sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Del- ning kan vid behov genomföras under handläggningen av ett ärende, och tanken med ett sådant förfarande är att inhämta råd och synpunkter avseende lagtillämpningsfrågor och andra frågor av principiell natur. SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och bär att ett förslag till beslut översänds för synpunkter till samtliga avdelningar och sekretariat samt till tjänstemän vid verket som kan ha särskild kunskap och erfarenhet inom berört område. Vid samtliga beslutsföredragningar deltar, förutom general- direktören och föredraganden (handläggare eller projektledare), den ansvarige avdelningschefen, rättschefen, chefsekonomen och cheferna för avdelningen för ekonomisk analys respektive sekreta- riatet för strategiska och internationella frågor. Om ett muntligt förfarande har ägt rum, skall protokollet från mötet ingå i besluts- fattarens underlag och föredras av den tjänsteman som varit ordfö- rande vid mötet. tog emot 478 konkurrenslagsärenden. och inregistrerade verket 505 respektive 407 kon- kurrenslagsärenden.TPF174FPT Tabell 2.1 Meddelade beslut enligt konkurrenslagen 2002–2005TPF175FPT Beslut enligt konkurrenslagen/EG-fördraget Ansökan om icke-ingripandebesked/anmälan för undantagTPF FPT Ansökan om stämning (konkurrensskadeavgift) Av tabellen framgår bl.a. att fattat 472 beslut enligt konkurrenslagen och EG-fördraget och väckt talan om konkurrensskadeavgift i ett fall. har Konkurrens- verket fattat 517 beslut enligt konkurrenslagen och artiklarna 81 174TP PT årsredovisning 2005 s 64 175TP PT årsredovisning 2002 s 22 f, årsredovisning 2003 s 22 f, årsredovisning 2004 s 24 f och årsredovisning 2005 s 26 176TP PT avskaffades systemet med icke-ingripandebesked och individuella undantag. 177TP PT Av dessa har 67 stycken lämnats utan åtgärd . 178TP PT Av dessa har 67 stycken lämnats utan åtgärd . 179TP PT Av dessa har 69 stycken lämnats utan åtgärd . 180TP PT Av dessa har 81 stycken lämnats utan åtgärd . 181TP PT har dessutom väckt talan i om att en före- tagskoncentration skall förbjudas. Verket har sedermera återkallat sin talan. Konkurrenslagen, , och och 82 i EG-fördraget, väckt talan om konkurrensskadeavgift i fem fall samt beslutat om ett åläggande. Av tabellen framgår vidare att fattat 415 beslut enligt konkur- renslagen och väckt talan om konkurrensskadeavgift i två fall. har fattat 461 beslut enligt kon- kurrenslagen och inte i något fall väckt talan vid tings- rätt. Konkurrenslagens materiella regler är alltså i princip identiska med . Däremot bygger konkurrenslagens förfa- randeregler i huvudsak på svensk processtradition. Vägledning rörande förfarandet i domstolarna får hämtas bl.a. i svenska förarbeten, praxis och doktrin.TPF182FPT Domstolsförfarandet skiljer sig åt beroende på vilken typ av fråga som prövas. Enligt förfarandebestämmelserna i konkurrens- lagen skall vissa frågor handläggas enligt regler för tvistemål (konkurrensmål) och andra enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden (konkurrensärenden).TPF183FPT I mål där talan väcks direkt vid gäller rätte- gångsbalkens regler om s.k. indispositiva tvistemål. Då Konkur- rensverkets beslut om exempelvis åläggande prövas av Marknads- domstolen som första instans tillämpas de regler som gäller för tingsrätt enligt lagen om domstolsärenden. En god minnesregel är att frågor som rör överklagande av beslut med stöd av konkurrenslagen handläggs som ärenden, medan frågor där inte har beslutanderätten utan i stället måste väcka talan handläggs som mål.TPF184FPT Uppdelningen på ärenden och mål bygger på den traditionella distinktionen mellan frivillig rättsvård och rättskipning.TPF185FPT 182TP PT Wetter m.fl. s 891 183TP PT 64–69 §§ konkurrenslagen 184TP PT Undantag från denna minnesregel finns dock. Exempelvis handläggs frågor rörande gry- ningsräder och frågor om advokatsekretess enligt lagen om domstolsärenden trots att Kon- kurrensverket inte har beslutanderätt. Vidare handläggs den särskilda talerätten (23 § andra stycket konkurrenslagen) som ett mål trots att det inte är som för talan. Wetter m.fl. s 890 185TP PT Se om rättskipning och rättsvård , Lagen om domstolsärenden. En kommen- tar, 2 uppl., 2004, s 13 f och 23 f SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och På ärenden och mål enligt konkurrenslagen tillämpas inte de sär- skilda bestämmelserna om förfarandet i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Fullföljd av talan mot tings- rätts beslut eller dom sker i stället hos som om den vore hovrätt. I sådana mål och ärenden skall vad som sägs om hovrätten i 49, 50 och 52 kap. samt 39 § första stycket lagen om domstolsärenden i stället gälla Marknadsdomsto- len. Prövningstillstånd krävs dock inte för att skall pröva tingsrättens avgörande. Konkurrensmål, dvs. mål om konkurrensskadeavgift, mål om kvarstad, mål om företagskoncentration och mål om åläggande att upphöra med förbudsöverträdelser på talan av företag (den sär- skilda talerätten), skall handläggas som indispositiva tvistemål. Dessa måltyper rör frågor som i grunden har en offentligrättslig karaktär, men det har ansetts lämpligast att de hos domstolarna handläggs som indispositiva tvistemål.TPF186FPT Konkurrensärenden, dvs. de överklagbara beslut meddelade av som överklagas till , skall handläggas enligt lagen om domstolsärenden.TPF187FPT Lagen om domstolsärenden bygger till skillnad från huvud- sakligen på att förfarandet skall vara skriftligt och är inte en lika fullständig reglering som . 186TP PT m.fl. s 396. Enligt har mål om konkurrensskade- avgift stora likheter med brottmål, och målen borde kanske därför följa liknande processregler som brottmål. Målen har dock, enligt utredningen, väsentligen samma karaktär som mål om marknadsstörningsavgift enligt marknadsföringslagen, och för dessa gäller att de handläggs som indispositiva tvistemål. Då det kan finnas skäl för att handlägg- ningsreglerna för mål om dessa två avgiftstyper är desamma förelåg, enligt utredningen, inte tillräcklig anledning att ändra konkurrenslagen i denna del. Regeringen delade Konkurrens- lagsutredningens uppfattning, se prop. 1997/98:130 s 53 f. 187TP PT I olika sammanhang har diskuterats vilka förfaranderegler som bör gälla i domstol. I doktrinen har påtalats att det kan uppkomma en rad tolkningsproblem vid handläggningen av komplicerade konkurrensärenden. Anledningen är att konkurrensärenden involverar flera parter och ofta kräver ett muntligt förfarande som bl.a. möjliggör vittnes- förhör och en sammanhängande redogörelse för omständigheterna i ärendet, se Wetter m.fl. s 890 f. Även satte i fråga lämpligheten av att överklaganden till av beslut handläggs enligt lagen om domstols- ärenden, se SOU 1997:20 s 215 f. Andra processregler som, enligt utredningen, borde kunna komma i fråga är de som finns i förvaltningsprocesslagen. Enligt vore det kanske lämpligast att bygga ut de nuvarande processreglerna i lagen om marknads- domstol m.m. Frågan om processordningen i hänger dock, enligt utred- ningen, samman med övriga frågor om processen på det marknadsrättsliga området. På grund därav valde att inte föreslå någon ändring av den nuvarande ordningen. Regeringen delade uppfattning, se prop. 1997/98:130 s 53 f. Konkurrenslagen, , och Närmare om domstolarnas handläggning av konkurrensmål bygger på principerna om muntlighet, omedel- barhet och koncentration. Lagstiftaren skiljer på dispositiva och indispositiva tvistemål. I ett dispositivt tvistemål råder i princip fri- het för parterna att själva bestämma vad som skall vara föremål för processen. Rätten får inte döma ut mer än det som parten (käran- den) yrkat eller mindre än motparten (svaranden) medgett och får heller inte grunda sin dom på någon annan omständighet (rätts- faktum) än som åberopats av parterna. Viktiga begränsningar finns också i fråga om rättens möjligheter att självmant föranstalta om bevisning. I indispositiva tvistemål har rätten ett större ansvar för utredningen av målet än i dispositiva tvistemål. Bl.a. gäller att dom- stolen har möjlighet att på eget initiativ införskaffa bevisning, och att rätten kan grunda sitt avgörande på omständigheter som inte åberopats av parterna. Vidare gäller att parts medgivande av talan inte är bindande för rätten, liksom att parts utevaro inte kan leda till tredskodom.TPF188FPT Som nämnts tidigare gäller vid handläggning i domstol av konkurrensmål regler för indispo- sitiva tvistemål. Allmän domstol har att pröva konkurrenslagens verkningar i civilrättsligt hänseende, och sådana mål handläggs som dispositiva tvistemål.TPF189FPT Nya regler om processen i allmän domstol antog en reform av processen i allmän dom- stol.TPF190FPT Reformen innebär en rad förändringar av det processuella regelverket. Det övergripande syftet med reformen är att skapa en modern rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven på en rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden. De nya reglerna träder i kraft den dag regeringen bestäm- 188TP PT Dom som i dispositiva tvistemål kan meddelas utan någon egentlig materiell prövning av saken till nackdel för den som t.ex. inte kommit in med svaromål eller inte inställt sig vid ett sammanträde. 189TP PT 10 kap. , se även prop. 1998/99:35 s 56 190TP PT Prop. 191TP PT Med hänsyn till att det är osäkert när erforderlig teknik (teknisk utrustning för inspelning av bild och ljud samt utrustning för videokonferens) kan vara installerad och klar att användas har tidpunkten för ikraftträdandet av lagändringarna överlåtits på regeringen att bestämma. SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och Genom reformen uppmjukas bl.a. krav på muntlighet i syfte att åstadkomma en ökad flexibilitet och därmed göra det möjligt att i större omfattning anpassa handläggningen till vad som behövs i det enskilda fallet. Vidare understryks parternas ansvar för att målen drivs framåt. Reglerna om sammanträden under förberedelsen samt om kallel- ser och påföljder för utevaro har gjorts mera enhetliga. En och samma sammanträdesform skall kunna användas för samtliga frågor som under förberedelsen kräver muntlig handläggning. Påföljden vid utevaro har skärpts för vissa fall. Parter som i dispositiva tvistemål skall höras i bevissyfte skall i tingsrätten kallas att infinna sig personligen vid påföljd att tredskodom annars kan meddelas mot honom eller henne. I indispositiva tvistemål skall i motsva- rande fall en kärande som skall höras i det syftet kallas att infinna sig till bevisupptagning personligen vid påföljd att talan annars förfaller. En generell bestämmelse om videokonferens har införts i rätte- gångsbalken. Om det finns skäl till det, skall rätten kunna besluta att en person som skall delta i ett sammanträde kan närvara genom videokonferens. Vid rättens bedömning av om sådana skäl finns skall särskilt beaktas de kostnader eller olägenheter som annars skulle uppkomma och om någon känner en påtaglig rädsla för att vara närvarande i rättssalen. regler om påföljder för den som inte kommer till ett sammanträde skall tillämpas även på den som underlåter att enligt kallelse inställa sig genom video- konferens. är dock huvudregeln att den som skall delta i ett sammanträde skall infinna sig i rättssalen eller där sammanträ- det annars hålls. Även syn skall kunna hållas genom videokonfe- rens. En berättelse som lämnas i bevissyfte i tingsrätt skall dokumen- teras genom en bild- och ljudupptagning (videoupptagning), om det inte finns särskilda skäl mot det. En berättelse som lämnas i högre rätt får dokumenteras på ett sådant sätt. Vad som iakttas vid syn får också dokumenteras genom en bild- och ljudupptagning. Enligt de nya reglerna får, om rätten finner det lämpligt, pro- cessmaterialet presenteras vid en huvudförhandling genom att par- terna hänvisar till handlingarna i målet. Slutanföranden skall dock även fortsättningsvis alltid hållas i muntlig form. Ett syfte med reformen är även att skapa en mer ändamålsenlig hovrättsprocess. Bl.a. har systemet med prövningstillstånd utvid- gats till att omfatta flertalet tvistemål och domstolsärenden som Konkurrenslagen, , och överklagas från tingsrätt till hovrätt.TPF192FPT Vidare skall hovrätten i större utsträckning grunda sin prövning på samma material som legat till grund för tingsrättens avgörande. Därmed tydliggörs att tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans. Muntlig bevisning i hovrätten skall som huvudregel läggas fram genom den videoupptagning som gjorts av förhöret i tingsrätten. Har tingsrätten i ett mål som överklagats till hovrätten tagit upp muntlig bevisning och kan bevisningen läggas fram i hovrätten genom en videoupptagning från tingsrättsförhöret, får beviset tas upp på nytt endast om ytterligare frågor behöver ställas. Vidare får hovrätten utan en förnyad bevisupptagning frångå tingsrättens till- trosbedömning, om beviset läggs fram genom en videoupptagning från förhöret i tingsrätten. Ett snabbt och effektivt domstolsförfarande Domstolen skall se till att målen avgörs snabbt och effektivt. För att uppnå detta kan domstolen vidta en rad åtgärder. I mål om konkurrensskadeavgift inleder en rättegång mot företag genom att hos skriftli- gen ansöka om stämning. I finns bestämmelser om vad en ansökan om stämning skall innehålla, nämligen bl.a. ett bestämt yrkande, en utförlig redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund för yrkandet och uppgift om de bevis som åberopas och vad som skall styrkas med varje bevis.TPF193FPT Om stäm- ningsansökningen är bristfällig, skall rätten förelägga Konkurrens- verket (käranden) att avhjälpa bristen.TPF194FPT En väl utformad redogörelse för grunden i stämningsansökan är ofta en förutsättning för en effektiv handläggning av ett mål. En annan förutsättning för en effektiv handläggning av ett mål är att förekommande bevisteman, dvs. vad som skall styrkas med varje bevis, är preciserade.TPF195FPT Att parterna tvingas att precisera sina bevis- teman kan bl.a. medföra att de modifierar grunder och motfakta.TPF196FPT Om stämningsansökan inte avvisas, skall tingsrätten utfärda stämning. Sedan stämning utfärdats skall förberedelse äga rum. Förberedelsen syftar främst till att klarlägga och avgränsa vad tvis- 192TP PT Se vidare kap. 8 193TP PT 42 kap. 2 § 194TP PT 42 kap. 3 § och 50 kap. 7 § (överklagande) 195TP PT Se bl.a. , , Del 3, s 42:9 196TP PT Se bl.a. , och , Tvistemålsprocessen I, 3 uppl., 2001, s 19 SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och ten avser så att en kommande huvudförhandling kan genomföras på ett koncentrerat och effektivt sätt.TPF197FPT Rätten skall driva förberedel- sen med inriktning på ett snabbt avgörande av målet. Förberedelsen sker vid sammanträde eller genom skriftväxling eller annan hand- läggning. Om det är lämpligt, får olika former av förberedelse äga rum.TPF198FPT Det första som sker under förberedelsen är att företaget eller företagen (svaranden) i ett svaromål redogör för sin inställ- ning. Svaromålet skall skriftligen ges in till tingsrätten, om det inte med hänsyn till målets beskaffenhet är lämpligare att svaromålet avges vid ett sammanträde. I anges vad ett svaro- mål skall innehålla.TPF199FPT Företaget skall ange dels sin inställning till framställda yrkanden, dvs. i vad mån yrkande medges eller bestrids, dels, för det fall att verkets yrkande bestrids, grunden eller grunderna för bestridandet med yttrande över de omständigheter har anfört och med angivande av de omständigheter företaget vill åberopa. Företaget skall också uppge sin bevisning och vad som skall styrkas med bevisen. Vidare skall svaromålet innehålla de invändningar om rättegångshinder som företaget vill göra. Med rättegångshinder avses en omständighet som medför att det föreligger hinder att pröva målet i sak. Om ett sådant hinder före- ligger, skall käromålet avvisas. Rättegångshinder kan delas in i tvingande och dispositiva hinder.TPF200FPT Rätten skall själv beakta ett tvingande hinder, medan ett dispositivt hinder skall beaktas endast om part gör invändning om det.TPF201FPT Rätten skall så snart det är lämpligt höra parterna angående målets handläggning. Därtill kommer att käranden redan i stäm- ningsansökningen kan ha uttalat sig om målets handläggning.TPF202FPT Om ett mål innehåller omfattande och komplicerade sakförhållan- den som är stridiga mellan parterna, är det i allmänhet inte lämpligt med en rent skriftlig förberedelse. Det finns nämligen en risk att skriftväxlingen sväller ut och att parterna skriver förbi varandra. I ett sådant mål kan rätten lättare utöva sin materiella processledning och klarlägga tvistefrågorna vid ett sammanträde.TPF203FPT 197TP PT 42 kap. 6 § 198TP PT 42 kap. 9 § 199TP PT 42 kap. 7 § 200TP PT Som exempel på omständigheter som kan utgöra rättegångshinder kan nämnas brister i domstolens behörighet, avsaknad av svensk domsrätt, brister i partsbehörigheten, brister i processbehörigheten, brister i processföremålet, litispendens och res judicata. 201TP PT m.fl. s 44 202TP PT 42 kap. 2 § andra stycket och 6 § 203TP PT Prop. 1986/87:89 s 80 Konkurrenslagen, , och I regleras närmare parternas och rättens skyl- digheter under förberedelsen. Rätten skall verka för att klarlägga tvistefrågorna och för att parterna anger allt som de vill åberopa i målet. En förberedelse kan delas upp på olika frågor.TPF204FPT Detta kan vara lämpligt i stora mål där flera sammanträden är nödvändiga samt vid prövning av frågor om rättegångshinder eller vid prövning av fråga om mellandom eller deldom. Syftet med ett sammanträde är bl.a. att bereda sakfrågorna klara till huvudförhandling, gå igenom bevisuppgifterna, planera och sätta ut huvudförhandling samt undersöka förutsättningarna för en förlikning eller annan samförståndslösning.TPF205FPT Av framgår att parterna är skyldiga att vara väl insatta i saken när de deltar i sammanträdet.TPF206FPT Tingsrätten kan också i sin kallelse till sammanträdet erinra parterna om att de före ett sammanträde skall sätta sig in i saken på sådant sätt att något ytterligare sammanträde för förberedelse om möjligt inte behövs. Denna bestämmelse kan ge underlag för att lägga ett särskilt ansvar för rättegångskostnaderna på försumlig part. Eftersom förberedelsen tar sikte endast på vad som är otydligt eller ofullständigt bör parterna vid sammanträdet inte tillåtas att upprepa vad som framgår av det skriftliga materialet. I stället bör rätten genom frågor till parterna klargöra om de i ingivna hand- lingar framställda yrkandena och invändningarna samt åberopade omständigheterna vidhålls. Rätten skall med frågor och påpekan- den försöka avhjälpa eventuella oklarheter i parternas framställ- ningar. I doktrinen har påtalats att en ordförande måste i sina frå- gor och påpekanden gå så långt att han eller hon begriper vad par- terna åberopat och varför, dvs. att ordföranden får klarhet i åbero- pade rättsfaktas betydelse för den påstådda rättsföljden.TPF207FPT Ett sätt att för parterna ange vilka frågor som rätten anser behö- ver tas upp under ett sammanträde eller under fortsatt skriftväxling är att rätten tillställer parterna en frågeförteckning.TPF208FPT Sådana förteckningar bör användas framför allt i stora och komplicerade mål. I sådana mål kan det t.o.m. för parterna vara svårt att själva överblicka vilka frågor som bör behandlas. Om det är till fördel för handläggningen av målet, bör rätten innan förberedelsen avslutas göra en skriftlig sammanfattning av 204TP PT 42 kap. 8 § tredje stycket 205TP PT m.fl. s 119 206TP PT 42 kap. 14 § andra stycket 207TP PT m.fl. s 101 och 124 f 208TP PT 42 kap. 14 § första stycket SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och parternas ståndpunkter, så som de uppfattas av rätten.TPF209FPT Parterna skall beredas tillfälle att yttra sig över sammanfattningen. Denna regel har skärpts genom lagändringarna i . Enligt de nya reglerna skall tingsrätten, om det är till fördel för handlägg- ningen av målet, upprätta en sådan sammanställning som är den nya termen. Huvudregeln är alltså att tingsrätten i tvistemål skall göra en sammanställning av parternas yrkanden och invändningar samt de omständigheter som dessa grundas på. Tingsrätten får förelägga parterna att lämna underlag för sammanställningen. Bestämmelsen om sammanställning är som tidigare fakultativ såvitt gäller hov- rättsförfarandet. I övrigt har reglerna för hovrätten anpassats till vad som skall gälla för sammanställningar i tingsrätten. En sammanställning över parternas inställningar ger såväl rätten som parterna en god överblick över processen och vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att målet skall bli klart för avgörande. Den skapar vidare bättre förutsättningar för en koncentrerad och effektiv huvudförhandling. Utgångspunkten bör vara att en sam- manställning upprättas successivt under förberedelsen av målet. Ett sådant förfarande sparar tid som det underlättar för rät- ten och parterna att kontinuerligt skapa sig en överblick över pro- cessen. Arbetet med sammanställningen tvingar dessutom parterna att precisera sina ståndpunkter. En välskriven sammanställning kan också vara till stor hjälp vid domskrivningen.TPF210FPT Ett av syftena med förberedelsen är att klarlägga huruvida det finns förutsättningar för förlikning eller annan samförstånds- lösning.TPF211FPT Rätten får anses ha en skyldighet att ta upp frågor om detta i såväl dispositiva som indispositiva mål. Även om utrymmet för uppgörelse i indispositiva mål kan vara mindre än i dispositiva mål, är det viktigt att frågan ändå tas upp. Att en förlikning inte kan stadfästas annat än i ett dispositivt tvistemål bör alltså inte medföra att frågan undviks.TPF212FPT Rätten bör redan under förberedelsearbetet göra upp en plan för handläggningen av målet.TPF213FPT Vidare bör företrädare för domstolen planera huvudförhandlingen i samråd med parterna. Lämpligen sker detta under förberedelsesammanträdet sedan bevisningen har gåtts igenom men före förlikningsdiskussionen.TPF214FPT 209TP PT 42 kap. 16 § och 50 kap. 12 a § (överklagande) 210TP PT Prop. 2004/05:131 s 130 f 211TP PT 42 kap. 6 § andra stycket 5 212TP PT m.fl. s 170 213TP PT 42 kap. 6 § tredje stycket 214TP PT m.fl. s 186 Konkurrenslagen, , och Reglerna om tidsplaner har skärpts genom de nya bestämmel- serna i . En tidsplan skall upprättas, om det inte är obehövligt. Parterna åläggs att fortlöpande kontrollera att tidspla- nen kan hållas. Uppstår svårigheter att hålla tidsplanen, skall det genast anmälas till rätten. Om rätten bedömer att tidsplanen inte kan hållas, skall parterna underrättas om detta. En omsorgsfullt upprättad tidsplan medför att förberedelsen stramas upp och effektiviseras och ger såväl parterna som rätten en god överblick över processen och vilka åtgärder som återstår för att få målet till avgörande. Den skapar vidare förutsättningar för en snabbare handläggning. När en tidsplan har upprättats är det rimligt att domstolen och motparten kan utgå från att den part som åberopat t.ex. ett vittne också ser till att vittnet kan närvara vid den plane- rade huvudförhandlingen. Parten bör därför ha en sådan kontroll över sin bevisning att denne håller sig informerad om förhållanden som kan innebära hinder för förhörspersoner att närvara.TPF215FPT I omfattande konkurrensmål med flera parter kan det vara lämp- ligt att rätten redan i samband med att stämning utfärdas prelimi- närt bokar dagar för såväl sammanträde som huvudförhandling. Materiell processledning utövas främst under förberedelsen. Inte sällan yppar sig emellertid behov av materiell processledning också under huvudförhandlingen. Detta kan bero på att parterna på ett eller annat sätt gör tillägg eller ändringar i vad de har anfört under förberedelsen. Men det kan också bero på att rätten först vid huvudförhandlingen upptäcker att det parterna anförde under förberedelsen i viss utsträckning var oklart, ofullständigt eller svårförståeligt.TPF216FPT Domstolen kan också ha att ta ställning till nya yrkanden, omständigheter eller bevis. I vissa fall kan domstolen avvisa åberopad bevisning.