sou · GUB335 · 2007-01-01 00:00:00 — Vp-kontot är en sammanställning av ett eller flera avstäm- ningskonton som ingår i ett eller flera avstämningsregister. På en viss persons vp-konto kan det alltså vara registrerat aktier i flera olika bolag. Det finns två typer av vp-konton, dels sådana som är registrerade i investerarens namn (ägarkonton), dels sådana som är registrerade i förvaltarens namn (förvaltarkonton). Det är de kontoförande instituten som öppnar vp-konton och utför registre- ringsåtgärder i dessa. En och samma person kan inneha flera olika vp-konton och anlita flera olika kontoförande institut. För att ett annat kontoförande institut än det som har öppnat ett vp-konto skall få vidta registreringsåtgärder på kontot krävs att det föreligger en fullmakt från kontohavaren. SOU 2006:35 Kontoföring av finansiella instrument Begreppen avstämningsregister, avstämnings- och vp- konto Vidare finns det i VPC:s system en typ av vp-konto som kallas för servicekonto. Ett servicekonto kan sägas vara ett mellanting mellan de båda andra kontona. Ur den enskilde placerarens perspektiv fungerar kontot i princip på samma sätt som en depå hos en för- valtare, men i VPC:s system är placeraren direktregistrerad som ägare av värdepapperen på kontot. Det är endast värdepappers- instituten som kan sluta avtal med VPC om en servicekontotjänst. Den enskilde placeraren kan sedan genom avtal med ett institut få ett servicekonto öppnat åt sig. Många av de uppgifter som till- kommer förvaltaren vid en sedvanlig förvaltarregistrering handhas för denna kontotyp i stället av VPC. Det värdepappersinstitut som vill öppna ett servicekonto måste vara anslutet som kontoförande institut hos VPC. Kontoföring av finansiella instrument Figur B. VPC:s kontostruktur Eftersom ett servicekonto ur juridisk synvinkel är ett ägarregi- strerat vp-konto, kommer vi fortsättningsvis att i begreppet vp- konto även inkludera servicekontona såvida inte annat framgår av texten. Vid utgången av fanns det ca 3 316 000 vp- konton som innehades av fysiska personer och dödsbon. Antalet innehavare av vp-konton uppgick till ca 3 244 000. Tre värde- pappersinstitut använde sig av servicekonton. Antalet förvaltar- konton var 2 574. Av de konton för registrering av aktier som innehas av hushållen utgörs enligt uppgifter från () av ägarregistrerade vp-konton. Resterande är således förvaltarregistrerade depåer. Vid utgången av uppgick enligt SCB värdet av hushållens direktregistrerade aktier till och värdet av hushållens förvaltarregistrerade aktier till . Internationellt sett är det inte alltid möjligt för slutinvesterarna att ha konton hos den centrala värdepappersförvararen eller mot- svarande. I många länder är det endast värdepappersinstituten som har konton hos den centrala värdepappersförvararen, medan slut- investerarna har sina värdepapper registrerade i depåer hos instituten. Kontoföring av finansiella instrument För avstämningsbolag är det den centrala värdepappersförvararen som för den s.k. aktieboken, dvs. förteckningen över ett aktie- bolags aktier och aktieägare (5 kap. 1 § aktiebolagslagen, 2005:551). Eftersom aktiebolaget och allmänheten har rätt till insyn i ägarför- hållandena i bolaget skall enligt 5 kap. 19 § aktiebolagslagen en ut- skrift eller annan framställning av aktieboken hållas tillgänglig för alla som vill ta del av den. I en sådan utskrift eller framställning skall aktieägarna och förvaltarna tas upp, dock endast de aktieägare som innehar mer än 500 aktier. Utskriften eller framställningen får inte vara äldre än . Vidare skall det enligt 5 kap. 14 § aktiebolagslagen och 3 kap. 13 § kontoföringslagen hos den centrala värdepappersförvararen för varje avstämningsbolag finnas en sammanställning över aktieägare med mer än 500 förvaltar- registrerade aktier i bolaget. Förvaltarna lämnar regelbundet upp- gifter till VPC om samtliga aktieägare vilkas aktier är förvaltar- registrerade. I den förvaltarförteckning hos VPC som är offentlig redovisas dock endast innehav som överstiger 500 aktier. När det gäller sådana fall där kunden till en svensk förvaltare t.ex. är en utländsk bank som i sin tur har underliggande kunder, lämnas namnen på dessa kunder vanligen inte ut. I stället förekommer endast namnet på den utländska banken i förvaltarförteckningen, trots att de bakomliggande innehaven kan vara betydande. Av 8 kap. 1 § kontoföringslagen följer att innehavaren av ett avstämningskonto har rätt att på begäran få besked från den centrala värdepappersförvararen om kontots innehåll. Den centrala värdepappersförvararen skall också lämna innehavaren besked om kontots innehåll per föregående år. Om innehavaren begär det, skall i beskedet även anges de förändringar på kontot som har ägt rum under det föregående året. VPC skickar i de flesta fall också en underrättelse till kontoinne- havaren när det har skett en förändring av uppgifterna på kontot. 4 Vissa jämförbara länder I detta kapitel kommer vi att redovisa hur beskattningen av värde- papper går till samt vilka regler för självdeklaration och kontroll- uppgifter som gäller i , och . Att just dessa länder har valts beror på att deras system ligger nära det svenska med avseende på såväl skattereglernas uppbyggnad som administra- tiva traditioner. Informationen har huvudsakligen erhållits genom kontakt med finansdepartementen (eller motsvarande) och skatte- myndigheterna i de olika länderna samt via skattemyndigheternas webbplatser. För att uppnå ökad överskådlighet har en del för- enklingar gjorts vid beskrivningen av de i många fall tämligen komplicerade reglerna. I de nordiska länderna är, som framgår av redogörelsen nedan, systemet med kontrolluppgifter väl utbyggt. De nordiska länderna skiljer sig dock från många av de övriga länderna inom EU och både vad gäller de materiella kapitalbeskattningsreglerna och bestämmelserna om kontrolluppgifter. Utanför före- ligger det i många fall inte någon kontrolluppgiftsskyldighet vid avyttring av värdepapper. Detta kan bero på taxeringssystemens utformning. Orsaken kan också vara att avyttringen inte är skatte- pliktig. Många länder har nämligen bestämmelser om att en avytt- ring av värdepapper är skattefri om värdepapperen har innehafts , t.ex. . I flera länder förekommer också höga grundavdrag eller regler om investeringskonton eller liknande där värdepappersinnehav upp till ett visst belopp kan hanteras utan beskattningskonsekvenser. De danska bestämmelserna om beskattning vid avyttring av aktier, konvertibla skuldebrev m.m. finns i loven om den skattemæssige behandling af gevinst og tab ved afståelse af aktier m.v. (aktie- avancebeskatningsloven). Som huvudregel beskattas även avyttring av andelar i aktiebaserade investeringsfonder som aktier. har det gjorts betydande ändringar av reglerna om beskattning av värdepapper. Här redogörs inledningsvis för de äldre reglerna och därefter redovisas hur de nya bestämmelserna är utformade. Enligt den äldre lydelsen av aktieavancebeskatningsloven skiljer lagen mellan aktier som har innehafts än och aktier som har innehafts . Om aktien har inne- hafts än beskattas vinsten vid avyttring av både börsnoterade och onoterade aktier som kapitalinkomst med en skattesats mellan och . Förluster vid avytt- ring av sådana aktier kan dras av mot vinster på andra aktier som har avyttrats efter förvärvet. För en skattskyldig som är gift kan outnyttjade förluster dras av från makens vinster på mot- svarande aktier. Om det därefter kvarstår en förlust eller om den skattskyldige är ogift får förlusten dras av . Om aktien har innehafts under är vinst vid avyttring av börsnoterad aktie skattefri under förutsättning att värdet av den skattskyldiges samlade innehav av börsnoterade aktier – vid utgången av ett inkomstår, före en avyttring eller efter ett förvärv av börsnoterade aktier – inte över- stigit för ensamstående () och för gifta (). Om kursvärdet överstigit beloppsgränsen beskattas vinsten som aktieinkomst. Aktievinster () beskattas med en skattesats om och vinster över detta belopp . För- luster vid avyttring av börsnoterade aktier som innehafts under kan dras av mot vinster på andra sådana börsnoterade aktier i det fall en vinst skulle ha varit skattepliktig. Om värdet på det samlade aktieinnehavet inte överstigit den angivna belopps- gränsen är således en förlust inte avdragsgill. För en skattskyldig som är gift kan outnyttjade förluster dras av från makens vinster på Om det därefter kvarstår en förlust eller om den skattskyldige är ogift får förlusten dras av . Vinst vid avyttring av onoterade aktier som innehafts under beskattas som aktieinkomst. Förluster vid avyttring av onoterade aktier dras av från aktieinkomsten. Blir aktieinkomsten negativ beräknas en negativ skatt som beaktas vid fastställelse av den slutliga skatten. För gifta medräknas negativ aktieinkomst i makens eventuella positiva aktieinkomst efter särskilda regler. Vid vinstberäkningen vid avyttring av aktier är utgångspunkten att vederlaget minskas med ett anskaffningsvärde. När det gäller börsnoterade aktier som innehafts än an- vänds en aktie-för-aktiemetod, dvs. anskaffningsvärdet för den först förvärvade aktien läggs till grund för beräkningen. Vid vinst- beräkningen avseende börsnoterade aktier som innehafts under används en genomsnittsmetod. Det finns särskilda regler för hur anskaffningsvärdet skall beräknas då en aktieägares innehav av börsnoterade aktier överstiger be- loppsgränsen. Vid vinstberäkningen avseende onoterade aktier används en genomsnittsmetod. Detta gäller både vid kortare och vid längre innehav. Vinstberäkningarna påverkas också av olika bolagshändelser som ny- och fondemissioner. Bestämmelserna om fordringar finns i loven om skattemæssig behandling af gevinst og tab på fordringer, gæld og finansielle kon- trakter (kursgevinstloven). Vinster vid inlösen eller försäljning av obligationer och andra skuldebrev (förutom konvertibla skulde- brev) i danska kronor är skattefria såvida räntan på fordringen på utställelsedagen uppgick till eller översteg en särskilt fastställd s.k. mindsterente. uppgår denna ränta till . Förluster på sådana fordringar är inte avdragsgilla. Som huvudregel är vinster på fordringar i annan valuta än danska kronor skattepliktiga och förluster avdragsgilla om den totala vinsten respektive förlusten överstiger . Beskattning sker som kapitalinkomst. har det som nämnts antagits nya be- stämmelser beträffande beskattningen av bl.a. aktier. Syftet med de nya bestämmelserna, som gäller för aktier förvärvade från , är bl.a. att förenkla de tämligen komplicerade regler som översiktligt redogjorts för ovan. De tidigare reglerna om skattefrihet för vinster vid försäljning av aktier som innehafts under om värdet på innehavet understigit vissa belopp har avskaffats. Vinster skall således alltid beskattas, oavsett längden eller innehavets storlek. Vidare gäller att genom- snittsmetoden skall tillämpas vid vinstberäkningarna samt att vinster skall beskattas som aktieinkomst. För aktier som har för- värvats före gäller särskilda övergångsbestäm- melser, bl.a. om skattefrihet på vinster vid avyttring om värdet på innehavet av börsnoterade aktier inte understeg de gällande beloppsgränserna. Bestämmelser om deklarationsförfarandet och om kontrollupp- gifter finns i skattekontrolloven. En förenklad självdeklaration sänds ut till de skattskyldiga där de uppgifter som skatte- myndigheterna känner till genom inkomna kontrolluppgifter är förtryckta. Den skattskyldige skall underteckna och återsända blanketten efter eventuella tillägg och rättelser. Ändringar och kompletteringar kan också göras med hjälp av knapptelefon eller Internet. Om den skattskyldige inte har några kompletterande uppgifter att lämna behöver blanketten inte återsändas. Som ett alternativ till den förenklade självdeklarationen kan den skatt- skyldige alltid använda sig av en självdeklaration som inte är för- tryckt. Enligt skattekontrolloven skall, för och framåt, kontrolluppgift om innehav av börsnoterade aktier lämnas av den som mottagit aktier i depå till förvaltning. Detta innebär att det är de kontoförande instituten som är uppgiftsskyldiga. Såvitt avser aktier som är registrerade hos den centrala värdepappersför- vararen (Værdipapircentralen A/S) lämnar dock denna kontroll- uppgifter för de kontoförande institutens räkning. Kontrollupp- giften skall innehålla uppgift om den enskilda aktiens identitet och om kursvärdet vid utgången av kalenderåret. Vidare skall fr.o.m. den som förmedlar handel med aktier lämna uppgift om försäljning av börsnoterade aktier. Kontrolluppgiften skall innehålla uppgift om aktiens identitet, försäljningstidpunkten och försäljningsbeloppet för aktien. Uppgift om köp m.m. lämnas däremot inte. Den skattskyldige måste således alltid själv i deklara- tionen lämna uppgift om vinster eller förluster vid avyttring av aktier. ) har på sin webbplats en tjänst, TastSelv, genom vilken de skattskyldiga kan få hjälp med att beräkna vinster och förluster på börsnoterade aktier. Vid avyttring av andelar i investeringsfonder lämnas kontroll- uppgift om försäljningsbeloppet. Någon förtryckning av vinst eller förlust kan följaktligen inte heller ske i detta fall. Vid köp och för- säljning av obligationer lämnas uppgifter om räntebelopp, däremot föreligger inte någon kontrolluppgiftsskyldighet om köpeskillingen eller försäljningsbeloppet. Vid inlösen av obligationer lämnas kontrolluppgift om inlösenbeloppet. Även vid avyttring av obliga- tioner måste den skattskyldige själv lämna uppgift om eventuella skattepliktiga vinster eller avdragsgilla förluster. Slutligen kan också nämnas att det vid vissa s.k. privata överlåtelser, dvs. över- låtelser där något värdepappersinstitut inte medverkar, föreligger en uppgiftsskyldighet för privatpersonerna själva. Detta gäller bl.a. överlåtelser av obligationer och andelar i investeringsfonder. har det antagits en ny lag som ger skatteministern möjlighet att utfärda bestämmelser om att kontrolluppgifter om vinster och förluster vid avyttring av aktier kan lämnas på frivillig väg. Skatteministern har också givits möjlig- het att utfärda bestämmelser om att aktörerna på finansmarknaden skall lämna kontrolluppgifter om insättningar och uttag på konton beträffande aktier och andra värdepapper. Dessa uppgifter kommer dock inte att kunna användas till att beräkna vinster och förluster vid avyttringar, utan är avsedda som en service till aktieägarna. kan således en gång sända ut ett med- delande till aktieägarna om att det har förekommit insättningar eller uttag av aktier samt vilka beskattningskonsekvenser detta kan medföra. Aktieägaren kan därefter använda sig av beräkningspro- grammet TastSelv för att räkna ut vinsten eller förlusten. Det skall föras förhandlingar med aktörerna på finansmarknaden om hur rapporteringen närmare skall utformas. De norska bestämmelserna om beskattning vid avyttring av aktier och andra värdepapper finns i loven om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Vinster vid avyttring av värdepapper beskattas som alminnelig inntekt med en skattesats om . Förluster är avdragsgilla. Uppkomna underskott får flyttas fram till följande år. Från har det skett stora förändringar av vinst- Här redogörs först kortfattat för de äldre reglerna och sedan redovisas den nya beskattningsmodellen. Enligt de äldre reglerna är utgångspunkten för beräkning av vinst eller förlust vid avyttring av aktier att vederlaget för aktierna redu- ceras med ett ingångsvärde. Ingångsvärdet för aktier i bolag hemmahörande i utgörs av den ursprungliga anskaffnings- kostnaden justerad med ackumulerade s.k. RISK-belopp (Regulering av Inngangsverdi med Skattlagt Kapital). Ett RISK-belopp fastställs för alla aktiebolag och består av den nettoökning av bolagets beskattade egna kapital som upp- kommit fördelad på det totala antalet aktier. RISK- metoden infördes för att undvika dubbelbeskattning av bolagets vinster. Vid försäljning av aktier i utländska bolag är RISK- metoden inte tillämplig. Vidare påverkas ingångsvärdet bl.a. av olika bolagshändelser som emission och split. Om aktieägaren av- yttrar en del av innehavet i ett visst bolag, anses de först förvärvade aktierna vara de som avyttrats först. Inlösen av andelar i aktie- baserade investeringsfonder beskattas på samma sätt som avyttring av aktier. RISK-belopp fastställs för norska fonder. Vinster vid avyttring av obligationer och andra skuldebrev är skattepliktiga om obligationen har förvärvats efter , medan vinster på obligationer förvärvade inte utgör skattepliktig intäkt. Beträffande s.k. underkursobligationer beskattas dock den del av vinsten som utgör ränta även om obliga- tionen förvärvats före . För de fall en vinst hade varit skattepliktig, är motsvarande förlust avdragsgill. Från har det införts ett helt nytt regelsystem för beskattning vid avyttring av bl.a. aktier och andelar i aktiebaserade investeringsfonder, den s.k. aksjonærmodellen. Utgångspunkten är att det bara är utdelning och vinster överstigande en viss avkastning som skall beskattas. Vid beräkning av skattepliktig utdelning och vinst används begreppen skjermingsgrunnlag, skjermingsrente och skjermingsfradrag. Skjermingsgrunnlaget beräknas per aktie och är som huvudregel detsamma som den faktiska anskaffnings- kostnaden för aktien. Skjermingsrenten motsvarar den årliga genomsnittsräntan efter skatt för statsskuldväxlar med en löptid . Skjermingsfradraget visar hur stor utdelning som kan mottas skattefritt och utgörs av aktiens skjermingsgrunnlag multiplicerat med skjermingsrenten. Skjermingsfradraget skall beräknas för varje aktie per . Om ut- delningen understiger skjermingsfradraget, kan åter- stående avdrag avseende aktien flyttas fram genom att skjermings- grunnlaget ökas med det outnyttjade skjermingsfradraget, vilket resulterar i ett nytt skjermingsgrunnlag . Om mottagen utdelning överstiger skjermingsfradraget, beskattas det överskjutande beloppet som alminnelig inntekt med en skattesats om . Utgångspunkten för beräkning av vinst vid avyttring av aktier är att vederlaget vid försäljningen minskas med den faktiska anskaff- ningskostnaden. För aktier som förvärvats före skall anskaffningskostnaden justeras med ackumulerade RISK- belopp. Den eventuella vinst som därefter uppkommer, skall reduceras med outnyttjade ackumulerade skjermingsfradrag. Om denna beräkning medför att ett negativt belopp uppkommer, före- ligger inte någon avdragsrätt. Avdrag medges däremot för förlust som beror på att den ursprungliga anskaffningskostnaden är högre än vederlaget. Det nya beskattningssystemet omfattar även aktier i utländska bolag. Andelar i obligationsbaserade investeringsfonder skall behandlas på samma sätt som direktägda obligationer. Bestämmelser om deklarationsförfarandet och om kontroll- uppgifter finns i loven om ligningsforvaltning (ligningsloven). En förtryckt självdeklaration, innehållande de uppgifter som skatte- myndigheterna känner till, sänds ut till den skattskyldige. Denne skall underteckna och återsända blanketten efter eventuella tillägg och rättelser. Självdeklarationen kan också i många fall leve- reras över telefon eller Internet. Enligt ligningsloven skall aktiebolag lämna kontrolluppgift om förhållanden som har betydelse för beskattningen av aktieägarna, bl.a. uppgifter om aktiekapitalets storlek och antalet aktier, där- ibland ändringar till följd av emission, fusion, fission m.m. Vidare skall uppgifter lämnas om aktieägarna per taxeringsåret, ändringar av ägarsammansättningen , utdelning och annat som kan få betydelse för beskattningen vid avyttring av aktier. Utgångspunkten är således att kontrollupp- giftsskyldigheten ankommer på aktiebolagen. Beträffande aktie- bolag som är registrerade hos den centrala värdepappersförvararen (Verdipapirsentralen ), är det dock denna som handhar upp- giftslämnandet för bolagens räkning. Skatteetaten (ung. ) har på sin webbplats ett sökbart s.k. RISK-register där uppgifter om årliga RISK-belopp för aktie- bolag och investeringsfonder är registrerade. Fr.o.m. har också infört ett s.k. aksjonærregister (nedan benämnt aktieägarregister). Detta register är en central databas som drivs av Skatteetaten där de kontrolluppgifter som inrapporteras om innehav och avyttring av aktier sammanförs. Sedan aktieägar- registret infördes erhåller den skattskyldige en s.k. behold- ningsoversikt baserad på de uppgifter som aktieägarregistret inne- håller om den skattskyldiges aktieinnehav. Beholdningsoversikten kan bl.a. innehålla uppgifter om innehavet vid beskattningsårets utgång, förvärvstidpunkter, anskaffningskostnader och RISK- belopp. Om en avyttring har förekommit skickas det ut en s.k. realisasjonsoppgave till den skattskyldige. Realisasjonsopp- gaven innehåller de uppgifter från aktieägarregistret som är av betydelse för vinstberäkningen. Som exempel på uppgifter kan nämnas avyttrings- och förvärvstidpunkt, typ av avyttring och för- värv, antalet avyttrade aktier, anskaffningskostnad, vederlag och uppgifter om RISK-belopp. Vidare lämnas ett förslag till beräkning av vinst eller förlust. Den skattskyldige skall kontrollera att upp- gifterna är korrekta samt föra in eventuella rättelser och komplette- ringar. Därefter skall den framräknade vinsten eller förlusten överföras till självdeklarationen. Vid inlämnandet av deklarationen bifogas realisasjonsoppgaven som bilaga. Under det år då systemet med ett aktieägarregister trädde i kraft ombads aktiebolagen att lämna uppgifter om förvärvstidpunkt m.m. beträffande aktier som hade förvärvats innan ikraftträdandet. Verdipapirsentralen inkom också med sådana uppgifter. kunde på detta sätt redan från början tillföras många av de uppgifter som erfordras för att beräkna vinster och förluster även beträffade äldre innehav. De skattskyldiga har också haft möjlighet att anmäla eventuella felaktigheter eller lämna kompletterande uppgifter. Det är dock först vid en eventuell avytt- ring som det förelegat en skyldighet att lämna nödvändiga upplys- ningar för beräkning av vinst eller förlust. är aktieägarna skyldiga att i samband med inlämnandet av deklaratio- nen uppge anskaffningskostnad för innehavda aktier. Målet är att uppgifterna från registret skall kunna tas in direkt i den förtryckta självdeklarationen (Ot.prp. nr 1, 2003–2004). För när- varande innehåller registret för få och för osäkra uppgifter för att uppgift om vinst eller förlust skall kunna förtryckas. Det pågår ett arbete med att anpassa aktieägarregistret till det nya beskattnings- system som trätt 2006. Beträffande avyttring av andelar i investeringsfonder lämnar fondförvaltaren kontrolluppgifter. I kontrolluppgiften skall uppgift bl.a. lämnas om antalet avyttrade andelar, vederlag, anskaffnings- kostnad och anskaffningstidpunkt, dvs. en beräkning görs av vinsten eller förlusten. Om fonden är registrerad hos Verdipapir- sentralen lämnar denna kontrolluppgifter. Verdipapirsentralen lämnar också kontrolluppgifter om avyttring av obligationer och liknande skuldebrev som är registrerade där. Uppgifter lämnas bl.a. om transaktionstyp, antal, transaktionstidpunkt och det nominella värdet. Den skattskyldige måste dock själv redovisa vinsten eller förlusten. Bestämmelser om beskattning vid avyttring av värdepapper finns i inkomstskattelagen. Med verkan fr.o.m. har bestämmelserna ändrats i vissa delar i samband med en omfattande förändring av utdelningsbeskattningen. Här redogörs först för hur de äldre reglerna var utformade och sedan för de ändringar av dessa regler som har gjorts. Vinst vid avyttring av värdepapper, s.k. överlåtelsevinst, utgör skattepliktig kapitalinkomst och beskattas med en skattesats om . Vinsten räknas fram genom att vederlaget minskas med den faktiska anskaffningsutgiften. Särskilda regler för beräkningen av anskaffningsutgiften gäller vid t.ex. splitar och andra bolags- händelser. I stället för den faktiska anskaffningsutgiften kan en s.k. presumtiv anskaffningsutgift användas.