras i valrörelsen, även om i sitt material När vi säger alla menar vi alla. integrationspolitik – en offensiv för ett förnyat arbetsliv, som utkom som ett svar på En ny integrationspolitik, hävdade att för- slag till arbetskraftsinvandring i princip skulle leda till ett gästar- betarsystem. Huvudmotsättningen i denna fråga kom i stället att bli förslaget att över huvud taget öka arbetskraftsinvandringen kontra socialdemokraternas att inte alls öka den förrän arbetslös- heten hade lösts på hemmaplan. Den tredje typen av förslag kom från och gick ut på att medborgarskap erhållet i vuxen ålder skulle kunna återkallas under vissa omständigheter: Ett återkallande av ett dubbelt medborgarskap skall kunna ske om per- sonen har förvärvat medborgarskapet med falska personuppgifter och 2002: Integrationsproblem i fokus begår grova brott. Det kan till exempel vara om personen i fråga är knuten till en terrororganisation, begår grova narkotikabrott eller på annat sätt grovt förbryter sig mot det svenska rättssamhället. (Historien kring det nya landet. av misslyckad integrationspolitik) Detta var givetvis något som specifikt skulle drabba den invandrade delen av befolkningen. En svenskfödd skulle kunna begå aldrig så grova brott utan att förlora sitt svenska medborgarskap. Inflytandet av Ny Demokratis flykting- och invandrarretorik Redogörelsen ovan har pekat mot starkare inslag av diskursiv dis- kriminering i valrörelsen än 1998. Framför allt framträdde ett mönster av nedvärdering. Kan detta vara ett resultat av Ny Demo- kratis inflytande i valrörelserna 1991 och 1994? Man skulle kunna tänka sig att partierna uppfattade det som legitimt att ta upp vissa av Ny Demokratis förslag igen, eller på annat sätt återknyta till partiets retorik, i den valrörelse som inte följde direkt efter den sista där Ny Demokrati deltog. Men inget tyder på att så var fallet. De förslag som fördes fram av Ny Demokrati ifråga om flykting- politiken var ju inte längre aktuella. Hemspråk diskuterades inte i denna valrörelse. Även Ny Demokrati föreslog visserligen initialt lägre socialbidrag till en grupp, nämligen flyktingar, men det var inte för denna grupp förslaget kom upp i valrörelsen , utan för arbetskraftsinvandrarna. Den förekommande kopplingen av in- vandrare till negativt värderade fenomen som mäns förtryck av kvinnor och hög arbetslöshet motiverades sannolikt av mediernas rapportering, framför allt kring mordet på , re- spektive arbetslöshetsstatistiken. De så kallade integrationsfrågorna hade ett större utrymme än i någon av de tidigare valrörelserna. Flyktingpolitik var däremot ingen central fråga. De två kategorierna invandrare och svensk var centrala i integrationsdiskussionen. Ordet invandrare var fortfa- rande vanligt, men andra uttryck som person med utländsk bak- grund och ny svensk användes också relativt ofta. Liksom tidi- gare fanns uppenbarligen ett behov av ett substantiv för den grupp 2002: Integrationsproblem i fokus som var i diskussionens fokus, invandrare, personer med ut- ländsk bakgrund, nya svenskar. Framställningarna tog i allmän- het inte sin utgångspunkt i skillnader ifråga om agerande eller egen- skaper mellan personer i den så benämnda gruppen och svens- karna. Olikhet i social situation uppmärksammades dock mycket i denna valrörelse. Det gällde bland annat skillnad i arbetslöshet, skolresultat och valdeltagande. I vissa fall förklarades dock inte skillnaderna med olikhet i social situation utan med olika kultur eller beteende. Det våld mot kvinnor som benämndes hedersrelate- rat tillskrevs invandrare men inte svenskar utan att kopplas till social situation. I det centrala valmaterialet fanns kortfattade formuleringar som antydde såväl rättighets- som generositetsperspektiv på flykting- politiken, men jag har också pekat på en formulering som antydde ett hotperspektiv. I det mer perifera materialet fanns även spår av ett nyttoperspektiv, men ett sådant kritiserades också. Olika partier lade olika vikt vid diskriminering och rasism som förklaring till ett problem som framstod som viktigt i valrörelsen: de invandrades högre grad av arbetslöshet än de infödda. Olika för- klaringar till diskriminering och rasism lyftes fram: värderingar, maktojämlika strukturer och politiska strukturer. Värderingarna sades ibland ha en grund i att människor såg att invandrarna var arbetslösa eller att invandrare begick brott. I några fall hade orsaksbeskrivningarna ett drag av blaming the victim. En vanlig subjektsposition som invandrarna tillskrevs var pas- siv: ofta framställdes man som en resurs för oss som därmed hamnade i rollen av entreprenören eller företagaren som kan ta till vara människor som en ekonomisk resurs. Liksom i de tidigare valrörelserna var invandrade personer exkluderade från de centrala positionerna i valdiskursen. Nedvärdering av den grupp som benämndes exempelvis invand- rare, nya svenskar eller personer med utländsk bakgrund framträdde i det mönster av förknippande mellan denna grupp och negativt värderade fenomen, både genom tydligt uttryckta påståen- den och genom associationer som med mindre explicita medel ska- pades i diskursen. I de flesta fall framställdes dock dessa personer som offer för olika typer av strukturer och inte som skyldiga. Ifråga om bristande svenska språkkunskaper och kvinnoförtryck förlades problemet till personernas eget agerande, när det gällde bidragsberoende gavs samhället en viss, men inte entydig roll som ansvarigt för situationen. 2002: Integrationsproblem i fokus Det fanns objektifierande inslag i diskursen, i första hand riktade mot potentiella arbetskraftsinvandrare. Det var också dessa som föreslogs bli i viss grad negativt särbehandlade i jämförelse med den i landet fast boende befolkningen. Förslaget om avklarade språk- och kunskapstest för erhållande av medborgarskap kan också betraktas som förslag till negativ särbehandling av människor boende i , liksom förslaget att svenskt medborgarskap skulle kunna återkallas. Jag har inte funnit något som talar för att Ny Demokratis infly- tande på diskursen satt spår i denna valrörelse. 7Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas I detta kapitel sammanställer jag först och främst resultaten av undersökningen utifrån de aspekter jag analyserat, det vill säga vilka relevanta kategorier som använts, i vilken mån distansering har förekommit, perspektiv på flyktingpolitiken respektive på rasism och diskriminering, hur man lingvistiskt uttryckt relationen mellan ett svenskt vi och ett icke-svenskt de, samt i vilken mån dis- kurserna varit diskriminerande. I vissa redogörelser visar jag på skillnader . I andra, där jag inte kunnat urskilja sådana skill- nader, tar jag ett helhetsgrepp över materialet. Efter resultatsammanställningen presenterar jag vissa diskursiva utgångspunkter som förefaller styrande i alla fem valrörelserna. Därefter uppmärksammar jag frågan om strukturer och diskrimine- ring. Efter det ägnar jag mig åt studiens andra och tredje frågeställ- ning som rör Ny Demokratis inflytande. Slutligen formulerar jag några rekommendationer, baserade på forskningsresultaten, för hur diskriminering av det analyserade slaget skulle kunna motverkas. Allra först ska jag dock ge en överblick över de frågor som upp- gavs beröra invandrare och flyktingar i valrörelserna. Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Invandrare och flyktingar i fem valrörelser Intresset från såväl partiernas som mediernas sida för de frågor man förknippat med invandrare eller flyktingar har varierat . Tabell 7.1 Inslag av frågor specifikt förknippade med invandrare eller flyktingar i fem valrörelser Andel TV-tid då sådana Andel av partierna som berörde sådana frågor i (5 av 7) (8 av 8)** (5 av 7)*** (7 av 7) (7 av 7) Andel av partierna som gav ut specialprogram/rap- (3 av 7) (6 av 8) (5 av 8) (0 av 7) (6 av 7) porter (ej kortare foldrar) om sådana frågor**** *I partiledarutfrågningar och slutdebatter. **För NyD har istället partiprogrammet räknats. ***NyD saknade sannolikt valmanifest och har inte räknats. ****Enstaka program kan ha missats då inget av de genomgångna arkiven verkar helt fullständigt. Enligt alla beräkningsgrunder var intresset för dessa frågor störst i valet . Då hade i första hand valt att göra de så kal- lade integrationsfrågorna och frågan om arbetskraftinvandring till centrala valfrågor och andra partier hakade på, liksom medierna. 1991 framstod framför allt frågor om flyktingpolitiken som viktiga. Då valde Ny Demokrati att göra dem till centrala frågor, men de var redan kontroversiella i den politiska debatten. 1994 blev, genom Ny Demokratis inlägg, flyktingpolitiken till en stor fråga i TVs slutdebatt. 1988 och 1998 var de år då frågor som relaterades till flyktingar och invandrare var minst framträdande. TV arbetade dock för att föra in frågan om de invandrades arbetslöshet i debat- ten 1998, vilket syns i tabellen. Man skulle kunna inordna diskussionen i materialet under fem övergripande frågor, som troligen också väl fångar en mer omfat- tande offentlig debatt : Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas 1.Vilka ska få leva i och på vilka villkor? Detta var en vik- tig fråga 1991 och 1994 när flyktingpolitiken var ett centralt diskussionsämne. Den tog också en del utrymme . 2002 var den viktig men handlade då om eventuell arbetskraftsin- vandring. 2.Hur ska de som flyttat till komma in i och bli en del av det svenska samhället? Denna fråga var viktigast i valrörelsen då integration – i första hand i form av att få ett jobb men också tolkad som att lära sig svenska och att bo bland svenskar – var ett viktigt diskussionstema. Den berördes också i andra valrörelser, framför allt 1998 då TV valde att konfrontera de politiska ledarna med frågan om de invandrades höga arbetslöshet. 3.Hur ska rättvisa kunna skapas mellan invandrare och svens- kar? Hit hör frågor om diskriminering och rasism, prototyp- fall av orättvis behandling, som var uppe till diskussion i åtmin- stone någon omfattning i alla fem valrörelserna. Hit hör också diskussionen om förslag till åtgärder för att utjämna förutsätt- ningarna mellan den infödda och invandrade delen av befolk- ningen, något som också varit föremål för intresse i alla fem valrörelserna, men kanske mest i den . Det finns ytterligare en fråga som inte varit central i någon av de analyserade valrörelserna men viktig i den omgivande debatten, bland annat under rubriken det mångkulturella sam- hället: 4.Hur kan svenskar och invandrare leva tillsammans i Sve- rige? Hit hör frågor om kulturella skillnader och kultur- krockar. Sådana frågor tangerades i vissa av valrörelserna men stod aldrig högt på agendan. Slutligen finns en fråga som kom upp framför allt i Ny Demokratis retorik och talet om kriminella flyktingar men också i valrörelsen i diskussionerna om åtgärder mot kvinnoförtryck och hedersrelaterat våld, nämligen: 5.Hur ska invandrare hindras från att ställa till skada? I diskussionen kring var och en av dessa frågor kan diskursiv diskriminering genereras, men de har synbarligen olika potential för detta. Fråga (3) har troligen lägst potential och fråga (5) högst. Fråga (1) är speciell såtillvida att den inte i första hand gäller existe- rande människor i landet utan potentiella personer, de som kan tänkas söka asyl eller vilja invandra till av något Strukturell diskriminering i valrörelser och hur den kan motverkas Men den har relevans för de andra frågorna, inte minst genom att inställningen till potentiella flyktingar tycks påverka in- ställningen till människor i landet. (2002) visar i en undersök- ning hur medierapportering om flyktinginvandring förefaller ha påverkat mediekonsumenternas inställning till invandrare. Detta är också helt logiskt: ett hotperspektiv framställer potentiella flyk- tingar som hotande. Varför skulle flyktingar redan boende i då inte också vara farliga? Alla dessa frågor, med undantag av den första, bygger på att en bestämd kategoriindelning av människor i görs. Hur denna såg ut i det analyserade materialet beskrivs i nästa avsnitt. Indelningen i kategorierna svensk, flykting och invandrare var central i de undersökta valdiskurserna under hela fjortonårsperio- den. Flyktingar diskuterades naturligtvis mest i de valrörelser där flyktingpolitiken var uppe på diskussionsagendan. Invandrarkate- gorin omnämndes huvudsakligen med ordet invandrare men i valrörelsen märktes hos flera partier en strävan att byta ut detta ord. Uttryck som användes istället var till exempel person med utländsk bakgrund och ny svensk. Bland de icke-svenska var invandrare och flyktingar de överlägset mest diskuterade i alla valrörelser. Det förekom endast enstaka resonemang om specifika etniska grupper bland de invand- rade (till exempel somalier).