sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — Eftersom denna kunskap är begränsad kan det inte uteslutas att det finns andra faktorer som kan vara lika vik- tiga. Vi diskuterar först arbetsmarknadssituation och informations- tillgång. Dessa två faktorer har att göra med institutioner och strukturer som föräldrarna möter i . Därefter diskuteras familjestrategier och föräldrars inställning till omsorgen om barnen, vilket kan ses som föräldrarnas svar på för- äldrapenningens utformning. Utrikesfödda föräldrar kan både möta en annan sida av svenska institutioner och strukturer (bland annat i hur de blir bemötta), och de kan också svara på samma kontext på ett annat sätt än svenskfödda föräldrar (bland annat beroende på andra erfarenheter i livet). De individuella skillnader som dessutom finns är något som vi inte kan fånga med den statistiska beskrivning vi använder oss av här. De faktorer som nämns här utesluter natur- ligtvis inte varandra utan kan tillsammans både förstärka och för- svaga skillnader i nyttjandet av föräldrapenning. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Det finns otaliga bevis för att utrikesfödda i de flesta hänseenden har sämre möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att de som får arbeten har sämre villkor (se forskningsöversikt i SOU 2005:56). Exempelvis har utrikesfödda kvinnor och män en högre arbetslöshet än svenskfödda män och kvinnor. Denna arbetslöshet tenderar även att pågå . Speciellt utrikesfödda kvinnor drabbades hårt av den ekonomiska krisen . Vidare har utrikesfödda män och kvinnor oftare tillfälliga anställningar och dessa anställningar tenderar att upphöra och inte att övergå i fasta anställningar. Utrikesfödda har även lägre löner, sämre avkastning på utbildning, de är dessutom oftare anställda i positioner de är överkvalificerade för, samt har mindre möjligheter att nå chefspositioner. Användningen av föräldrapenningen kan till viss del ses som en återspegling av detta. Lägre lön, eller frånvaro av löneinkomst, ger automatiskt en lägre ersättning i föräldrapenning. En osäker anställning kan påverka längden på föräldraledigheten, eller om för- äldern över huvud taget tar föräldraledigt, då en frånvaro kan ris- kera den fortsatta anställningen. Detta rör enligt Bekkengen (2002) främst män som till skillnad från kvinnor, ofta har ett val mellan arbete och föräldraledighet. För kvinnor som knappast har något val av att använda föräldraledighet eller inte kan en lång föräldrale- dighet i stället försvåra återinträdet på arbetsmarknaden. Om kvin- nan var arbetslös innan föräldraledigheten är det naturligtvis ännu svårare. De föräldrar som står utanför arbetsmarknaden hamnar i ett sämre läge än de som har en arbetsmarknadsanknytning i förhål- lande till socialförsäkringen, vilket kan innebära ytterligare exklu- dering. Detta fenomen kan beskrivas som en spill over diskrimine- ring och är ett exempel på hur olika delar i livet relaterar till var- andra (SOU 2005:41).3 3 Andra exempel på hur arbetsmarknadssituationen påverkar nyttjandet och relationen gentemot socialförsäkringssystemet återfinns exempelvis i (, 2005b). Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande I roll som ansvarig för föräldrapenningen ingår att informera och att ge god service till alla medborgare. Föräldra- penningens olika valmöjligheter innebär att den är komplicerad att sätta sig in i och skillnader i försäkringsutnyttjande kan grunda sig i informationssvårigheter. Trots att tillhandahål- ler information om föräldrapenningen på flera sätt och att infor- mation finns tillgänglig på olika språk, kan det finnas problem med att få fullständig kunskap om hur försäkringen kan nyttjas. Infor- mationen som tillhandahålls är ofta översiktlig och översatt till ett begränsat antal språk. Dessutom varierar språkkompetensen i kundtjänstmottagningen mellan olika försäkringskassekontor. En passiv hållning från sida, exempelvis genom att inte aktivt tillhandahålla detaljerad information på olika språk, kan ses som problematisk. En ytterligare problematik är om olika grupper av föräldrar bemöts på olika sätt av Försäkringskas- sans personal. Föräldrapenningen grundas inte på behovsbedöm- ning, men innebär viss bedömning av den försäkrades rättigheter. Ett flertal studier visar att myndigheter, däribland Försäkringskas- san, bemöter utrikesfödda personer annorlunda än svenskfödda (för forskningsöversikt se SOU 2005:56, s. 343–378). Kvalitativa intervjuer tyder dock på att invandrade föräldrar är nöjda med bemötandet från (, 2005b). I denna studie kommer vi inte att undersöka bemötande eller det ansvar myndigheten har för sin utgående information, utan stannar vid att se detta som en faktor som kan tänkas påverka föräldrapenninganvändandet bland svenskfödda och utrikesfödda föräldrar (för vidare diskussion se , 2005b). Migration påverkar på olika sätt familjens möjligheter och begräns- ningar. Ett exempel gäller barnafödandet där vi vet att utrikesfödda kvinnor föder något fler barn i för att sedan få ett mönster likt svenskfödda kvinnors (, 2001). Arbetsmarknadssituationen tenderar att påverka utrikesfödda kvinnors barnafödande på liknande sätt som svenskfödda kvinnors, även om det finns variationer mellan kvinnor med olika ursprung Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande (och , 2005). Vidare vet vi att risken för skilsmäs- sor ökar i samband med migration, men att det finns stora variatio- ner mellan individer med olika födelseländer (Darvishpour, 2003). Kunskapen om hur migration påverkar familjestrategier är dock till stor del begränsad i . Vår utgångspunkt är att familjens beteende och strategi troligen påverkar föräldrapenninganvändandet. De flesta väljer att skaffa barn då de uppnått en viss ålder och stabil socioekonomisk status (fast anställning och säker inkomst) vilket speglas i föräldrapen- ninguttaget. Kvinnor och män som invandrat kan emeller- tid stå inför andra överväganden. Det är till exempel möjligt att ett av migration uppskjutet barnafödande genererar ett intensivt för- äldrapenninganvändande som inte är ett avbrott i arbetslivskarriä- ren utan ett steg innan denna karriär börjar. En annan anledning till ett högt föräldrapenninganvändande kan vara en osäkerhet kring framtiden, exempelvis gällande om familjen kommer att stanna eller återutvandra. Inställning till omsorgen om barnen Oavsett ursprung passar kanske inte föräldraförsäkringens syften och mål alla familjer i . Föräldraförsäkringens syfte att underlätta kombination av förvärvsarbete och barn utgår från en norm som inte alltid stämmer i familjer med andra preferenser. För att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt, och med hög ersätt- ning, krävs en anpassning till det i dominerande mönstret av tvåförsörjarfamilj. Emellanåt ses utrikesfödda schablonmässigt som en grupp som inte anpassar sig till detta mönster och inte ställer upp på idén om att föräldrarna ska dela ansvar och arbete gällande barn och förvärvsarbete. Denna bild kan ifrågasättas av flera skäl. Utrikesfödda föräldrar är inte en grupp utan föräldrar från en mängd olika sammanhang med olika erfarenheter, vilket gör det omöjligt att generalisera i detta avseende. Variationer i inställ- ning till barn och arbete kan också komma sig av migrationen i sig och att kontakten med svenska institutioner på olika sätt påverkar denna inställning. Dessutom är det inte möjligt att kontrastera mot en svensk inställning eftersom just denna fråga är mycket disku- terad och det inte alls råder samstämmighet bland svenskfödda för- äldrar. Särskilt leder bilden fel om man ser den svenska situationen som jämställd då svenskfödda föräldrar som bekant inte använder Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande De flesta föräldrar i är dess- utom nöjda med sin sneda fördelning av föräldraledigheten (Riks- försäkringsverket, 2003a). Det är dock möjligt att föräldrar som är begränsade av ekonomi och andra omständigheter också begränsas i sina möjligheter att följa sin inställning till barn och förvärvsarbete. Walls (2005) kva- litativa studie tyder på en stor anpassning till rådande omständig- heter bland invandrade familjer bland annat i . Är det ett problem att föräldrapenningen används på olika sätt? En slutsats av ovan resonemang är att användningen av föräldraför- säkringen kan ses som en del av utrikesföddas deltagande i det svenska samhället. Uttag av föräldrapenning till högre ersättning bygger på arbetsmarknadsanknytning. Ett nyttjande av föräldra- penning på ett flexibelt sätt tyder på att man har information om regelverket och att familjens strategier utnyttjar de regler och möj- ligheter som föräldraförsäkringen är uppbyggd på. En jämn fördel- ning av föräldraförsäkringen mellan föräldrarna kan bygga på möj- ligheter att ta jämställt ansvar för barn och arbete. Men är det ett problem om utrikesfödda föräldrar nyttjar föräldrapenningen annorlunda? En annorlunda användning av föräldrapenningen är problematisk om föräldrapenningen är olika tillgänglig för olika grupper av för- äldrar. Detta gäller naturligtvis både för svenskfödda och utrikes- födda föräldrar. En stor del av barns ekonomiska situation bygger, genom föräldrapenningen, på föräldrarnas arbetsmarknadsanknyt- ning och om en del av föräldrarna inte har en sådan anknytning kan det finnas skäl att reflektera över vilka effekter föräldraförsäk- ringen har för olika grupper av familjer. Om fullständig informa- tion om föräldrapenningen inte når alla grupper av föräldrar och detta hindrar deras användning är detta ett problem. Om föräldra- penningen, som är menad som ett stöd för att kunna skaffa barn och ha kvar sin arbetsmarknadsanknytning utestänger vissa grupper från arbetsmarknaden, bör detta ses som problematiskt. Begränsade möjligheter att använda föräldrapenning kan till viss del ses som ett tecken på utanförskap. Det kan även betyda större hinder för utri- kesfödda föräldrar än svenskfödda att delta på likvärdiga villkor i samhället. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande I denna studie har vi utgått från registerdata om användning av föräldrapenning. Till dessa data har information om födelseland, invandringsår, utbildning, inkomst och ålder kopplats. Studien behandlar utrikesfödda och svenskfödda föräldrar till barn födda i och föräldrarnas föräldrapenninguttag fram till det att barnet fyllt . Noteras bör att svenskfödda föräldrar i denna studie i sin tur kan ha en eller två föräldrar som är utrikesfödda. Föräldrapenningen kan användas fram till barnets första skolår, men i denna studie mäts användandet eftersom den allra största delen av föräldrapenningen används tidigt i barnets liv (, 2004). Detta möjliggör mer aktuella siff- ror. Det är dock inte det slutgiltiga användandet av föräldrapen- ningen som beskrivs och skillnader mellan olika grupper kan både komma att minska och öka fram till barnets första skolår. Studiepopulationen består av de drygt 101 000 barn som föddes i . I studien har vi valt att exkludera de observationer där barnet är tvilling eller adopterat, då barnet är född i utlandet, då båda föräldrarna inte invandrat vid barnets födelse, om båda föräld- rarna inte är berättigade till föräldrapenning (personer som inte fått uppehållstillstånd), eller om föräldrarna inte har gemensam vård- nad. Alla föräldrar i studien har således vårdnad om sitt barn men alla bor inte ihop efter barnets födelse. Data om föräldra- penninganvändning kommer från de inmatningar som Försäk- ringskassan gör av uppgifter från de blanketter med begäran om föräldrapenning som föräldrarna skickar in. Av olika anledningar finns det ibland felaktigheter i dessa inmatningar och vi har i denna studie valt att även exkludera sådana fall. Den aktuella studiepopu- lationen är 79 919 barn födda i . Fördelen med att använda registerdata över totalpopulationen är att det inte är nödvändigt att göra generaliseringar utifrån urval av föräldrar där utrikesfödda utgör en liten andel. Skillnaderna i analy- ser av totalpopulationen är i stället faktiska. Den stora datamäng- den gör det möjligt att fånga upp skillnader som är för små för att upptäckas i ett mindre urvalsmaterial. En annan fördel med regis- terdata är att informationen inte kan påverkas av möjligheten att föräldrar gör efterkonstruktioner eller helt enkelt inte kommer ihåg hur de använt föräldrapenningen. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Kategoriseringen av de föräldrar som är födda utanför har följt de riktlinjer för redovisning av statistik över personer med utländsk bakgrund som fastställt (SCB, 2002). Även om denna kategorisering som bygger på region kan diskuteras (se exempelvis , 2005b) har den valts då kategoriseringen är rekommenderad och därmed främjar jämfö- relser mellan olika studier. De flesta ursprungsländer är dessutom för små för att redovisas separat. Tabell 1 redovisar kategorise- ringen av födelseregioner för denna studie. Antal och andel mammor och pappor födda i olika regioner Källa: datalager Store. Som framgår av tabell 1 så är vissa kategorier av föräldrar små och i dessa fall bör man vara försiktig med tolkningar. Av denna anled- ning kommer vi i den fortsatta texten inte att tolka siffror angående mammor och pappor från eftersom grupperna innehåller färre än 100 personer.4 4 De 15 EU-länderna var de länder som tillhörde EU . Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Finns det några skillnader mellan svenskfödda och utrikesfödda föräldrar angående föräldrapenning- användande? Det finns flera aspekter på hur föräldrar använder föräldrapen- ningen. Denna studie ger en översiktlig bild av föräldrapenning- användande och några grundläggande aspekter undersöks. Först kartläggs hur stor andel av föräldrarna som använder föräldrapen- ningdagar och hur många dagar dessa föräldrar använder. Andel föräldrar som tagit ut föräldrapenning visar hur stor andel som har använt föräldrapenning. Antal dagar visar det genomsnittliga antalet nettodagar som föräldrarna tagit ut till bar- net är . Ett högt uttag av föräldrapenningdagar kan exempel- vis bero på att föräldern inte har råd att sprida , eller att familjen har en osäker framtid i som ger skäl för ett snabbare uttag av dagarna. Därefter analyseras hur olika faktorer såsom inkomst och utbildning påverkar hur de använda föräldrapenningdagarna är för- delade mellan mamman och pappan, samt hur många dagar som finns kvar när barnet är . Vidare undersöks den dagliga ersättningen som föräldrar får i föräldrapenning. Här undersöks även hur stor andel av föräldrarna som får ersättning på grundnivå. Föräldrar som får ersättning på grundnivå har ofta inte förvärvsarbetat innan föräldraledigheten, särskilt inte närmast barnafödandet. De föräldrar som får låg daglig ersättning har haft lägre lön innan de fått barn i jäm- förelse med dem som får hög daglig ersättning. En fördjupad analys undersöker hur föräldrarnas och familjens dagliga ersättning påver- kas av olika faktorer såsom födelseregion och utbildning. Vilka föräldrar tar ut föräldrapenning och hur mycket? I använder mammor av alla föräldrapen- ningdagar som används , trots att numera är reserverade för vardera föräldern. Mamman är vanligtvis den som har huvudansvar för barnet under den allra , vilket gör det troligt att de allra flesta mammor använder föräldrapenning. Det kan dock finnas olika skäl till varför så inte skulle vara fallet. Ett skäl till att mammor inte tar ut föräldrapenning kan vara om information om föräldrapenningen inte når alla grupper i samhället. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Ett annat kan vara att ekonomiska skäl gör det omöjligt att nyttja föräldrapenningen för mamman. Efter att en månad reserverades för vardera föräldern, ökade andelen pappor som använde föräldrapenning dramatiskt. Innan pappamånaden infördes använde drygt hälften av alla pappor föräldrapenning under barnets första , men denna andel steg till för pappor som fick barn 1995 (datalager Store). Tidigare studier har dock visat att andelen utrikesfödda pappor som använt föräldrapenning varit lägre än andelen svenskfödda pappor. Detta är dock ingen statistik som uppdateras regelbundet och den senaste studien vi känner till rör pappor till barn födda (, 2002a). Andel mammor och pappor till barn födda som använder föräldrapenning under barnets fyra första år samt antal uttagna föräldrapenningdagar i genomsnitt efter föräldrarnas födelseregio- ner Källa: datalager Store. Som tabell 2 visar tar de allra flesta mammor ut föräldrapenning under barnets första . De svenskfödda mammorna tar ut för- äldrapenning i störst utsträckning, har tagit för- äldrapenningdagar under barnets första fyra levnadsår. Något lägre andel av mammorna födda i och de 15 EU länderna utom använder föräldrapenningen. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Det genomsnittliga antalet föräldrapenningdagar som mammor födda i olika regioner använder ligger mellan knappt 300 och för de olika grupperna. Flest dagar tar mammor födda i , och ej EU. Den största skillnaden är den mellan mammors och pappors användning. Men det framgår även att det finns stora skillnader i hur stor andel pappor från olika födelseregioner som använt föräld- rapenning. Bland de svenskfödda papporna har använt föräldrapenning medan bara hälften av alla pappor födda i har använt föräldrapenning. En relativt stor andel pappor från de andra nordiska länderna använder föräldrapenning, medan en lägre andel pappor födda i och använder föräldrapenning. Även om svenskfödda pappor ofta tar föräldrapenning så tar de, tillsammans med pappor födda i och ej EU, minst antal dagar. Pappor födda i tar föräldrapenning i låg utsträckning, men är de som tagit ut flest föräldrapen- ningdagar. Barnet påverkas av båda föräldrarnas uttag vilket ger anledning att presentera hur stor andel av barn födda i som har föräldrar som använt föräldrapenning och hur många dagar de har använt. Barnets situation är summerad utifrån de två föräldrarnas använ- dande och födelseregion. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Andel barn med föräldrar som använder föräldrapenning samt genomsnittligt antal föräldrapenningdagar för barn efter föräldrar- nas födelseregion Källa: datalager Store. Ovanstående tabell visar att majoriteten av barnen får del av föräld- rapenningen oavsett föräldrarnas födelseregion. Endast bland de barn som har minst en förälder född i 15 utom finns en något lägre andel användare. Detta kan ha att göra med att dessa föräldrar och barn i vissa fall har återutvandrat utan att anmäla detta, att föräldrarna i vissa fall använder familjestöden från sina hemländer och att de har en relativt hög andel som är egna företa- gare. En mer detaljerad analys visar att de föräldrar som inte använ- der föräldrapenning inte kommer från något enstaka land inom EU 15 utan att andelen icke-användare är tämligen jämnt spridda bland dessa länder. När vi undersöker antal använda föräldrapenningdagar per barn ser vi i tabell 3 att skillnaderna mellan föräldrar med olika ursprung är små. Barn med en mamma och/eller pappa född i har dock nyttjat något fler dagar. Vad påverkar användandet av föräldrapenning? För att undersöka om det finns skillnader i uttagna nettodagar mellan mammor och pappor med olika ursprung som är oberoende av förälderns ålder, utbildning och inkomst, partnerns ursprung, ålder, utbildning och inkomst så har skattningar av Tobit-modeller Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande genomförts.5 Analysen är genomförd på andelen uttagna dagar som mamman respektive pappan har tagit samt andel dagar de tillsam- mans har kvar att ta ut av totalt möjligt antal dagar, vilket här är . Eftersom andelen dagar inte är beroende av familjens uttagsfrekvens så kommer vi att uttrycka oss i antal uttagna för- äldrapenningdagar vilket i detta fall är detsamma som andel av . Tabell 4 visar resultaten från skattningar av Tobit-model- lerna som undersöker detta och vi ger här en kort beskrivning av de viktigaste resultaten av analysen. 5 Tobitmodellen är här en lämplig metod eftersom den även beaktar de föräldrar som inte har tagit ut någon föräldrapenningdag. Estimaten i analysen ska tolkas så att ett positivt (negativt) värde innebär högre sannolikhet att ha tagit ut fler (färre) dagar än referens- gruppen. För genomgång av Tobitmodellen se exempelvis (1997). Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tobitanalys av andel uttagna föräldrapenningdagar av föräldrar samt andel dagar kvar att ta ut. -0,003 -0,048 -0,010 -0,031 -0,065 -0,022 -0,135 -0,004 -0,007 -0,037 -0,013 -0,050 -0,001 -0,052 -0,018 -0,050 -0,009 -0,021 -0,005 -0,004 -0,001 -0,002 -0,010 -0,043 -0,014 -0,040 -0,045 -0,011 -0,016 -0,045 -0,002 -0,002 -0,030 *=p<0.05 **=p<0.01 Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Analysen visar att de flesta grupper av utrikesfödda mammor har tagit ut färre föräldrapenningdagar än svenskfödda mammor. Mammans ålder, utbildningsnivå, inkomst samt pappans ursprung, ålder, inkomst och utbildningsnivå har statistiskt säker- ställd inverkan på antalet föräldrapenningdagar som mamman tagit ut och när dessa faktorer är kontrollerade för så är skillnaderna mellan mammor med olika födelseregioner mindre (modell utan kontroller är ej visad här). De skillnader som kvarstår är dock sta- tistiskt säkerställda. Resultatet kan tyckas paradoxalt med tanke på att vi tidigare visat att många grupper av utrikesfödda i genomsnitt tagit ut fler föräldrapenningdagar är svenskfödda mammor. Anled- ningen till att de utrikesfödda mammorna i ovanstående analys tar färre dagar än de svenskfödda är att det finns en högre andel icke- användare bland de utrikesfödda mammorna (se tabell 2). Analysen ovan visar vidare att mammor som har en partner född i ej EU, , , eller tar fler dagar jämfört med om pappan är svenskfödd. Detta beror troligtvis på att det bland de svenskfödda papporna är vanligare att använda föräld- rapenningen och att det därför blir färre dagar kvar till mamman. Analyserna av pappans uttagna föräldrapenningdagar visar att vissa skillnader mellan pappor med olika födelseregioner kvarstår när hänsyn tas till ålder, utbildning, inkomst och partnerns bak- grundsvariabler. Dessa skillnader är dock inte så stora och de flesta grupperna av utrikesfödda pappor skiljer sig inte från de svensk- födda papporna. Skillnaderna tenderar att vara mindre än bland mammorna. Även för papporna visar det sig att en utrikesfödd partner påverkar uttaget. Pappan tar ut färre dagar om mamman är född utanför , EU 15 och . Då vi övergår till att studera hur många dagar som föräldrarna har kvar att ta ut innan barnet fyller , så visar det sig att detta är mer beroende av mammans födelseregion än pappans födelsere- gion. Är mamman utrikesfödd så har föräldrarna fler dagar kvar att ta ut för barnet än om mamman är svenskfödd. Detta överens- stämmer med analysen för mammans uttag som visar att utrikes- födda mammorna tagit färre dagar under barnets första än svenskfödda. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tid i och föräldrapenning För att undersöka om tid i spelar någon roll för hur föräld- rapenningen används har vi analyserat enbart de utrikesfödda mammornas och pappornas uttag av föräldrapenningdagar. Svenskfödda föräldrar har exkluderats för att göra det möjligt att analysera hur invandringsår påverkar antalet uttagna dagar. Analy- sen visar hur antalet dagar påverkas av tid i oberoende av mammans respektive pappans födelseregion, deras ålder och utbildning. Resultaten redovisas i tabell 5. Utrikesfödda och svenskfödda föräldrars föräldrapenninganvändande Tobitanalys av andel uttagna föräldrapenningdagar av utrikesfödda mammor och pappor och andel dagar kvar att ta ut familjerna. -0,025 -0,025 -0,046 -0,006 -0,043 -0,045 -0,033 -0,003 -0,021 -0,114 Partner från samma land Partner från annat land -0,006 -0,003