sou · GUB385 · 2007-01-01 00:00:00 — svarade att de instämmer helt eller delvis på påståendet jag tror att det finns värnpliktiga på mitt förband som på vardagar röker hasch eller marijuana. svarade att de instämmer helt eller delvis på påståendet jag tror att det finns värnpliktiga på mitt förband som på vardagar röker hasch eller marijuana istället för att dricka alkohol, därför att man inte blir bakfull av att röka hasch eller marijuana. angav att de helt eller delvis instämmer i påståendet jag vet att det finns värnpliktiga som använder någon form av narkotika när hon eller han är hemma på helgpermission. har låtit de totalförsvarspliktiga kraftverksoperatörerna i och kraftledningsreparatörerna i besvara ett frågeformulär. Alla svar var anonyma. Totalt svarade 42 personer på frågorna varav 15 kraftverksoperatörer och 27 kraftledningsreparatörer. Frågorna avsåg förekomsten av alkohol och droger på utbildningsplatsen under de totalförsvars- pliktigas vistelse på förläggningen och den tid de pliktiga varit i tjänst för praktiska övningar eller teori om inte annat angavs samt hur utbildningsplatsen agerat. Av sammanställning framgår bl.a. följande. På frågan hur ofta har alkohol druckits på förläggningen svarade 3 personer 1–3 gånger, 19 personer 4–8 gånger, 15 personer 9–15 gånger och 5 personer 16 gånger eller fler. På frågan har det förekommit någon annan form av berusnings- medel annat än alkohol, t.ex. droger, medicin eller liknande svarade 39 personer aldrig och 1 person 1–3 gånger. Denna person uppgav att någon hade rökt på. 16 personer svarade nej och 26 personer svarade ja på frågan om det förekommit att någon varit påverkad eller bakfull under tjänstgöringstid. Droger bland totalförsvarspliktiga SOU 2006:85 På frågan om det finns alkohol på förläggningen svarade 9 personer har förekommit, 31 personer brukar förekomma och 1 person vet inte. Det kan vara svårt att upptäcka alkohol- och andra drogproblem på en arbetsplats. Personer med sådana problem är ofta skickliga på att dölja detta. I arbetslivet finns det möjlighet att förhindra att anställda hamnar i problem. Arbetsplatsens inställning till alkohol och andra droger har visat sig ha en mycket stor betydelse när det gäller att forma de anställdas drogvanor. En alkoholliberal arbets- plats befäster gamla mönster och underlättar bruk av alkohol i vissa situationer. På en arbetsplats med en tydlig och klar inställning till narkotika, dopningspreparat och alkohol i olika situationer och en väl förankrad och genomarbetad drogpolicy är alkoholförtäring som inverkar på arbetet och narkotika samt dopningspreparat inte godtagbart. har Försvarsmakten arbetat med ett handlings- program för att tidigt upptäcka alkohol- och annat drogmissbruk. Det förebyggande arbetet har (beroende ) bestått av tre delar, nämligen drogpolicy, drogtester och utbildning. fastställdes en reviderad drogpolicy för Försvarsmakten. Målsättningen med policyn är att förebygga missbruk av alkohol och användning av narkotika och olagliga dopningsmedel samt att skapa en attityd till alkohol och droger som baseras på kunskap, gott omdöme och omtanke om varandra. I policyn anges att all personal skall engageras i arbetet med att: hålla verksamheten fri från narkotika och olagliga dopnings- medel, förebygga alkohol- och drogrelaterade tillbud och olyckor, förebygga uppkomst av alkohol-, narkotika- och dopnings- missbruk och aktivt hjälpa alla med missbruksproblem. I drogpolicyn anges vidare vilka regler och mål som skall gälla inom Försvarsmakten. Det anges att inom Försvarsmakten skall bruket av alkohol skötas med stor varsamhet och gott omdöme. All personal skall avstå från alkoholkonsumtion som riskerar att äventyra arbetet, säkerheten och hälsan. Vid representation skall det råda restriktivitet beträffande nyttjande av alkohol och alkoholfria alternativ skall erbjudas. Vid all annan tjänsteutövning gäller nolltolerans. Alla skall helt avhålla sig från icke-medicinsk användning av narkotika och olagliga dopningsmedel. Förebyggande åtgärder såsom information och utbildning enligt PRIME for Life metoden skall genomföras med all personal. (Förklaring om vad som avses med PRIME for Life redovisas i avsnitt 4.2.3). Alla skall vid nyanställning och byte av placering informeras om förbandets/skolans eller motsvarande alkohol- och drogpolicy. Vid upphandling skall det ställas krav på att entreprenören följer policyn. Utbildning om förebyggande verksamhet samt effekterna av alkohol, narkotika och olagliga dopningsmedel skall ingå i nivåhöjande utbildning liksom vid annan chefsutbildning. Varje förband/skola eller motsvarande skall omsätta Försvarsmaktens policy till en lokal policy med tillhörande handlingsplan och utbildningsplan för arbetet mot missbruk av alkohol och all befattning med narkotika och olagliga dopnings- medel. Förband/skola eller motsvarande som har styrketränings- anläggning skall särskilt beakta arbetet mot dopning inom idrotten. All personal skall känna ansvar för varandra såväl i som utanför tjänsten och uppmärksamma om någon medarbetare missbrukar alkohol eller använder narkotika och/eller olagliga dopningsmedel. All personal skall vidtaga åtgärder så att verksamheten kan genomföras utan säkerhetsrisker. Om den som är läkare skall ordinera läkemedel med sinnespåverkande effekter skall han eller hon anmäla detta till förbandsläkaren för en värdering av vilka särskilda föreskrifter som kan behövas angående vissa slag av tjänstgöring, t.ex. vapen eller fordonstjänst. I policyn finns även angivet riktlinjer för handlingsplan. Där anges att enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) har varje arbetsgivare rehabiliteringsansvar för sina anställda. Detta rehabiliteringsansvar omfattar också drogmissbruk. Enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring är det varje anställds skyldighet att medverka vid sin egen rehabilitering. I handlingsplanen anges vidare vilka åtgärder som skall företas vid misstanke och konstaterat drogmissbruk. De angivna åtgärd- erna är uppdelade på anställd personal och totalförsvarspliktig personal. I handlingsplanen anges följande. Åtgärder vid misstanke om kvarstående eller pågående berusnings- effekter samt ett positivt alkoholutandningsprov. Individen skall tas ur tjänst och skickas hem. Närmaste chef skall ingripa och ansvara för att händelsen utreds. Testning/läkarundersökning skall ske. Lämpliga åtgärder vidtas tills eventuell rehabiliteringsutredning är slutförd. Åtgärder vid misstanke om missbruk. Rehabiliteringsutredning skall genomföras. Dokumentation skall föras under hela rehabiliterings- utredningen. Varsamhet skall iakttagas så att inte den personliga integriteten kränks. Åtgärder vid konstaterat alkoholmissbruk. Förbandschef skall ansvara för att rehabiliteringsavtal upp- rättas. Individens rehabilitering skall följas upp och utvärderas. Upprättat rehabiliteringsavtal skall vid byte av befattning inom Försvarsmakten, med beaktande av sekretess, medfölja till den nya arbetsplatsen för att säkerställa fortsatt rehabilitering. Avslutad rehabilitering skall följas av fortsatt stöd till individen. Åtgärder vid konstaterat användande av narkotika och/eller olagliga dopningsmedel samt vid ett positivt narkotikatest. Förbandschef skall ansvara för att ett rehabiliteringsavtal upprättas. I avtalet skall ingå att individen frivilligt deltar i oanmälda drogtester. Individen kan omplaceras i avvaktan på att rehabiliterings- åtgärder är insatta. Upprättat rehabiliteringsavtal skall vid byte av befattning inom Försvarsmakten, med beaktande av sekretess, medfölja till den nya arbetsplatsen för att säkerställa fortsatt rehabilitering. Avslutad rehabilitering skall följas av fortsatt stöd till individen. Åtgärder vid brott mot rehabiliteringsavtalet. Förbandschef skall ansvara för att orsaken utreds och i samråd med individen utarbeta förändringar i avtalet för att säkerställa att rehabiliteringen fullföljs så att den anställde kan kvarstå eller återgå i tjänst. I avtalet anges vidare att samtliga av de ovan redovisade åtgärderna skall, om individen så önskar, ske i samråd med arbetstagar- organisation. Därtill anges att upprepade brott mot rehabiliterings- avtalet eller grav misskötsamhet som beror på missbruk av alkohol och droger ytterst kan vara skäl för uppsägning. Åtgärder vid misstanke om kvarstående berusningseffekter. Individen skall tas ur tjänst. Närmaste chef skall ingripa och ansvara för att händelsen utreds. Testning/läkarundersökning skall erbjudas den misstänkte. Individen kan omplaceras tills eventuell rehabiliterings- utredning är slutförd. Individen kan avstängas från vidare hantering av vapen, ammunitionseffekter och fordon. Åtgärder vid misstanke om missbruk. Förbandschef kan, enligt 5 kap. 1 § lagen om totalförsvarsplikt, beordra den värnpliktige att underkasta sig en hälsoundersök- ning med syfte att utröna om missbruk föreligger eller ej. Rehabiliteringsutredning skall genomföras med syfte att ge underlag för beslut om åtgärder och beslut om individen kan kvarstå i tjänst eller ej. Med individens medgivande kan utredning ske i samråd med civil arbetsgivare och sociala myndigheter. Dokumentation skall föras under rehabiliteringsutredningen. Varsamhet skall iakttagas så att den personliga integriteten inte kränks. Därtill anges att för att den värnpliktige skall få kvarstå i tjänst krävs vid konstaterat alkoholmissbruk eller användning av narkotika och olagliga dopningsmedel att ett avtal upprättas mellan den värnpliktige och förbandet/skolan eller motsvarande. I avtalet skall ingå att den värnpliktiges drogfrihet regelbundet kontrolleras med oanmälda drogtester. Om den värnpliktige bryter mot avtalet skall beslutet om att kvarhålla denne på förbandet/skolan eller motsvarande omprövas. undertecknade Försvarsmakten och de fackliga organisationerna Försvar, Försvar, och ett avtal om periodiska hälso- kontroller. Avtalet gav Försvarsmakten möjlighet att genomföra drogtestning med slumpmässigt urval bland Försvarsmaktens personal. Syftet med avtalet var att bidra till att skapa en säker arbetsmiljö och förebygga drogrelaterade olyckor och tillbud och därigenom också skydda tredje man. I avtalet angavs att målet var att undersöka av personalen inom särskilt riskfyllda verksamhetsområden som i bilaga till avtalet angavs vara vapenutbildning, övningar, hantering av vapen och ammunition, hantering av fordon (inklusive flyg och fartyg), hantering av explosiva och brandfarliga varor (IFTEX, BVKF) och säkerhetsklassat arbete. Därtill skulle av den övriga personalen undersökas. Drogpreventiva program SOU 2006:85 I avtalet reglerades också att information skulle ges till personalen avseende avtalet och dess innerbörd innan avtalade hälsokontroller började genomföras. Viss angiven personal skulle även genomgå speciell utbildning i ämnet. Avtalet föreskrev vidare vilka åtgärder som skulle vidtagas vid positivt test och vid vägran att genomgå test. Avtalet stadgade även att en utvärdering av avtalet skulle göras . I bilagor till avtalet fanns specificerade krav på Medicinsk bedömare (MB) samt provtagande sköterska, krav på analyslaboratorium samt rutiner för hur testerna skulle genomföras. De första drogtesterna genomfördes . upphörde emellertid testprogrammet. Detta beroende på att det uppstod en oklarhet om Försvarsmakten hade bemyndigande att ingå avtalet om drogtestning. testprogrammet pågick testades sammanlagt 4 612 personer. testades 155 personer varav 118 personer inom särskilt riskfyllda verksamhetsområden och 37 personer inom inom särskilt riskfyllda verksamhetsområden och 355 personer inom övrig personal. verksamhetsområden och 417 personer inom övrig personal. I samband med att avtalet undertecknades utarbetade Försvars- makten och de fackliga organisationerna en undervisningsfilm med handledningshäfte. Därtill togs en informationsbroschyr fram med motsvarande information. I filmen, handledningshäftet och i broschyren förklarades varför och när drogtester skulle införas. Vem som skulle testas och hur många samt vad testerna bestod av. Vidare informerade man om hur testerna skulle gå till och vad som hände efter det testet var taget samt vilka rutiner som fanns om ett test var positivt. Därtill redovisade man kostnaderna för test- tagningen samt en beräkning av Försvarsmaktens kostnader för missbruk och skador på grund av alkohol. togs ett särskilt utbildningsmaterial riktat till chefer och nyckelgrupper som fackligt förtroendevalda fram. Syftet med utbildningsmaterialet var att ge personalkonsulenter eller motsvarande yrkesgrupper ett grundmaterial att använda vid lokala och regionala chefsutbildningar. Förutom det ovan redovisade utbildningsmaterialet initierades ett särskilt utbildningsprogram, PRIME For Life som är en drogförebyggande utbildning. Utbildningens främsta fokus är alkohol men den innehåller också ett avsnitt om narkotika. Denna utbildning riktade sig initialt endast till anställda inom Försvars- makten men omfattas även totalförsvarspliktiga av utbildningen. Försvarsmakten hade som målsättning att all personal skulle genomgå utbildningen . Denna interna målsättning har dock inte uppfyllts. Sammanlagt hade av personalen genomgått utbildningen. PRIME for Life är ett program som kommer från . Det är forskningsbaserat och bör förmedlas . Inom Försvarsmakten förmedlas programmet genom en samman- hängande utbildning på en och en halv dag (). Målsättningen med programmet är att förhindra att drogrelaterade problem överhuvudtaget uppstår, att upptäcka problem och därmed förhindra riskutveckling samt lindra den skada som redan uppstått och hindra ytterligare skadeutveckling. Utbildningen fokuserar på människans möjlighet att själv påverka sin situation och riskuppfattning. Det finns en mycket utförlig manual för programmet. Deltagarna får en studiehandbok i vilken allt väsentligt om programmet finns att läsa. PRIME for Life har utvärderats i flera oberoende studier i . I dessa har man kunnat visa att utbildningen påverkat riskuppfatt- ningen och att konsumtionen av alkohol minskat bland dem som genomgått utbildningen. PRIME for Life har i använts bl.a. av , (största nykterhets- organisation) och Försvarsmakten. I de studier som gjorts i har man inte kunnat påvisa någon effekt av programmet som är statistiskt belagd. Programmet har gett effekter på kunskaper och riskuppfattning i de studerade grupperna, men däremot har man inte kunnat se några effekter på alkoholvanor vid en korttidsuppföljning. Positiva effekter har dock kunnat utskiljas. 4.2.4Utvärdering av Försvarsmaktens drogpreventiva program I avtalet mellan Försvarsmakten och de fackliga organisationerna om periodiska hälsokontroller i Försvarsmakten ingick en reglering om att avtalet skulle utvärderas. utarbetades en forskningsplan och projektmedel söktes av regeringens narkotika- samordnare () som senare beviljade en del av det sökta beloppet. godkände forskningsetikkommittén vid forsknings- planen. Forskningen redovisades senare i rapporten utvärdering av Försvarsmaktens drogpreventiva program – mål, känslighet och integritet. Författarna till rapporten var Med. vid , docent vid och Jur vid . De specifika frågeställningarna i rapporten var följande: Hur väl följer organisationens olika aktörer de uppställda målen? Upplever anställda den slumpmässiga testningen som känslig? Upplever anställda att de fått tillräcklig information och utbildning? Är det rimligt och försvarligt ur integritetssynpunkt att genomföra slumpvisa nykterhets- och narkotikakontroller på anställda inom Försvarsmakten? Strider genomförandet av drogtester mot arbetsrätts- lagstiftningen? I rapporten redovisas den slutsats som författarna gör enligt följande. 1.Nästan alla anställda som genomfört slumpmässiga alkohol- och narkotikatester upplever inte dessa som känsliga (besvärande). Dessutom uppger en klar majoritet att de fått tillräcklig information före testprogrammet startade. 2.Av de elva på förhand uppsatta målen som är hämtade från Försvarsmaktens policy och handlingsplan bedöms sex av målen vara till stora delar eller helt uppfyllda. Två av målen bedöms till viss del vara uppfyllda och tre bedöms inte vara uppfyllda . Måluppfyllelsen sammanfattas i nedan- stående: Följande mål är helt uppfyllda: Anställda kallas inom utsatt tid till testning, personalchef har kännedom om hur vägran om testning hanteras och målet att det råder restriktivitet i samband med representation. Följande mål är till stora delar uppfyllda: Lokal policy fanns före testprogrammet startade, information till alla anställda före det att testprogrammet startade och lokala förhandlingar har skett mellan parterna vad gäller slumpnivå. Följande mål är till viss del uppfyllda: Nyanställda informeras om Försvarsmaktens policy och preventionsarbetet med anabola steroider på träningsanläggningar. Följande mål är inte uppfyllda: Lokal utbildningsplan, särskild utbildning till chefer och andra nyckelpersoner och Försvars- maktens policy ingår i upphandlingskraven. 3.En samlad bedömning av testerna ur de olika aspekterna så som de genomförs och med beaktande av konsekvenserna vid ett positivt utslag dvs. arbetstagaren skall genomgå rehabilitering för att bli kvitt sitt missbruk gör att dessa inte strider mot de enskilda individernas integritet. att få ha sitt narkotika- missbruk och alkoholintag i fred är lågt. 4.Med beaktande av hur testerna genomförs, i vilket syfte de genomförs m.m. finns det inget som tyder på att dessa skulle strida mot de enskilda personernas integritet utifrån den praxis som arbetsdomstolen och fastslagit i fråga om genomförande av alkohol- och drogtester. Dessa framstår som väl avvägda och en rimlig proportion föreligger mellan de enskilda individernas anspråk på integritet och omgivningens krav. 4.2.5Försvarsmaktens försöksverksamhet med alkolås Förutom ovan redovisad drogförebyggande verksamhet har Försvarsmakten genom Försvarsmaktens logistik även genomfört ett försök med alkolås på fjärrgodsfordon som en trafiksäkerhets- höjande åtgärd. Innan installationen påbörjades vände sig Försörjningsdivisionen på Försvarsmaktens logistik till Säkerhets- inspektionen på Högkvarteret. lämnade sitt stöd till åtgärden med motiveringen att det var en åtgärd som ligger inom ramen för Försvarsmaktens trafiksäkerhetsarbete. Installa- tionen var planerad att genomföras i två etapper med utvärdering efter etapp ett. Utvärderingen av etapp ett skulle ligga till grund för fortsatt installation. Av den utvärdering som är gjord av etapp ett framgår att alkolås är en förhållandevis enkel åtgärd för att minska framförande av motordrivna fordon med alkohol i kroppen. Dagens alkolås är driftsäkra, svåra att manipulera utan att det framgår i logg- funktionen och enkla att handha. Nackdelen med alkolås med hög kvalitet är att de är dyra. Kostnaden är ca /lås och dessutom skall låsen kalibreras en till . Slutsatsen i utvärderingen sammanfattas med att installationen av alkolås är en trafiksäkerhetshöjande åtgärd som ökar trafiksäkerheten för anställda och övriga trafikanter. Med det resultat som redovisats efter etapp ett bör enligt utvärderingen etapp två genomföras. 4.3Svenska Kraftnät och drogpreventiva program och arbetar också med att åstadkomma en narkotikafri och nykter arbetsplats. Även här består det förebyggande arbetet av drogpolicy, drogtester och utbildning. har upprättat alkohol- och narkotikapolicy och handlingsplaner. Policyn och handlingsplanerna är skrivna för anställd personal men samma regler och principer tillämpas på de som tjänstgör med civilplikt. En åtskillnad görs dock och det är reglerna om rehabilitering. Vid drogmissbruk hos pliktiga sker ingen rehabilitering utan de avstängs från vidare tjänstgöring. Policyn är uppdelad och redovisar dels en narkotikapolicy dels en alkoholpolicy med tillhörande handlingsplaner och rehabilite- ringsåtgärder. Nedan redovisas en gemensam sammanfattning av policierna. I policierna anges att i Svenska Kraftnäts arbete för en narkotikafri och nykter arbetsplats ingår en gemensam policy samt utbildning, testning och vid behov rehabilitering som sammantaget syftar till att säkerställa en narkotikafri arbetsmiljö, verka för en nykter arbetsplats, förebygga ohälsa, tillbud och olyckor, på såväl arbetstid som och förhindra nedsättning av den anställdes förmåga att utföra sina arbetsuppgifter. I policyn anges följande mål: Upprätthålla en trygg och säker arbetsmiljö och arbetsplats, förhindra all icke-medicinsk användning av narkotika bland alla anställda, verka för en nykter arbetsplats, öka alla medarbetares medvetenhet om alkoholens inverkan på vår hälsa, medverka till att missbrukaren kan ha kvar sin anställning under förutsättning att medarbetaren visar samarbetsvilja och resultat i ett rehabiliteringsprogram, möjliggöra tidig upptäckt av missbruk och tidigare rehabilite- ringsinsatser, skapa öppenhet och respekt för alkoholfrågorna, att vara en förebild för energi- och kraftbolagen inom branschen i narkotikafrågor. I policyn uppställs även krav som gäller samtlig personal på . Kraven anges vara att: Helt avstå från all icke-medicinsk användning av narkotika- klassade preparat, medverka till den provtagning som är nödvändig för att säkerställa en narkotikafri arbetsplats, vara nykter under arbetstid, den anställde skall genomgå och fullfölja ett kontrollerat rehabiliteringsprogram om missbruk konstateras. I handlingsplanen anges att alla anställda skall ha en god kunskap om narkotika- och alkoholpolicyn och dess handlingsprogram. Den som har personalansvar skall ge denna information minst en gång till sina medarbetare. Ökade kunskaper skapar förutsättning för en narkotikafri arbetsmiljö och för en nykter arbetsplats. Information om policy och handlingsprogrammet ges även vid anställningsintervjuer, introduktionsutbildning och arbetsmiljö- utbildning. En grundläggande och fortlöpande utbildning ges för chefer, skyddsombud och fackliga representanter vid ett gemensamt utbildningstillfälle. I handlingsplanen anges vidare vilka åtgärder som skall företas vid misstanke och konstaterat narkotika- och alkoholmissbruk och onykterhet på arbetsplatsen. Där anges bl.a. att chefen är skyldig att agera vid misstanke om missbruk. Den som är påverkad av narkotika eller alkohol skall avvisas från arbetsplatsen och det är chefen som ansvarar för att personal som är drogpåverkad avvisas på lämpligt sätt. Vid misstanke om narkotikamissbruk skall chefen boka tid hos företagshälsovården för ett narkotikatest som inte är föraviserat. Test sker i direkt anslutning till det samtal som chefen skall genomföra med medarbetaren. Även åtgärder som bör vidtas av arbetskamrater anges i handlingsplanen. Där anges att arbetskamrater som upptäcker eller misstänker missbruk bör agera tidigt och lägga sig i även om det känns svårt. Att inte lägga sig i innebär fortsatt risk för den anställde och arbetskamraterna. Där poängteras att arbets- kamraterna i första hand har ett medmänskligt ansvar. Det är inte skvaller att gå vidare med information eller misstankar till närmaste chef. måste sträva efter en öppenhet att hjälpa till när någon mår dåligt. En person med narkotika- eller alkohol- beroende behöver professionell hjälp. Det sämsta du kan göra är att inte göra något alls. När det gäller tester anges att vid skälig misstanke om narkotika- påverkan kontaktas företagshälsovården för en bedömning. Kvarstår därefter misstanke görs drogtest i form av urinprov. Chef och företagshälsovård gör tillsammans en bedömning om personens arbetsförmåga och om omplacering är nödvändig på grund av säkerhetsskäl tills analyssvar lämnats. Vid rehabilitering tas oaviserade tester slumpmässigt i tiden i stödjande och kontrollerande syfte. Överenskommelse skrivs mellan den anställde och företaget. Om en anställd trots att gett motiv till narkotikatester vägrar att följa policy och handlingsprogram kommer att betrakta detta som en ordervägran. Orsak till ordervägran måste utredas av ansvarig chef.