sou · GUB331 · 2007-01-01 00:00:00 — I några fall har träffarna avsett kanslipersonal och i några har också företrädare för parterna medverkat. De flesta av yrkesutbildningsavtalen reglerar utbildning på arbetsplats i samband med prao, APU, företagsintern ungdoms- utbildning och praktikarbete men har ingen färdigutbildning efter gymnasieskolan. Inom Byggprogrammets olika inriktningar samt inom Elprogrammet finns en tradition av färdigutbildningar efter avslutad gymnasieutbildning. Ett exempel på yrkesutbildningsavtal med färdigutbildning är (). Där har parterna fastställt fyra Metoder, insatser och program olika former för grundutbildning inom branschen samt kriterier för att godkänna utbildningsanordnare. 1.Gymnasieutbildning vid gymnasieskola som har Byggprogram- met och inriktning Plåtslageri i egen regi. Av totalt sker 2 500 i gymnasieskolan och resten i företag med Yrkesexamen under färdigutbildningen efter tidigast . finns 20 skolor som erbjuder Byggprogrammet med inriktning plåtslageri med ca 140 platser. Alla som slutför utbildningen i gymnasieskolan och vill fortsätta en färdigutbild- ning erbjuds anställning med färdigutbildningskontrakt. 2.Skola/Företagsutbildning vid gymnasieskolor som saknar inriktningen plåtslageri i egen regi. Utbildningsformen kräver 12 veckors kompletterande utbildning, 3x4 veckor, under åk 2 & 3, ca 70 platser. 3.Avtalslärling som utbildas i företag i kombination med kompletterande utbildning vid branschens skola i . 4.Arbetsmarknadsutbildning, , 23 skolförlagda och 17 i företag. Branschen har en egen skola i som ansvarar för kompletterande utbildning och Yrkesexamen. informerar om dessa utbildningsformer med stöd av 19 Lokala Yrkeskommittéer till skolor, företag, länsarbets- nämnder och arbetsförmedlingar samt till ungdomar i genom hemsidor, annonser, rekryteringsmässor, tävlingar och andra aktiviteter. reglerar utbildningens form och omfatt- ning samt beskriver de tidigare nämnda utbildningsformerna. Utbildningskontrakt ska tecknas när arbetsgivare och anställd är överens om utbildning enligt avtalet. Där finns regler om tillgodo- räknande av utbildning, minskning av fastställd utbildningstid i förhållande till gymnasial utbildning eller annan utbild- nings/yrkeserfarenhet som åberopas och kan styrkas samt obligato- risk utbildning som avser alla som ej har 3-årig gymnasial utbild- ning och inriktning plåtslageri. Utbildningen omfattar fördelade på tre utbildningstillfällen . utgår lön som andel av kollektivavtalad lön och följer Metoder, insatser och program en trappa beroende av hur många timmar av lärlingstiden som är fullgjorda. Det finns bestämmelser om Yrkesexamen som fastställs av PVYN genom särskild instruktion. Yrkesexamen får avläggas tidigast efter 5350 timmars utbildningstid. Den genomförs och omfattar teori och praktik. Godkänd yrkesexamen ger bonustid. Efter godkänd yrkesexamen och 6 800 timmars utbildningstid utfärdar PVYN Yrkesbevis. diskuterar parterna att gemensamt finansiera den obliga- toriska utbildningen för avtalslärlingarna med anledning av att företagen i branschen är små och att kostnaden för ett litet företag är hög i förhållande till garantin att den som utbildats stannar kvar i företaget. Branschen avser att ta denna kostnad kollektivt för att minska utbildningskostnaden för enskilda företag och därigenom förbättra förutsättningarna för utbildning av (unga) vuxna i företag när företag och anställd är överens om att starta utbildning. är ett exempel där avtalet fungerar bra och där den centrala nämnden och de lokala yrkeskommittéerna tar ett stort ansvar för utbildningen och där alla som fullföljt en utbildning inom gymnasieskolans byggprogram med inriktning Plåtslageri också får en lärlingsanställning. Utbildningen finns endast på 20 skolor i och har ca 200 utbildningsplatser, vilket naturligtvis underlättar planeringen och kontrollen. Det finns andra exempel av yrkesutbildningsavtal som reglerar den återstående utbildningen i företagen och som inte fungerar lika bra. Ett exempel är att intagningen till program är betydligt större än det antal som får möjlighet till en färdigutbildning i företag och därmed möjlighet att få en yrkesexamen. Andra exempel är den starka styrningen av rekryteringen till yrket via ett specifikt gymnasieprogram som begränsar förändringar i dimensioneringen och stänger andra vägar in i utbildningen. Inom några avtalsområden såsom Industrin, Transport, Livs- medel, Hotell och Restaurang och det grafiska området finns olika former av yrkesutbildningsavtal som avser att stödja rekrytering och kompetensutveckling. De innehåller dock inga avtal om färdigutbildning efter avslutad gymnasieutbildning. Inom andra stora områden såsom tjänstesektorn, handeln och hela offentliga sektorn saknas yrkesutbildningsavtal. Metoder, insatser och program 5.2Andra former av yrkesträning i arbetslivet Många branscher, både arbetsgivare och fackliga organisationer är överens om vikten av att gemensamt verka för att höja kvaliteten i gymnasieutbildningen. I LO:s rapport program inom servicesektorn (2006) framkommer vikten av att ha funge- rande programråd som garanter för kvalitetsarbetet i de yrkes- förberedande programmen. Framför allt handlar arbetet om att säkra kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet genom att säkra tillgången på seriösa arbetsplatser och utbildning av handledare. Flera branscher ser ett tydligt behov av en färdigutbildning i arbetslivet efter gymnasieskolan. för Hotell och Restauranger diskuterar möjligheten att lägga till ett fjärde år för färdigutbildning på arbetsplatsen och därefter ett gesällprov. Tankarna kring ett sådant system påminner om byggbranschens yrkesutbildningsavtal. Gymnasieskolan måste hålla hög kvalitet, vara treårig och ge generell kunskap i form av kärnämnen. Därutöver måste det finnas utrymme för karaktärsämnen som tilltalar de unga, som tillåts integreras i kärnämnena och som därmed ökar möjligheterna för eleverna att slutföra sin gymnasieutbildning. Det kommer aldrig att vara möjligt eller ens önskvärt att dimensionera gymnasieskolan utifrån den lokala arbetsmarknadens behov av arbetskraft . Istället är det viktigt att man bygger gymnasie- utbildningen på elevernas intressen för att få dem att lyckas även i andra ämnen. Det finns åtminstone 4 000 yrken och endast 14 yrkesför- beredande program på gymnasiet. Av det skälet kan inte eleverna efter slutförd gymnasieutbildning vara färdigutbildade. För de allra flesta måste yrkesträningen ske på andra sätt än genom gymnasie- skolans försorg eller med en direkt koppling till ett yrkesför- beredande program. Vad jag kan erfara är utbudet av sådana möjligheter att erhålla yrkesträning starkt begränsade. Inom det offentliga utbildningsväsendet finns Kvalificerad Yrkesutbildning (KY) som i de flesta fall är tvåårig med en tredjedel förlagd till arbetslivet. Kommunala påbyggnadsutbildningar finns i mindre omfattning. Inom den kommunala vuxenutbildningen är yrkesför- beredande utbildning i det närmaste borta. Det finns företags- skolor och det finns branscher som har egna skolor. Men detta täcker endast en liten del av det behov av yrkeskompetens som efterfrågas i olika branscher. Därför är det bra att Utbildnings- och Metoder, insatser och program nu aviserat att ska få i uppdrag att ta fram nationella kursplaner för kortare yrkesförberedande utbild- ningar inom vuxenutbildningen för dem som har slutbetyg från gymnasiet. 5.3Avtal inom universitet och högskolor avseende verksamhetsförlagd utbildning Inom den högre utbildningen förekommer olika former av praktik och verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Praktik i utbildningen förekommer främst i professionsutbildningarna och är då en del av den poänggivande utbildningen. I de flesta fall genomförs praktik inom utbildningstiden och är inte som i Yrkesutbildningsavtalen för gymnasieutbildningen något som förläggs efter den formella utbildningens slut. Avtal för Vård, omsorg m.m. Den verksamhetsförlagda delen av bl.a. läkar-, tandläkar-, sjuksköterske-, arbetsterapeut- och sjukgymnastutbildningen och dess omfattning är reglerad från staten. Det betyder att alla utbildningar inom dessa yrkesområden innehåller praktik vilket ger de studerande möjlighet att under utbildningen omsätta sina teoretiska kunskaper i praktisk handling och ger dem dessutom en starkare knytning till en arbetsplats. De studerande som genomgått dessa utbildningar erhåller oftast arbete efter studierna, vilket i hög grad kan härledas till de kontakter och nätverk de studerande fått under den verksamhetsförlagda praktiken. Verksamhetsförlagd utbildning ingår som en viktig del i allmänt utbildningsområde med minst 10 poäng och i varje inriktning med minst 10 poäng. Den verksamhetsförlagda utbildningen ska ge studenterna möjlighet att observera, undersöka, analysera ett problem/skeende/fenomen som underlag för fortsatt behandling inom ramen för de moment som ingår i kurserna. VFU ska också ge möjligheter för studenterna att skaffa erfarenheter av eget pedagogiskt arbete/undervisning. Metoder, insatser och program Varje lärosäte med lärarutbildningar har egna avtal med kommunerna i regionen avseende ett bestämt antal praktikplatser. Avtal övriga utbildningar på högskolenivå Avtal avseende praktik förekommer på andra utbildningar, men är inte reglerat av staten på samma sätt som praktik inom lärarutbild- ningar och vårdutbildningar (legitimationsyrken). Mindre avtal letter of intent finns för vissa högskoleprogram och utbildningar med arbetslivet avseende arbetsplatsförlagd praktik. Praktikens omfattning, upplägg och kvalitet varierar mellan och inom lärosätena Alltfler högskolor och universitet arbetar aktivt för att öka de verksamhetsförlagda delarna av utbildningen, framförallt inom olika program men även i fristående kurser. Det är ett led i regeringens uppdrag till högskolor och universitet att ta ansvar för studenternas möjlighet att få arbete efter utbildningen. Traineeprogram har länge varit ett sätt att rekrytera unga högskole- utbildade till främst ledande befattningar inom privata företag men förekommer numera även inom den offentliga sektorn och till olika positioner i organisationen. Traineeprogrammen är introduktionsprogram som vanligen är 1 långa. får deltagarna arbeta på flera olika platser i organisationen. Detta dels för att få en helhetsbild, dels för att företaget ska kunna prova deltagarna i olika samman- hang. Programmen rekryterar oftast ett flertal deltagare. Parallellt med ordinarie arbete genomförs ofta verksamhetsrelevant utbild- ning. Under traineeprogrammet är deltagarna anställda och uppbär en enhetlig lön som är densamma som de andras, för att sedan löneförhandla efter programmets genomförande. Traineeprogram är på sätt och vis en motsvarighet till den före- tagsförlagda färdigutbildningen som finns inom vissa gymnasie- utbildningar, fast för högskoleutbildade. Metoder, insatser och program Programmen har dock som syfte att kunna konkurrera om den bästa arbetskraften genom att erbjuda ett spännande program, där möjligheter till att bygga kontaktnät i organisationen är i fokus. Konkurrensfördelen är också ett av skälen till att flera offentliga arbetsgivare börjat använda sig av programmet. i genomförde 2004 2005 traineeprogram för att attrahera högskoleutbildade ungdomar till befattningar inom kom- munen och för att underlätta generationsväxlingen i deltagande kommuner. Traineeprogrammet kommer inte att få en fortsättning då man menar att man inom kommunerna inte kan erbjuda en karriärväg för de unga akademikerna, men också för att behovet av rekrytering är mycket större än vad som kan lösas med trainee- program. Ett flertal sjukhus har traineeprogram för nyutexamine- rade sjuksköterskor som får arbeta på flera olika avdelningar, under handledning och med kompetensutveckling. har tillsammans med kommuner i och försökt uppmuntra små och medel- stora företag att ta emot trainees på upp . En fortsatt anställning har inte varit ett krav men har setts som positivt. Deras syfte har varit att höja kompetensnivån och till- växten hos företagen i regionen då de nyutexaminerades teoretiska kunskaper länkas till företagets entreprenörsanda och därmed höjs nyutexaminerades kunskap om, intresse av och kontakter med företagen i länet. går här in och subventionerar anställningen. sammanställer just nu en rapport om resultaten åren 2003 till 2005. har 53 traineeanställda placerats ut på ca 45 företag. Några av företagen har återkommit sedan de har anställt sina tidigare traineeanställda. mätningar har också visat att av traineerna har fått fortsatt anställning i företagen efter avslutat program. Som avknoppning till projektet håller på att se över ett liknande koncept, men som i stället skall vända sig till arbetsgivare inom kommuner, landsting och myndigheter. Exempel på privata företag som har eller har haft traineeprogram är; , SCA, Tele2, , , , och SJ. Exempel på offentliga aktörer som har eller har haft trainee- program är; , , Univer- sitetssjukhuset , i , och . Metoder, insatser och program 5.5Arbetsförmedlingarnas arbete med arbetslösa unga som slutfört en utbildning Arbetsförmedlingarnas arbete med arbetslösa ungdomar upp till och med är prioriterat. Arbetsförmedlingen ska arbeta strukturerat och intensifierat med ungdomarna enligt en framtagen och fastlagd metod. Enligt denna följer arbetet en process med inskrivning/introduktion och en snabb bedömning om behovet av stöd och hjälp (fastställa tjänst). De unga delas in i en prioritetsordning där de som står längst från arbetsmarknaden, oftast de med avbrutna gymnasiestudier och bedöms vara i behov av mest stöd, kommer först. Arbetet ska utmärkas av täta kontakter, planering och uppföljning av olika aktiviteter. En handlingsplan ska upprättas för den unge där det ska framgå vad som förväntas av såväl den unge som av arbetsförmedlaren. Aktiviteterna i handlingsplanen ska följas upp minst . Senast efter 12 veckors arbetslöshet ska den unge erbjudas ett arbetsmarknadspolitiskt program som oftast är ett kommunalt ungdomsprogram, för dem under och Ungdomsgarantin för dem . För unga arbetslösa som fyllt finns inga särskilda prioriteringar, även om de inte är etablerade på arbetsmarknaden. De ska, precis som de yngre, ha en handlingsplan med aktiviteter som ska följas upp, men det kan dröja längre innan handlingsplanen blir fastställd och uppföljningarna är glesare. Är man så blir man inte långtidsarbetslös förrän vilket innebär att det sällan blir tal om någon åtgärd för den arbetslöse . Dessa unga, med gymnasieutbildning eller akademiska studier i bagaget, men sällan långvariga anställ- ningar, får i stor utsträckning själva söka arbete. Arbetslösa akademiker på arbetsförmedlingen är en relativt ny företeelse vilket också innebär att det finns en ovana hos arbetsförmedlare att stötta och hjälpa dem. Metoder, insatser och program 5.5.1Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar upp till 24 år Kommunalt ungdomsprogram (KUP) Kommunerna har ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar och anordnar ungdomsprogram i form av praktik eller utbildning för att förbereda och underlätta inträdet på arbetsmark- naden. Ungdomarna får ersättning från kommunen och det är kommunen som beslutar om ersättningens storlek. Ungdomsgaranti (UNG) Ungdomsgarantin innebär att kommuner, under förutsättning att det finns avtal mellan Arbetsförmedlingen och kommunen, har möjlighet att erbjuda arbetslösa ungdomar mellan 20 , som varit arbetslösa en aktivitet på heltid. anvisar till programmet. i ungdoms- garantin får den unge aktivitetsstöd som motsvarar arbetslöshets- ersättningen eller utvecklingsersättning med . Aktiveringsprogrammet får pågå . Unga har också och års utgång möjlighet att få del av allmänt anställ- ningsstöd efter sex månaders arbetslöshet. Det stora flertalet unga arbetslösa under fanns förutom i aktiviteter inom vägledning och platsförmedling, i kommunalt ungdomsprogram 5 455 personer, ungdomsgarantin 8 040 personer samt allmänt anställningsstöd 1 115 personer. Därutöver kan unga också delta i de arbetsmarknadspolitiska program som finns för övriga arbetslösa såsom Arbetspraktik. Arbetsmarknadsutbildning får dock endast erbjudas unga om det finns särskilda skäl enligt regleringsbrevet för . Enligt riksdagsbeslut ska ungdomsprogrammen KUP och UNG inledas med vägledning och jobb- sökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi. Dessutom ställs krav på bättre kvalitet i insatserna för ungdomar mellan 18–. gjorde en beskrivande statistik om ungdomsåtgärderna. (Kommunala arbetsmarknadsinsatser riktade till ungdomar mellan Metoder, insatser och program Rapport 2005:9). IFAU ska återkomma med en utvär- dering av programmen. 5.5.2Arbetsmarknadspolitiska program för unga För de unga gäller i stort sett samma regler som för övriga arbetslösa oavsett om de är etablerade på arbetsmarknaden eller ej. Denna grupp unga utan fast förankring på arbetsmarknaden är inte en homogen grupp. I årets budget har särskilda satsningar gjorts just på unga som sträcker sig över 24-årsgränsen. Det gäller lärlingsplatser för de ungdomar som har oavslutade gymnasie- studier och behöver kombinera arbetspraktik med studier och det gäller särskilda akademikerplatser tillsammans med bemannings- företagen för arbetslösa med en eftergymnasial utbildning. Men för den största gruppen, de med en avslutad gymnasie- utbildning finns inga särskilda satsningar. Många arbetsförmedlare vittnar om att det är en grupp som tenderar att försvinna i hanteringen. De förväntas att klara sitt arbetssökande på egen hand och erbjuds oftast inga särskilda insatser eller åtgärder innan alltför förflutit och de löper stor risk att passiviseras. Arbetsmarknadsutbildning ska enligt regleringsbrev bedrivas med yrkesrelevans inom områden där efterfrågan på utbildning inte kan tillgodoses på annat sätt. Arbetsmarknadsutbildningen ska bidra till att öka möjligheten för arbetslösa att få ett arbete samt motverka brist på arbetskraft. Av regleringsbrevet framgår också att arbetsmarknadsutbildning som insats för arbetslösa ungdomar (18 ) endast bör användas för ungdomar med särskilda behov och ska inte vara ett alternativ till utbildningar där ordinarie studiestöd kan lämnas. kom en rapport från Arbetsmarknadsutbildningens effekter på individen (Ura 2005:6) som presenterar en undersökning gjord om arbetsmark- nadsutbildningen ökar möjligheterna för de arbetssökande att få arbete. Jämförelsen är gjord mellan en grupp som deltagit i arbetsmarknadsutbildning och en jämförbar grupp som var inskri- ven vid Arbetsförmedlingen som deltagarna Metoder, insatser och program Studien visar att effekten på sannolikheten att få arbete efter avslutad arbetsmark- nadsutbildning ökar i förhållande till jämförelsegruppen som inte fått del av utbildning. Det var fram- förallt heltidsarbete utan arbetsmarknadspolitiskt stöd som förkla- rade den positiva effekten, men också deltidsarbete, timanställ- ningar och arbete med stöd uppvisade positiva effekter. Arbets- marknadsutbildningen hade positiv effekt på sannolikheten att få arbete för alla åldersgrupper. Effekten var dock störst för ungdo- mar upp till . Ungdomar var något underrepresenterade i arbetsmarknads- utbildning , deras andel var jämfört av de arbetslösa. De gymnasialt utbildade är överrepresenterade i arbetsmarknadsutbildning jämfört med deras andel av de arbets- lösa, . Resultaten för arbetsmarknadsutbildningen är övervägande positiva när det gäller sysselsättningsstatus efter avslutad utbildning. Från tidigare undersökningar av arbetsmarknadsutbild- ningens effekter på möjligheten att få arbete är huvudintrycket att det har varit svårt att hitta positiva effekter. Denna studie är enligt rapporten den första studien som gjorts av arbetsmarknadsutbild- ningens effekter nu och det föreligger två avgörande skillnader i förhållande till tidigare undersökningstillfällen. Den ena är att volymerna i arbetsmarknadsutbildningen minskat markant och den andra är att det finns ett mål för arbets- marknadsutbildningen satt av regeringen. Målet är att av deltagarna som fullföljer arbetsmarknadsutbildning ska ha arbete efter avslutad utbildning. Målet har möjligen bidragit till volymminskningen men också till att utbildningarna bättre anpassats till efterfrågan. 5.5.4Jobbsökaraktiviteter för unga arbetslösa utan fast förankring på arbetsmarknaden På många arbetsförmedlingar finns goda exempel på projekt och särskilda satsningar som görs för de unga som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden och som inte har de kontakter och nätverk som ofta är en förutsättning för att få arbete. I många av projekten flödar det av entusiasm, kreativitet och nytänkande. De unga utvecklar nya idéer, ordnar inspirationsträffar och förverkligar Metoder, insatser och program Problemet med projekten är att de alldeles för sällan följs upp, utvärderas och sprids. De lever så länge de drivs av eldsjälar. Utredningen har tillsammans med ett projekt i , Real Life, som får bidrag från ESF, m fl utvecklat några tankar och idéer om hur arbetsförmedlarna som arbetar med unga arbetslösa skulle kunna förberedas och utbildas. Varje person har mycket kunskaper och erfarenheter och kontaktnät av personer och resurser. Alla har spetskompetens inom olika områden och tycker olika saker är roliga. I det här konceptet tas alla möjligheter till vara och används för att stärka både den enskilda personen och gruppen som helhet. Några viktiga punkter som Real Life lyfter fram är: oAnordna miniutbildningar där deltagarnas egen kompetens används. oTa uppdrag från olika samhällssektorer där deltagarna tillsammans utgör ett kompetent arbetsteam. oUtnyttja externa aktiviteter där man kan dra nytta av sådant som finns runt om i samhället kostnadseffektivt. oSkapa intressegrupper där deltagare samlas kring gemen- samma intressen. oTa fasta på egna idéer och mål och våga fokusera på dem. har det vuxit fram navigatorcentra som ser som sin uppgift att hjälpa unga att navigera rätt mellan olika aktörer och vidare ut i arbetslivet. Dessa kan vara initierade av kommunen eller av föreningslivet. Att aktivt engagera unga och att medverka till delaktighet i samhället är kännetecken för dessa aktörer, som sammantaget arbetar med många metoder. Syftet är att samordna de lokala resurser som redan finns. För att förbättra samverkan mellan myndigheter, näringsliv och föreningsliv har gett stöd till fem av navigator- centrumen. De har valts ut på grund av sina tidigare visade goda förmågor att samordna olika aktörer och att samarbeta med unga. Metoder, insatser och program Navigatorcentra ska rikta sig till arbetslösa unga mellan och framförallt till de unga som står långt från arbets- marknaden, till exempel unga som hoppat av gymnasiet. Inom satsningen kommer bland annat olika former av mentorskap att provas som ett ytterligare stöd till de arbetslösa. Navigator- centrumens verksamhet kommer att följas och utvärderas av forskare från högskolor och universitet. Erfarenheterna från försöksperioden ska spridas till andra kommuner. 6 Anställ unga! Hur ungas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden ser ut beror på många faktorer. Vad de unga själva vill är en sådan. En intervjuundersökning som gjort, och som presenteras i Fokus 05, visar med all tydlighet att hos de unga där det redan tidigt finns en uppfattning om vilken bransch man vill arbeta inom, där finns det också en tydlig motivation och en imponerande envishet att uppnå detta mål. Men många unga har inte en insikt om vad de vill eller vad som skulle passa just dem. För många är inte yrket målet utan vad det innebär av försörjning, arbetskamrater och ett självständigt liv. Här är det snarare så att mötet med arbetslivet, kanske via feriearbete eller prao, avgör vilken bransch de hamnar i eller vilket yrke de får . För många kan vägen dit vara både lång och krokig för ungas etablering är inte linjär, dvs. först utbildning, sedan arbete och möjlighet till eget boende och familj.