sou · GUB373 · 2007-01-01 00:00:00 — Den fungerade inte endast som en markör för den nationella gemenskapen utan även urskuldade utestängningen av grupper av befolkningen som inte betraktades som en del av den föreställda gemenskapen (1999, jfr , 2001). Det går inte att frånhända att både nationellt och internationellt har setts som en förebild vad beträffar jämställdhet, jämlikhet och integrationspolitik (, 2002). Trots denna förskönande bild kan man konstatera att marginalisering, etnisk och social segregering är en påtaglig realitet i (2002). Invandrarnas möjligheter till jämlika samhälleliga resurser som tillgång till utbildning, arbete, boende, fritid och politisk delaktighet har försämrats avsevärt (2002). De ojämlika samhälleliga förhållandena som personer med invandrarbakgrund i erfar är till syvende och sist ett resultat av strukturell/institutionell diskriminering (Kamali 2005a). Den ökade invandringen till under har medfört ökad heterogenisering av den svenska befolkningen. Den monokulturella svenska myndighetsvärlden har hamnat på efterkälke i förhållande till det svenska samhällets heterogena sammansättning. För att möta emellanåt svåra och ömsom TP 1 PT Jag vill varmt tacka , och för värdefulla kommentarer av tidigare utkast till denna artikel. Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 obegripliga klienter med invandrarbakgrund hos , har behovet av kulturkompetens eller kunskap om andra kulturer aktualiserats. Delvis på grund av detta har anställt socialarbetare med invandrarbakgrund eller med ursprung i andra kulturer för att bemöta de nya klienternas behov på ett adekvat sätt (Kamali 2002). Det är under den offentliga sektorns ledning som en betydande del av det sociala arbetet bedrivs och där socialarbetarna fungerar som en förmedlande yrkesgrupp mellan välfärdsstaten och medborgarna (Donzelot 1979, Järvinen 2002, Kamali 2002). Därför är det nödvändigt att undersöka denna yrkesgrupp som företräder systemet, dess praktiker, rutiner och regelsystem. Syfte och frågeställningar Denna studie ämnar undersöka en del socialarbetares medvetenhet om diskriminerande föreställningar om klienter med invandrarbakgrund som kan påverka deras arbete. Följande frågor är av central betydelse för att uppnå undersökningens syfte: 1. Hur uppfattar socialarbetarna rasism, diskriminering, integration och det mångkulturella samhället i ? Hur ser socialarbetarna på institutionell diskriminering/rasism och diskriminerande praktiker i sina respektive organisationer? Hur bemöter de förekomsten av diskriminerande praktiker i samhället och inom organisationen? Avgränsning och urval I har få forskare bedrivit forskning kring socialt arbete med personer med invandrarbakgrund. Detta forskningsområde har underprioriterats och i detta avseende kommer jag genom denna kvalitativa studie ge mig in på denna tämligen outforskade terräng i . Det torde tydligt framgå att min undersökning endast handlar om tio socialarbetare och inte gör anspråk på generaliseringar gällande socialarbetarkåren i . Åtta av dessa tio socialarbetare är infödda svenskar och de två övriga socialarbetarna har invandrarbakgrund och bott i . Anledning till mitt 252 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom val av dessa två socialarbetare är att jag vill spåra deras vardagliga erfarenheter i som personer med invandrarbakgrund och hur det kan påverka deras arbete och synsätt på klienter med invandrarbakgrund samt det svenska samhället. Vidare har jag valt att intervjua fler kvinnor än män på basis av socialarbetarkårens reella sammansättning. Det finns betydligt fler kvinnliga socialsekreterare än manliga. Därför har jag valt att intervjua sju kvinnor och tre män. Val av intervjupersonerna har skett genom ett strategiskt urval vilket innebär att forskaren i första hand inte är intresserad av representativitet, utan det är kvaliteten på informationerna hos personer som besitter verbal förmåga och störst kunskaper inom sitt sociala system (1992). De kommuner som intervjuerna har ägt rum är , och , dvs. två stora städer respektive en liten stad. Jag har ringt runt till olika socialkontor i dessa kommuner och genom enhetscheferna fått kontakt med intervjupersonerna som har varit lämpliga för studiens ändamål. Dessa intervjupersoner har jobbat under olika långa perioder med klienter med invandrarbakgrund. De som har intervjuats har antingen socionomutbildning eller lång erfarenhet av socialt arbete. Samtliga socialarbetare arbetar med familjer, barn och ungdomar som bor i marginaliserade och stigmatiserade områden. Begrepp och definitioner I föreliggande undersökning kommer begrepp som personer med invandrarbakgrund, invandrare, svenskar, svenska klienter och klienter med invandrarbakgrund att användas. Dessa uppdelningar vill jag kort problematisera och uppmärksamma dess konsekvenser och möjligheter. Ett begrepp är ett grepp över verkligheten och fungerar som ett instrument för maktutövning. Begrepp är dessutom aldrig politiskt neutral. (1995). Jag byter inte ut begreppet personer med invandrarbakgrund för att ersätta den med några eufemistiska begrepp eller beteckningar som ny svenskar eller svenskar födda utomlands. Papastergiadis (2000) menar att ordet invandrare (immigrant) har kommit att fungera som ett förskönande uttryck för en person som inte härstammar från förevarande plats eller som tillhör en annan plats. Dessutom understryker han att invandrar253 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 begreppet fortsätter att bli ett politiskt verktyg för marginalisering och rasifiering (racialization) av vissa grupper. Eufemismen hjälper inte eliminering av social exkludering och marginalisering. Även om invandrarbegreppet är stigmatiserande och uteslutande så utgör det en viktig del av många personer med invandrarbakgrunds liv i (se 2000). Binära motsatser som svensk/invandrare, man/kvinna, och svart/vit har kritiserats för att vara grovt förenklande och reduktionistiska eftersom de delar upp alla skillnader (klass, kön och sexualitet) i två ganska stela motsatser (1997). I efterföljd (1974) vill jag hävda att det existerar få neutrala binära motsatser. På ena polen av binära motsatser finner man ofta en dominant pol som rymmer den underordnade polen inom sitt verksamhetsfält. (1997) menar dock att det är alltjämt viktigt att använda dessa binära motsatser för att fånga upp maktdimensionen i diskursen. Metodologiska överväganden Jag har använt mig av kvalitativ intervjuteknik för datainsamling och kvalitativ analysmetod för att fånga upp och analysera socialarbetarnas eventuella diskriminerande föreställningar om klienter med invandrarbakgrund. I den kvalitativa intervjun byggs kunskap upp genom ett samspel och utbyte av åsikter mellan två personer om ett ämne av ömsesidigt intresse (1997, jfr 2002). För att på förhand undvika alltför rigida konstruktioner av det fenomen jag har studerat, valde jag halvstrukturerade (semistrukturerade) intervjuform (jfr 2002, Järvinen 1998). Den halvstrukturerade intervjun är således varken ett öppet samtal eller strikt bunden till ett frågeformulär. Jag anser att fördelen med den halvstrukturerade intervjun är att terrängen är öppen för nya perspektiv, insikter och tankeportar utöver de på förhand formulerade frågorna. Jag har svårt att tro att intervjuer med olika personer kan följa en monoton och linjär färdväg. Dessutom har den intervjuade haft möjligheten att ta upp relevanta frågor som han/hon hade tänkt på eller undrat över under intervjun (jfr 1997). Avsikten med den kvalitativa intervjun är inte att kvantifiera den intervjuades uttalanden utan istället sträva efter att fånga upp 254 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom den mångtydlighet och ibland det motsägelsefulla i den intervjuades svar (ibid). Studien genomförs med en innehållsanalys. Innehållsanalys kan med fördel användas på material som ursprungligen är muntligt men som i efterhand skrivits ned. Dessutom utgår innehållsanalysen från att skapa ordning i ett kaos och delar in undersökningsmaterialet i kategorier (1997). (1980) menar att innehållsanalys fungerar som en forskningsteknik som ämnar studera det insamlade data utifrån dess kontexter. En annan aspekt av studien rör forskarens roll. Mot bakgrund av en etablerad föreställning om forskningens oinskränkta objektivitet utgår jag ifrån att detta snarare är en myt än en verklighet. Sociologen (1992) understryker att forskare måste medvetandegöra sig själv om sin position i det sociala och det vetenskapliga rummet och hur hans/hennes perspektiv och närvaro påverkar studieobjektet. BonnewitzTPF 2 FPT (2002) med hänvisning till påpekar att forskarens position måste beaktas vid intervjun eftersom utbytet mellan de två parterna inte uppstår ur ett vanligt samtal, utan kännetecknas av en interaktion mellan två individer från olika sociala positioner som äger rum under de sociala strukturernas våld. Att negligera denna aspekt vore samma sak som att försumma det symboliska våldet som kan råda mellan de två interlokutörerna, då den ena förfogar över ett vetenskapligt arbete medan den andra befinner sig i en situation där han/hon är observerad och utfrågad. Mina intervjuer med socialarbetarna har inte varit en enkel uppgift. Jag har ett utseende som passar väl med den föreställda bilden av en person med invandrarbakgrund i . Att diskutera frågor kring personer med invandrarbakgrund, rasism och integration med svenska socialarbetare väcker känslor och engagemang men ger även upphov till tankar om min plats och position i . Under intervjuerna kände jag hos socialarbetarna med svenskbakgrund en misstänksamhet och rädsla gentemot mina frågor och dess fokus. Däremot upplevde jag att socialarbetarna med invandrarbakgrund uppvisade öppenhet och stor vilja att delta i intervjun, vilket jag tror beror på att studien inte berörde dem endast som TP 2 PT Or, cet échange n´est pas une discussion ordinaire: elle met en contact deux individus aux positions sociales différentes et consiste donc en une interaction qui s´opère sous la contrainte des structures sociales. Oublier cet aspect, c´est nier la violence symblique qui peut s´excercer entre les deux interlocuteurs, l´un disposant de la légitimité attachée au travail scientifique, l´autre se trouvant dans une situation d´observé et d´interrogé (Bonnewitz 2002:31). Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 socialarbetare utan även som personer med invandrarbakgrund. Det går inte att förneka att min position som den andre påverkar studieobjektet och lämnar sina spår. Min position erbjuder också en mängd möjligheter. Kommer man från marginalen så hamnar man i en speciell relation med samhällets centrala institutioner och invånare. Därtill har jag privilegiet att uppfatta, se och känna saker och ting på ett annorlunda sätt som kan förefalla naturligt och självklart för åtskilliga individer tillhörande majoritetssamhället (jfr 1992). Relationen till studieobjektet som man studerar är ett svårlösligt dilemma eftersom människan är en historisk varelse som inte utan vidare kan välja att stå utanför historien och förhålla sig neutral och hel objektiv till studieobjektet. Emellertid fordras det av forskaren att inse detta och uppvisa reflexivitet som definieras ypperligt av (1999:81): som en självkännedom i ständigt skiftande former och utan trygg förankring eller säkert slutmål. Det sociala arbetes historia, funktioner och paradoxer Varje ansats att definiera det sociala arbetet är dömt att misslyckas. Detta misslyckande beror på att det råder splittring och avsaknad av kumulativ kunskapsuppbyggnad inom ämnesområdet (1998). Någon entydig definition av det sociala arbetet ligger också utanför ramen för min studie, däremot kommer jag att generellt beröra socialarbetarnas samhälleliga funktioner och deras yrkes historiska rötter. Socialt arbete utvecklades i samband med industrialiseringens utbredning i . Den snabba expansionen av städer som var ett direkt resultat av industrialiseringen skapade många nya sociala problem i form av dåliga bostäder, ohälsosamma levnadsvillkor och dålig hälsa. Övergången från det mekaniska till det organiska samhället, för att tala med sociologen (1984), krävde nya arbetsvillkor och kunskaper och uteslöt de grupper av människor som inte ansågs vara lämpade för den nya arbetsmarknaden. Fattigdomen ökades på grund av de låga lönerna och arbetslösheten. De nya sociala problemen bidrog till ett spridande av rädsla bland medelklassen som höll för sant att en sådan utveckling skulle leda till samhälleligt förfall och upplösning. Dessutom var medelklassen medveten om att de traditionella välgörenhetsinstitutionerna (kyrkan) inte längre hade kapacitet att bemöta behoven av så 256 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom många fattiga människor (1993, 1998, Penketh 2000, Humphries 2004, jfr Soydan 1993). De reformer som emanerade från medelklassens oro ledde till att samhälleliga värden som sparsamhet, nykterhet, självdisciplin och familjeliv fick en central plats. Det torde påpekas att medelklassens vilja och interventioner att hjälpa de fattiga berodde dels till en liten grad på medkänsla och dels på grund av rädsla för upplopp från den fattiga arbetarklassen. Lösningarna på de sociala problemen institutionaliserades i det moderna samhället och där fick institutioner legitimitet att rangordna människor i normala och avvikande individer. Medelklassens värderingar och normer blev normaliteten som de avvikande skulle inrätta sig efter. De flesta människor som klassificerades som avvikande på grund av deras ålder, kön, funktionshinder, ras och sexualitet, tillhörde arbetarklassen (Penketh 2000, Humphries, jfr 1996). Fattighus, fängelser, mentalsjukhus, skolor, ungdomsvårdsskolor byggdes för att korrigera de delar av befolkningar som ansågs vara problematiska. Det var även genom institutionernas verksamhetsfält som dessa människor differentierades från det normala samhället (1996, Penketh 2000). Det sociala arbetet utvecklades som profession (Penketh 2000). Expansionen av välfärdssamhället banade vägen för en utveckling där socialarbetarna lämnade den frivilliga sektorn för att börja arbeta inom den offentliga sektorn och uppbära fulltidsersättning (Humphries 2004, se även et al , Denvall & 2000). Reade (1987:126) beskriver denna övergång på följande sätt: The new bureaucratic professions do not resist the extension of state power for they have no choice but to be public employees. On the contrary, they generally welcome the extension of state power, for it is the only source of such power as they themselves possess; indeed these occupational groups owe their very existence to the power of the state. Humphries (2000, jfr 2000, Järvinen 2002) menar att denna övergång möjliggjorde en ny roll för socialarbetarna, nämligen att de nu kom att fungera som portvakter över tillgången till resurser (bidrag, insatser etc). Individinriktat socialt arbete blev medlet varigenom socialarbetarna kunde fastställa klientens behov, erbjuda hjälp och stipulera villkor för denna hjälp. Socialarbetarnas lagstadgade makt och deras anspråk på att utöva expertis har för257 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 stärkt denna position. Det finns således en stark spänning mellan socialarbetarens verkliga vilja att hjälpa klienter och den ojämlika och asymmetriska maktrelationen dem emellan. Payne (1997) anser att klienter brukar uppvisa ovilja att samarbeta med socialarbetarna om de känner sig missgynnade eller undertryckta i en relation. Dock stannar de kvar i relationen därför att de får ut något av det. (2002:9, jfr 2000) som har studerat mötet mellan klient och system menar att klienten skapas av systemet: Härmed menar jag att klienten i mötet med socialarbetaren/systemet primärt kommer att definieras utifrån de institutionella sammanhang och de serviceformer som finns att tillgå, inte utifrån klientens behov och önskemål. Klientens problem stöps om så att de passar in i organisationens regler och rutiner. Det är den på förhand givna organisatoriska inramningen som avgör vem som över huvud taget blir definierad som klient och i så fall vilken typ av klient, vilken del av personens liv som skall åtgärdas osv. (2004) framhåller att statens involvering i individernas och familjernas liv alltid har tjänat två ändamål. Delvis har statens intervention inneburit att hjälpa de fattiga och nödlidande som anses vara värdiga denna hjälp och delvis har detta intervenerande eftersträvat att kontrollera den avvikandes beteende eller korrigera de ovärdiga fattigas beteende. Det finns en risk med att ensidigt beskriva det sociala arbetet och socialarbetarnas intentioner och arbete i termer av förtryck och kontroll. Socialarbetarna är inte maktlösa och passiva offer av institutionen () eftersom sociala strukturer inte kan fortleva utan aktörerna och deras praktiker. I Humphries version (2004:39): Social work is not inevitably an arm of oppression. The profession has a choice to make a new moral effort, to find its anger about the plight of poor, to engage its knowledge about the sources of inequality with a new sense of imperative and urgency. Socialt arbete, kultur och kulturkompetens Du vet tillräckligt. Det jag gör också. Det är inte kunskap vi saknar. Vad som fattas oss är modet att inse vad vi vet och dra slutsatserna. (1993:9) 258 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom De senaste decenniernas ökade invandring till har medfört att antalet klienter med invandrarbakgrund har ökat hos (Kamali 2002). Klienter med invandrarbakgrund brukar i stor utsträckning utsättas för en kulturaliseringsprocess. I definition: Kulturalisering bygger på essentialistiska idéer om vad som är kultur, alltså föreställningar om kultur som något givet och mer eller mindre oföränderligt, något som skilda befolkningsgrupper fått i arv och bär med sig som ett kulturellt bagage. Följden blir att människor kategoriseras utifrån kultur och etniskt ursprung. I en sådan statiskt kultursyn blir de kulturella skillnaderna lätt en diskriminerande måttstock. Det kan gälla underförstådd lämplighet på en arbetsmarknad präglad av en tilltagande etnisk arbetsdelning, det kan yttra sig i bostadssegregation och kulturell marginalisering osv. (2003:295). Inom det sociala arbetet har det aktualiserats behovet av kulturkompetens och fler socialarbetare med invandrarbakgrund eftersom de förmodas ha sina rötter i andra kulturer och kan arbeta bättre med klienter med invandrarbakgrund eller klienter från sina första hemländer. Kamali (2002) anser att dessa intentioner och ansatser utgår från en essentialistisk kultursyn där klienterna reduceras till eviga bärare av en viss kultur bortom rum och tid. Sociala problem hos klienter med invandrarbakgrund tolkas således i kulturella termer. Det finns alltså en föreställning om att anställning av socialarbetare med invandrarbakgrund respektive kunskaper i andra kulturer reducerar och dämpar kulturkrockar. (2004) menar att stereotypa avgränsningar av och grundlösa slutsatser om grupper och kulturer hindrar socialarbetarna att uppmärksamma det unika hos klienterna. Dessutom uppfattar socialarbetarna de klienter som inte uppför sig som socialarbetarna förväntar sig som manipulativa. Kulturkompetens i socialt arbete förutsätter att det finns välavgränsade och kulturellt homogena grupper. Med Dominellis (2004:78) analys av kulturkompetensens implikation: Unitary conceptualizations of identity are extremely powerful and deeply embedded in social work. All women, black people, older people, are treated if they were like the others in their particular category; individualism means being one of a homogenous whole. Even when drawing distinctions within categories, social workers deal with each discrete element as fixed and lacking heterogeneity. And, as social workers discovered cultural difference, they began to ask for courses 259 Diskriminerande föreställningar inom SOU 2006:73 on each culture so that they could better understand the differences between their culture and that belonging to the other. Enligt Seyla Benhabib (2004) har kulturbegreppet kommit att betraktas som en synonym för identitet. Kulturen fungerar sålunda som en förenande och åtskiljande markör. En sammanhållande förståelse av kulturer som välavgränsade, solida och identifierbara helheter riskerar att förtingliga kulturer och förneka de inre och yttre maktkamper samt de förhandlingar som förekommer inom och mellan kulturer. Street (1993) med referens till hävdar att man inte ska fråga vad kultur är utan vad kultur gör (min övers). Street (ibid. jfr 1997) poängterar att kulturen bör ses som en aktiv process av meningsskapande och kamp över definitioner, inklusive sin egen definition, därför skall kulturen förstås som ett verb. Den framstående socialantropologen (1997:53) intar en liknande ståndpunkt när det gäller kulturbegreppet: One of the most common meanings of culture posits it as synonymous with the way of life and world view the members of a particular group or community have in common, and which distinguishes them from other groups. This definition may at first seem plausible, but it does not survive closer scrutiny. Within nearly every group or people there are varying ways of life and world views; the rich differ from the poor, the men from the women, the highly educated from the illiterate, the urban from the rural and so on. Additionally, it is often extremely difficult to draw boundaries between cultures. If one argues that a Norwegian culture exists and is by default different from Danish culture, one will need to show what it is that all Norwegians share with each other but not with a single . That is not easy to do. Finally, culture is naturally not a solid object, even if the word unhappily is a noun. Culture is something which happens, not something that merely exists; it unfolds through social process and therefore also inherently changes. Socialt arbete och diskriminering Människan är innan hon handlar, ingenting hon gör kan förändra vad hon är. Detta är i stora drag rasismens filosofiska väsen (1994:96). Diskriminerande föreställningar definieras som fördomar hos individer eller grupper som har makt och inflytande i ett samhälle. De flesta individer och grupper besitter fördomar, men vid avsak260 SOU 2006:73 Diskriminerande föreställningar inom nad av makt och inflytande har dessa fördomar föga effekter (Kamali 2005b). Kamali (2005a) poängterar att personer med invandrarbakgrunds missgynnade ställning i det svenska samhället beror på den strukturella och institutionella diskriminering som präglar utbildningssystemet, arbetsmarknaden, det politiska systemet, massmedia, kommuner, landsting, socialtjänst och intresse organisationer. Eftersom denna artikel har aktörer, socialarbetare och klienter i fokus, så kommer jag att ta upp några relevanta ingångar och perspektiv som forskningen inom socialt arbete med etniska grupper belyst. menar att det traditionella sociala arbetet har i stor utsträckning negligerat de sociala problemens rasmässiga dimension och inte kunnat bekämpa diskrimineringen och beakta dess effekter på etniska minoriteter (1997). I (se Kamali 1997) finns näst intill ingen forskning om diskriminering inom socialt arbete till skillnad från anglosaxiska länder där det finns forskning som tyder på att det förekommer diskriminering mot svarta (läs invandrare och icke-européer) på individuell, strukturell och institutionell nivå (se Dominelli 1997, Penketh 2000). Bristen på forskning om diskriminering inom socialt arbete i , tror jag, hänger ihop med den romantiserade bilden av , där rasfördomar anses snarare vara undantag än regel. Historikern (1994, se 1999) menar att det är sant att inte företrädde lika ofta som iberer, holländare, fransmän, britter, ryssar när mötte icke-européer. De stereotypa bilderna av exotiska länder och omvärldsbilderna har tjänat kolonialmakternas herravälde, och i mindre grad svenska maktpositioner.