sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Se även bilagorna fem och sex med en förteckning över lämpliga militära fält och anläggningar i som kan upplåtas för test och övningsverksamhet. Fälten disponeras av försvarsmakten, som också har erforderliga miljötillstånd för nyttjande knutna till sig. SOU 2006:62 Relaterade näringsgrenar och aktörer 131 10.2.2 är största skogsägare och en ledande leverantör av timmer, massaved och biobränsle. Bolaget har sitt säte i och äger ca 1,4 miljoner ha produktiv skogsmark av totalt 3,6 miljoner ha i , dvs. Bolaget avverkar skog i av totalt ca 5,5 miljoner, dvs. dras avverkningen ner . Detta sker eftersom man tidigare avverkat mer än vad som kunnat försvaras. Neddragningen ger lägre sysselsättning i skogen och mindre tillförsel till industrin. är hälftenägare i som har sågverk i (Lövholmen), och vidareförädling i i . Företaget arbetar dessutom med markaffärer och tillhandahåller jakt och fiske samt mark för lokala entreprenörer inom naturbaserad turism. Genom det nystartade dotterbolaget kommer mark att hyras ut för turiständamål. Biltestentreprenörer arrenderar markarealer, skogsbilvägar och sjöar av för sin verksamhet. Som partner i TRIP, in Progress, stödjer utvecklingen av lönsamma turistföretag och den svenska turismnäringen. samarbetar också med Rymdbolaget och Ishotellet i för att utveckla den norrländska naturbaserade turismen. förvaltar ca mark, varav utgör produktiv skogsmark. äger även en industrirörelse bestående av AssiDomän Cartonboard samt ägarandel i . omsätter ca och har ca 800 anställda. Bolaget är mycket positiva till test- och övningsverksamheten i och har ett starkt intresse av att det finns bosatta i skogsregionerna av bl.a. arbetskraftsskäl och kan i någon mån kompensera den sysselsättningsmässiga säsongsvariation som biltestverksamheten har. Projektanställningar har bl.a. gjorts avseende förberedande avverkningsplanering. I sina verksamhetsmålen anges att man ska vara en god samarbetspartner för aktörer i samhället och bidra till lokalsamhället där företaget har verksamhet. 133 11 Innovationssystem och kluster En betydelsefull faktor för innovations- och förnyelseförmågan hos företag, offentlig sektor eller akademin är samverkan med andra aktörer i andra delar av samhället eller från andra länder. Små länder eller regioner kan inte inom sig rymma all den kompetens eller de resurser som krävs för att vara konkurrenskraftig. De är därför mer beroende av forskningssamarbete och annat samarbete än de stora länderna/regionerna. De stora företagen koncentrerar sig på kärnaffären och förlägger i allt högre grad verksamheter i eller andra länder. Åtgärder som främjar etablering av nya och tillväxt hos de mindre företagens teknikutveckling och konkurrenskraft behöver prioriteras. Andelen utlandsägd forskning och utveckling (FoU) i har ökat . har svenska företag ökat sina egna FoU-aktiviteter utomlands. Vi ser en liknande utveckling i flera andra länder. De multinationella företagen förlägger delar av sin FoUverksamhet i anslutning till utländska produktionsanläggningar, växande marknader eller specialiserade kunskapscentra. och dominerar i företagens strategiska men , och ökar som attraktiva lokaliseringsalternativ. I takt med en växande internationell konkurrens ökar betydelsen av företagens innovationskraft. Förutsättningarna inom det enskilda företaget är avgörande men det regionala sammanhanget spelar en allt viktigare roll. Närhet till konkurrerande företag, tillgång till starka innovations- och utvecklingsmiljöer bidrar till att stärka nya och befintliga företags konkurrenskraft. Goda regionala utvecklingsförutsättningar attraherar även kompetens, kapital och investeringar. Ett innovationssystem består av de nätverk av organisationer, människor och spelregler inom vilket skapande, spridning och Innovationssystem och kluster SOU 2006:62 134 innovativ exploatering av teknologi och annan kunskap sker. Innovationssystem är också en effektiv metodik för att, med hjälp av satsningar på forskning, utveckling och andra innovationsfrämjande åtgärder, stimulera förnyelse och därigenom en hållbar ekonomisk tillväxt och samhällelig utveckling. Synen på innovationer betraktas som en process som inte är avgränsad till introduktionen av en ny vara eller tjänst. En innovation omfattar hela det bakomliggande händelseförloppet, produktförnyelsen och dess introduktion på marknaden, samt inte minst – den nya produktens vidare spridning, produktion och användning även bland andra företag. Ett sådant i tiden utsträckt och ofta rätt komplext innovationsförlopp förutsätter samverkan mellan en rad aktörer med olika men kompletterande roller inom ramen för en given social, ekonomisk, administrativ och legal struktur. En innovation är med andra ord alltid en produkt av ett bredare nätverk av institutioner, regelverk och aktörer, en form av innovationssystem om man så vill. Innovationer ses i sammanhanget bredare än att enbart avse nya produkter och uppfinningar. De kan också avse nya distributionsformer, affärsmodeller eller tjänstekoncept inom t.ex. testnings- och övningsverksamhet. Ett innovationssystem består alltså av aktörer och organisationer som genom sina resurser och aktiviteter i samverkan påverkar innovationsprocessens inriktning och förlopp. Det kännetecknas av sin specialisering, sin institutionella uppbyggnad och uppkoppling mot omvärlden. De är öppna system som deras individuella särdrag beträffande utvecklingshistoria, specialisering och sätt att fungera ger dem en viss grad av autonomi och slutenhet i förhållande till omvärlden.1 På grund av institutionella, legala och kulturella skäl opererar de mest distinkta och utvecklade innovationssystemen i huvudsak på den nationella nivån. Globaliseringen av företagens verksamhet, politisk integration och gränsöverskridande nätverk bland de inblandade aktörerna gör dock att embryon till, men i vissa fall även mer utvecklade, innovationsstrukturer även kan identifieras på den transnationella nivån – inte minst inom EU. Men ett innovationssystem kan också vara starkt förankrat på den regionala nivån. Ett regionalt avgränsat innovationssystem innehåller i princip samma typer av strukturer och aktörer som ett nationellt innovationssystem. Som regel är det dock mer orienterat 1 Definitionen bygger här på (1999). Se även Asheim & Mariussen (2003). SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster 135 mot systemets mest grundläggande aktörer, alltså de mycket konkreta individer och företag vars kreativitet och kunskaper är grundförutsättningen för varje framgångsrik innovation. De regionala innovationssystemen kan i vissa fall även vara transnationella i den meningen att de omfattar aktiviteter och nätverk i en gränsöverskridande region. 11.1 Kluster All utveckling måste ta sin utgångspunkt i förhållanden som är unika och utvecklingsbara. Många basindustrier i bygger på unika naturresurser och en utvecklad teknisk och marknadsmässig kompetens. För att överbrygga stora fysiska avstånd är det nödvändighet att fortlöpande öka kompetensen och andra förmågor. Att ligga i framkant ger tidsmässiga fördelar framför konkurrenterna. Genom att överbrygga avstånden mellan aktörer som uppträder på marknaden skapas nya möjligheter. Det kan ske genom fokusering på ett antal tillväxtområden som en grundläggande princip. En tydligt avgränsad aktörssamling som tillsammans prioriterar ett kommersiellt intressanta affärsområde med tillväxtpotential förutsätts. Testverksamhet i vidare mening, såsom bil- och fordonskomponenter samt militär testverksamhet, har av olika utredningar pekats ut som exempel på ett sådant område. Det krävs därutöver ett starkt och tydligt ledarskap på olika nivåer för att säkerställa koncentration och kraftsamling. Ett begrepp som ofta figurerar i det här sammanhanget är det regionala klustret. Detta är starkt fokuserat på geografiskt avgränsade nätverk mellan företag och branscher.2 Det handlar om lokalt integrerade industriella system för utveckling och marknadsföring av produkter och tjänster på de nationella och internationella marknaderna. Eftersom dessa kluster ofta ingår i ett geografiskt bredare innovationssystem och i vissa fall även utvecklar delar av detta system för sina egna specifika behov så föreligger det dock en hög grad av överlappning mellan de två typerna av innovationsstrukturer. Kluster är således geografiska koncentrationer av relaterade företag och institutioner (t.ex. universitet) som både konkurrerar och samarbetar inom ett avgränsat område. De olika aktörerna är 2 För en översikt över olika typer av kluster, se t.ex. (2002). Innovationssystem och kluster SOU 2006:62 136 sammanlänkade av gemensam teknik och kunskap, har ett ömsesidigt beroende och en ömsesidig påverkan på varandra. Normalt existerar de inom ett geografiskt område där kommunikation, logistik, interaktion och lärande mellan personer sker med lätthet. Klusterbildningar banar väg för framtida konkurrenskraft. Det gamla ordspråket kan du inte slå dem, samarbeta med dem passar mycket väl in på det som utmärker innovativa miljöer, det vill säga att företag allt mer arbetar i kluster. Istället för att arbeta utifrån en värdekedja där varje aktör erbjuder allt eller så mycket som möjligt är det rationellare att utgå från en värdestjärna. Om aktörer i en region fungerar som en helhet inom ett överordnat affärsområde, utnyttjar drivkrafterna som bygger på att aktörerna tillsammans blir starkare genom samarbete och specialisering så förbättras också förutsättningarna inom affärsområdet avseende framtida konkurrenskraft, utveckling och tillväxt. Affärsområdet bör utgå från de förutsättningar som redan finns lokalt/regionalt, ha en tillräckligt bredd och en strategisk inriktning som kan accepteras av aktörerna. Speciellt för mindre företag är fördelarna att ingå i ett initiativ stora, genom t.ex. möjlighet till gemensam kompetensutveckling, utveckling av produkter och tjänster, marknadsföringsinsatser, större uppdrag och tillgång till omvärldsanalyser. Trots allt tal om ökad globalisering betyder den geografiska placeringen allt ner av det enskilda företaget. Det är en följd av utveckling av kluster, alltså sammanhängande nätverk av företag och organisationer som tillsammans skapar mer värde än de olika företagen på egen hand. Utmärkande för dynamiska framgångsrika regioner i världen är en tydlig specialisering på någon form av kluster. Överskådlighet och pedagogik är viktig för att bilden av en klusterbildning ska kunna kommuniceras. Viktigt är att: utarbeta strategier för test- och övningsverksamheten i regionen och att den klusterbilden kommuniceras, attrahera utländska investeringar, skapa forum för kunskapsintensiva företag och riskkapital, skapa teknikparker och samarbete mellan högskolor och universitet. Arbete med att stärka ett kluster kan upplevas som tidsödande på kort sikt men anses effektivt och viktigt i ett längre strategiskt perspektiv. I denna process är det värdefullt att ha en stark och SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster 137 kompetent projektorganisation. Framgången ligger i de dagliga samtalen inom klustrets olika kompetensdelar framför formella samarbetsstrukturer. För regionen innebär satsningar på innovationssystem och kluster en möjlighet att kraftsamla kring ett antal kompetensområden, där en nationell medfinansiering kan vara ett stöd i det regionala prioriteringsarbetet och i utvecklingen av kontakter med andra aktörer. Genom att fokusera på internationell konkurrenskraft och uppmuntra till gränsöverskridande samverkan mellan traditionella och nya branscher, stora och små företag och olika regioner kan ett innovationssystem- eller klustersynsätt också bidra till förnyelse, istället för att riskera inlåsning i ett traditionellt branschtänkande. Geografiskt samlade internationella konkurrenskraftiga kompetenskluster möjliggör en ökad rörlighet mellan befintliga aktörer och underlättar därigenom skapande av nya små- och medelstora företag. Samverkan beaktas också vid lokalisering av nya regionala satsningar. 11.2 Från provplats till finns provplatser med olika grundläggande förutsättningar. Det kan vara geografisk närhet till kunder, klimat, gleshet i bebyggelse och luftrum, andra variabler eller kombinationer av sådana som påverkar var fältprovningen faktiskt utförs. Förutom att provplatserna kan användas i ovanstående syfte används de för utbildnings- och träningsändamål. är den plattform som är mest kunskapsintensiv. Vidselbasen är en outnyttjad resurs som tillsammans med fritt luftrum och stort provområde kombinerat med kvalificerad personal kan utgöra förutsättningar för att tillhandahålla främsta militära provområde. Framtidens vintertestcenter för bilar skulle enligt bedömare kunna ta på sig att arbeta med bränsleceller i sträng kyla, och bli bäst i världen på det. Då skapas ett koncept med grundforskning som skulle kunna gå att sälja till bilföretagen och säkert många andra intressenter. Ett annat område kan vara att utveckla kunskap och teknik kring alternativa bränslen (t.ex. etanoldrift) i kallt klimat. Det finns utvecklingsområden när det gäller gränssnittet mellan fordonsindustrin, drivmedelsindustrin och biltestverksam Innovationssystem och kluster SOU 2006:62 138 heten. Dessa förutsätter emellertid en medveten satsning och att lokal uppbyggnad sker av rätt kompetenser. Ett borde kunna medverka i en sådan process. Utveckling av kvalificerade provplatser med kompetens och infrastruktur för att på uppdragsbasis kunna genomföra kvalificerade tester och mätningar med digital överföring i realtid till kunderna pågår . I takt med att efterfrågan och därmed kostnaderna för infrastruktur ökar kommer en del provplatser att satsa på att fördjupa sin verksamhet (vertikal integration). Möjligheter att växa kan bl.a. bestå av att ta över jobb från sina egna kunder. Detta är en mycket känslig process som inte är helt lätt att genomföra. Andra kommer att bedriva olika typer av verksamheter (horisontell integration). De som inte satsar alls kommer sannolikt att avvecklas. Utbudet av provplatser/områden är stort, inte minst militära. Det finns emellertid en risk med allt för omfattande infrastruktursatsningar då dessa fasta investeringarna kommer att kräva en minsta kritisk beläggning för lönsamhet. Det är situationen för en del militära skjut- och övningsfält. Personalkostnaden för att bedriva verksamheten, som kan vara omgärdad av säkerhets- och miljöbestämmelser , är i många fall att betrakta som en fast kostnad. Baskrav är att testresursen har allmänna kunskaper om hur tekniska undersökningar går till och vilka krav som ställs så att beställningar kan tas emot och offerter ges på ett professionellt sätt. I detta ligger att också ha infrastruktur tillgänglig, bredbandsuppkopplingar, mätning av väder och vind, logi m.m. En liknelse kan göras med uthyrning av en möblerad lägenhet. Den som hyr ut bör veta vilka behov hyresgästen kan ha och är beredd att betala för. För att balansera en ad-hocmässig användning eller säsongsvariationer kan en systematisk utveckling och underhåll ske av testresursen. Att ta till sig ny teknik är då en nyckelfaktor. Därigenom får den ett högre värde, blir mer unik och kan prissättas högre. Alternativet är att finna nya användningsområden. Verket för innovationssystem () har tre huvudområden inom transporter: Innovativa fordon, farkoster och systen, Innovativa logistiksystem och godstransporter samt infrastruktur och effektiva transportsystem. Förutom järmvägscentrat CHARMEC (se kapitel 5.2) har inom transportområdet satsat på fem VINN Excellence Center som är under uppstart eller uppbyggnad, bland annat ett SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster 139 Vehicle Design vid () där arbete ska ske med miljövänliga fordon. Dessutom sker uppbyggnad av olika strategiska miljöer och flera initiativ tas kring nya centrumbildningar. Dessa ska bilda bas för att ska vara attraktivt för utländska investeringar. Satsningarna är tioårig vilket ger möjlighet att arbeta långsiktigt och att bygga upp riktigt starka forskarmiljöer. Avsikten med VINN Excellence Center är att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften inom forskning så att den blir attraktiv för utländska företag att förlägga strategisk FoUverksamhet hit och att svenska forskningskonsortier får ett större genomslag internationellt, särskilt när det gäller EU:s ramprogram. har en årlig budget på och har 160 anställda. 141 12 Vision och målsättning Vision Samordning och samarbete är centrala frågor i all utveckling. Kommunikation mellan aktörer behövs liksom mötesplatser och nätverk. En väl fungerande kommunikation bygger på ett delat ansvar och skapar tillit. Med detta följer möjlighet till stordrift då parterna vågar lita på varandra. Centret ska vara en sådan part, en mötesplats och nätverk som, utifrån de unika förutsättningarna i inland, ska medverka till att provningsmiljöer och andra nationella resurser utnyttjas så effektivt som möjligt i syfte att öka den sammantagna volymen av tester och övningar. I centrets huvuduppgifter bör ingå att fånga upp och tillvarata intressen och frågor som berör verksamhetsområdena. Det kan vara att förmedla och påverka tillkomst av ny kunskap, att påverka utvecklingen av lagar, regler och förordningar. Strävan skall vara ett fokuserat och uthålligt engagemang med att stärka anseendet av test- och övningsverksamheten i norra . Centret bör vara en organisation att vända sig till när man behöver stöd och en organisation att hänvisa till i sin egen marknadsföring. Målsättning Förslag och bedömning: Centret ska bidra till att säkra en civil utveckling och militär närvaro i inland genom att utveckla test- och övningsverksamhet. Som delmål bör ingå att centret ska medverka till att skapa direkt och indirekt sysselsättning, bidra till kompetensökning i test- och övningsbranschen, öka konkurrenskraften för berörda företag och myndigheter, utveckla befintliga och nya verksamhetsområden, öka internationaliseringen m.m. Delmål bör fastställas av ledningen för centret. Vision och målsättning SOU 2006:62 142 Det övergripande målet reflekterar uppdraget som ligger till grund för utredningen. I uppdragen kan också utläsas ett närings- och regionalpolitiskt mål avseende hållbar tillväxt, ökad konkurrenskraft samt sysselsättning i LA-regionerna. Centret ska ges en internationell inriktning från start och ha en bred nationell och lokal förankring. Delmål och operationella mål bör fastställas av centrets ledning efter en förankringsprocess. Förslag: Centret ska ha som målsättning att bli självfinansierat (utan direkta statliga bidrag). Som delmål föreslås att av omsättningen ska vara uppdragsfinansierad . Centret bör ges en initial statlig grundfinansiering som säkerställer långsiktighet och kostnader för uppbyggnad. Dessa medel ska ses som en långsiktig investering för att utveckla test- och övningsverksamheten. När dessa investeringar väl är genomförda bör de aktörer som drar nytta av verksamheten själva täcka kostnaderna för löpande aktiviteter som centret bidrar och medverkar till. Ordningen medför att centret därigenom blir efterfrågestyrt och anpassar sin verksamhet därefter. Kortsiktighet bör emellertid undvikas och samhällsintressen beaktas i verksamheten. Dessa aspekter bör också tas hänsyn till avseende den statlig medverkan. 143 13 Verksamhetsområden och avgränsningar Som framgått av tidigare avsnitt pågår en omfattande test- och övningsverksamhet i norra . En initial frågeställning blir då på vad sätt ett centrum kan bidra till tillväxt och utveckling av verksamheten och andra målsättningar. I uppdragets förutsättningar ingår att centret ska vara verksamt inom två verksamhetsområden, testverksamhet och övningsverksamhet. Övningsverksamheten omfattar normalt även betydande element av utbildning och träning som sker samordnat med att övningar genomförs. I förutsättningarna ingår också att verksamhetsområdena ska bedrivas i subarktiskt klimat. Jag har valt att se på ett geografiskt något större område för att även kunna inkludera skjutfält i norra . Skälet för detta är att skjutfält är största övningsanläggning och därmed en viktig tillgång när övningsområden ska tillhandahållas. Fältet är dåligt utnyttjat. I den del centret ska stödja och verka inom internationell test- och övningsverksamhet bör begränsningen till subarktiskt klimat inte gälla. Förslag: Centrets verksamhetsområden ska omfatta fullskaliga försök, experiment, provningar, demonstrationer och tester på provplatser i subarktiskt klimat där tillgång till stora och glest utnyttjade land- och luftområden och andra unika förutsättningar ska tillvaratas, övningsverksamhet, träning och utbildning i denna miljö med tonvikt på människan (ledarskap, överlevnad, krisledning eller andra förmågor) och hantering av teknisk eller annan utrustning (relationen människamaskin). Inriktningen omfattar två delvis skilda verksamhetsgrenar med bl.a. klimatförhållanden, delvis överlappande kompetenser och infrastrukturella förutsättningar som gemensamma nämnaren. Utifrån det subarktiska klimat som råder och den gleshet av människor och Verksamhetsområden och avgränsningar SOU 2006:62 144 mänsklig aktivitet som finns i regionen (mark och luft) bör verksamheten baseras på dessa grundförutsättningar. Dessa resurser är en knapp eller t.o.m. obefintlig tillgång i andra delar av och framför allt ute i . Utveckling av provplatser för olika fullskaliga försök, experiment, demonstrationer, provningar och tester eller övningssituationer och utbildningar bör stimuleras liksom utveckling av en generell infrastruktur som understöder en sådan verksamhet. Samhället har blivit mer sårbart på grund av internationella säkerhetshot, samhällets allt mer komplexa infrastruktur och utarmningen av naturresurser. Ny kunskap och nya lösningar behöver utvecklas. För övningsverksamhet och utbildning är förutsättningarna något annorlunda jämfört med testverksamhet, även om verksamheterna kan bedrivas på samma platser. Ett fördjupat samarbete med forskningsvärlden krävs för utbildnings- och övningsverksamheten inom humanrelaterade områden, både lokalt, nationellt och internationellt, för att kunna utveckla och erbjuda kunskapsbaserade och kvalificerade tjänster. För testverksamheten är behovet mer tekniskt orienterat. Test- och övningsverksamhet kan vara säsongsbetonad och även ad hoc-mässig till sin natur. Efterfrågan och behov varierar över tiden och säsongsvariationen ställer stora krav på verksamhets- och personalplanering m.m. finns det begränsad tillgång till kompetent personal. Det är då viktigt att kunna utveckla verksamheten så att den kan bedrivas året runt. Det skulle bl.a. underlätta rekryteringen av kompetent personal. Centrets verksamhet ska omfatta ovanstående och andra grundläggande frågor för utveckling av näringsgrenen. Detta gäller även framkomst och utveckling av binäringar som uppstår till följd av test och övningsverksamheten inom handel och service, logistikverksamheter, besöksnäring etc. Efterfrågan på verksamheter inom de olika verksamhetsområdena kommer att variera och bedöms få en initial tyngdpunkt inom internationell militär övningsverksamhet. Nedanstående tabell ger en översikt: Testverksamhet Övning/Utbildning Militär Främst FMV Utländsk försvarsmakt Civil Begränsad Främst myndigheter 145 14 Verksamhetsinriktning Förslag: Centrets insatser ska främja utveckling och hållbar regional tillväxt av test- och övningsverksamheten i norra . Inriktning ska ske mot fyra delområden – kunskap, internationell marknadsföring, funktioner vid övningsverksamhet samt för verksamhetsområdena övergripande omvärldsfrågor. 14.1 Kunskapscenter En klassisk samarbetsmodell är Triple-Helix1 där offentliga aktörer samverkar med akademin och privata aktörer. Finansieringen kommer då från olika offentliga forskningsfinansiärer och från de ingående parterna – främst i form av tid, engagemang och kunskap.