sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — Andra effekter av klimatförändringar som kan ha omfattande inverkan på samhällets infrastruktur och förutsättningarna för vindkrafts- produktion är förändringar i vindklimatet samt förekomsten och intensiteten av stormar. Ett förändrat nederbördsmönster och ökad temperatur kan vidare påverka vattenföringen i reglerade vattendrag och kan därmed ha stor betydelse för elproduktionen i landet. Förutsätt- ningar förväntas uppstå för en ökad och jämnare produktion av vattenkraft. Den ökade vattenföringen i reglerade vattendrag kan också leda till en förhöjd risk för dammbrott eftersom dammarna har dimensionerats efter dagens vattenföringsförhållanden. Därför arbetar kraftbranschen med att öka dammsäkerheten genom att förstärka och höja dammar samt öka kapaciteten för avtappning. De begränsade avtappningsmöjligheterna från , och medför risk för översvämning av angränsande mark vilket kan komma att förvärras genom framtida klimatförändringar. Stigande nivåer i världshaven och därmed påverkar möjligheterna till avtappning. Detta beror bl.a. på begränsning i slussarnas och vattendragens avtappningskapacitet. Areella näringar, turism och biologisk mångfald De biologiska förutsättningarna och de areella näringarna påverkas av förändringar av bl.a. temperatur, vegetationssäsong, vegetations- zoner och hydrologiska förhållanden. Risken för spridning av skadeinsekter, sjukdomar och svampangrepp ökar om klimatet blir varmare och fuktigare. Förändringar i vegetationszoner och arters utbredningsområden kan leda till att hotade arter och ekosystem utsätts för ytterligare påfrestningar. En långsiktig planeringshorisont behövs inom skogsbruket med dess långa omloppstider som påverkan på näringen kan vara omedelbar vid till exempel stormar. De långsiktiga förut- sättningarna för skogsbruket och svensk skogsindustri kan väsent- ligen förändras till följd av klimatförändringarna. bl.a. brukningsformerna inom skogsbruket analyseras och studeras. Ett varmare klimat skulle ge förutsättningar för att öka skogsproduktionen i . Trädslagens liksom andra skogs- levande arters utbredning kommer generellt att förskjutas norrut till följd av högre temperatur och ändrade nederbördsförhållanden. Därför krävs fördjupade studier kring detta. Jordbruket kommer sannolikt att påverkas vid klimatföränd- ringar vilket kan ge upphov till längre vegetationssäsong, förskjut- ning av vegetationszoner och förändrade hydrologiska förhål- landen. Förutsättningarna för odling av grödor och djurhållning kan förändras väsentligt vilket i sin tur kan leda till både positiv och negativ påverkan på svensk livsmedelsförsörjning och livsmedels- industri. Med avseende på livsmedel och foder samt från energi- synpunkt kan möjligheten till odling av andra och nya grödor, ökat skördeutbyte och fler antal skördar innebära positiva effekter. Liksom i skogsbruket kan sjukdomar på djur och grödor få lättare att etablera sig. Förekomsten av skadeinsekter, sjukdomar och svampangrepp kan förvärras och det finns risk för att nya arter etablerar sig i ett varmare och fuktigare klimat. Ökade insekts- eller svampangrepp riskerar även leda till ökad användning av bekämpningsmedel. Klimatrelaterade problem kan även finnas vid större utbrott av djursjukdomar. Utsläppen av växtnäringsämnen till luft och vatten kan förändras både i omfattning såväl som och rum. Förändrade produktionsbetingelser gör det också viktigt att säkra djur- och växtgenetiska resurser med egenskaper som kan komma till användning. Jordbruket och glesbygden kan vara särskilt känsliga vid brott i elförsörjningssystemen liksom i andra system, vilket bör särskilt uppmärksammas. En högre trädgräns och påverkan på markfloran skulle kunna förändra förutsättningarna för rennäringen, vilket även kan få konsekvenser för den samiska befolkningen som lever på ren- skötsel. Turistnäringen kan påverkas av en klimatförändring. T.ex. kan kortare och snöfattigare vintrar och andra effekter, t.ex. förbusk- ning, av ett förändrat klimat innebära försämrade förutsättningar för turistnäringen i fjällvärlden. Effekter på näringen kan även uppstå på andra håll i . Klimatförändringarna kan också påverka många andra miljöfaktorer och därmed även möjligheterna att uppnå miljö- kvalitetsmålen. Det gäller t.ex. målen om rent vatten och luft samt Förändringar i vegetationszoner och arters utbredningsområden kan leda till att hotade arter och ekosystem utsätts för ytterligare påfrestningar. Förändrade förhållanden i våra kusthav och insjöar kan leda till förändrad artsammansättning vilket i sin tur kan få effekter på såväl den biologiska mångfalden som fiskerinäringen och fritidsfisket i våra hav och insjöar. Vattenförsörjning, avloppssystem samt hälsa En ökad temperatur i våra sjöar och vattendrag kan ha stora effekter på kvaliteten för dricksvatten såsom smak, lukt och färg. Det finns också en ökad risk för spridning av smittämnen och gifter om översvämningar uppströms för ut föroreningar i sjöar och vattendrag som används som dricksvattentäkt. Infrastrukturen för vattenförsörjningen har mycket lång livslängd och kan vara känslig för ett förändrat klimat t.ex. om vattentäkter blir otjänliga. En långsiktigt säkrad försörjning och distribution av vatten är en central fråga för samhällets funktion och vår överlevnad. Ett varmare och fuktigare klimat kan leda till att olika sjukdomar som inte förekommer i vårt land får fäste här. Risken är också betydande att fästing- och andra insektsburna sjukdomar som drabbar människor och djur får en ökad spridning. Luftföroreningar och utdragna värmeböljor är andra faktorer som kan påverka hälsan vid klimatförändringar. Även system för dag- och avloppsvatten måste dimensioneras för att hantera en ökad frekvens av stora nederbördsmängder. Sådana åtgärder stärker indirekt även samhällets allmänna bered- skap mot svåra påfrestningar. Förebyggande insatser och genomförda utredningar Regeringen har i olika sammanhang pekat på behovet av ökade insatser från samhällets sida för att förebygga skador till följd av naturolyckor. I propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) fastslog regeringen att det finns ett behov av ökade insatser från samhällets sida för att förebygga skador av höga vattenflöden. Som en följd av ställningstagandena i propositionen har regeringen beslutat om förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Av förordningen följer att de statliga myndigheterna skall analysera om det finns sårbarheter och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet. Vissa utpekade myndigheter har även ett särskilt ansvar att vidta åtgärder i form av planering och förberedelser. Arbete pågår nu inom med att ta fram en proposition om krisberedskap. Som en följd av det s.k. Tuveskredet 1977 fick Statens rädd- ningsverk 1987 i uppdrag att ta fram översiktliga stabilitetskarte- ringar och har karterat knappt hälften av landets kommuner. Den översiktliga stabilitetskarteringen skall utgöra ett stöd i den ordinarie kommunala riskhanteringen då kunskaper om ras och skred ofta är begränsad i kommunerna. På uppdrag av utförs förstudierna av och huvudstudien av konsultfirmor. Till stöd för den kommunala riskhanteringen utför Räddnings- verket också översiktliga karteringar av översvämnings- hotade områden utmed de större vattendragen. har vattendrag karterats. De översiktliga översväm- ningskarteringarna kan utgöra en bra grund för kommunernas översiktliga fysiska planering och för räddningstjänstens planering. På uppdrag av utförs karteringarna av eller konsultfirmor. Stabilitets- och översvämningskarteringar identi- fierar riskområden och kan också ligga till grund för bedömningar av för vilka områden kommunerna bör gå vidare och utföra detaljerade utredningar. drog slutsatsen i sitt delbetänkande (SOU 2002:50 s. 155) att det finns åtgärder som i viss mån skulle kunna minska antalet översvämningar men att dessa medför stora kostnader för samhället i form av bortfall av elproduktion och omfattande påverkan på bebyggelse och naturmiljö. Kommittén ansåg dock att det inte finns systematiska brister i nuvarande vattendomar och föreslog inga ändringar i reglerna. Utredningen konstaterade däremot att det finns andra åtgärder som förefaller mer ändamålsenliga, t.ex. utbyggnad av så kallade älvsamordnings- grupper och ökad hänsyn till risk för översvämning i den fysiska planeringen. För att förebygga naturolyckor och därmed begränsa såväl kostnader som lidande finns möjlighet för kommuner att söka statsbidrag för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Statsbidrag medges inte för före- byggande åtgärder inför nyexploatering av mark och inte heller för underhållsåtgärder som underlåtits av fastighetsägare. har antalet ansökningar ökat och många av de förebyggande åtgärderna är stora, komplexa och kostsamma. Åtgärderna måste ofta prövas i miljödomstol. redovisade regeringsuppdraget att göra en översyn av nuvarande system för att förebygga natur- olyckor såsom t.ex. ras och skred. I rapporten föreslog Räddnings- verket att bidragsystemet för förebyggande åtgärder mot natur- olyckor även skall omfatta vissa långsamma naturskeden som kan leda till akuta lägen, samt att tvingande åtgärder, enligt olika myndighetsbeslut och regelsystem t.ex. miljö- och arkeologiska undersökningar, som erfordras för att kunna genomföra den förebyggande åtgärden skall vara bidragsberättigad kostnad. Medel för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor utbetalas av från anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor. Någon särskild lagstiftning för detta finns inte utan reglering sker utifrån tidigare bedömningar och praxis genom årliga beslut. Regeringen uppdrog åt att i samverkan med och andra berörda myndigheter utvärdera de ekologiska, ekonomiska och sociala konsekvenserna för skogsbruket av stormen . Analysen skall utgöra ett underlag för framtida rådgivning och insatser för återbeskog- ning. Uppdraget skall slutrapporteras . Frågeställningar rörande jordbruket med koppling till sårbarhet och klimatförändringar har behandlats i ett antal rapporter. I rapporten för skördeskador i samband med naturkatastrofer (dnr Jo2003/1612/Veg) analyseras statens ansvar för dessa skördeskador. Likaså har koordinerat ett beredskapsprojekt, STUDS (Större Utbrott av Smittsamma Djursjukdomar), som bör vara en utgångspunkt med avseende på dessa frågeställningar. En särskild utredare skall göra en kartläggning av samhällets sårbarhet och beredskap för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar samt bedöma behovet av anpassning till ett förändrat klimat för olika sektorer i samhället. effekter av klimatförändringarna bör beaktas. Den särskilde utredaren skall också identifiera och studera verksamheter som är särskilt sårbara för extrema väderhändelser. göra en kartläggning av sårbarheten och sannolikheten för extrema väderhändelser och klimatförändringar på kort, medellång och lång sikt samt bedöma vilka anpassningsåtgärder som behöver vidtas och kostnaderna, totala såväl som marginella, för dessa, bedöma kostnader för skador och kompensationsåtgärder till följd av förväntade klimatförändringar utifrån olika scenarier och extrema väderhändelser på kort, medellång och lång sikt, bedöma vilka konsekvenser klimatförändringar kan få för människors hälsa, identifiera olika nyckelaktörer i samhället som kan minska sårbarheten, såväl inom offentlig verksamhet som i privat näringsliv och på nationell, regional och lokal nivå, redovisa åtgärder som redan vidtas av myndigheter, kommuner och företag för att minska påverkan från extrema väderhändelser och från klimatförändringar, identifiera eventuella organisatoriska brister vad gäller ansvaret för beredskap vid extrema väderhändelser och för anpassning till ett förändrat klimat, föreslå hur systemet för statliga bidrag till förebyggande åtgärder beträffande översvämningar, ras och skred kan effektiviseras, redovisa erfarenheter av försäkringsskyddet för allmänheten, bostadsrättföreningar, ideella föreningar, småföretagen och jordbruket samt bedöma behov av åtgärder för att förbättra skyddet, analysera behovet av fler och mer detaljerade klimatscenarier för att minska osäkerheten i bedömningarna om behoven av anpassningsåtgärder och beskriva möjligheterna till och behoven av att utveckla klimatscenarierna, klargöra behovet av ökad kunskap om sårbarhet för klimatförändringar inom olika samhällssektorer och ange behov av fortsatt arbete inom respektive sektor samt av ytterligare forskning, belysa konsekvenser av kommande klimatförändringar för europasamarbetet inom olika områden, t.ex. bevarandet av biologisk mångfald, vid behov föreslå lagstiftningsåtgärder, organisationsföränd- ringar eller ett ändrat eller förtydligat myndighetsansvar för att förbättra möjligheterna att möta konsekvenserna av framtida extrema händelser och gradvisa klimatförändringar med beaktande av det fredstida krishanteringssystemet i sin helhet, när det gäller , , och ytterligare områden där konsekvenserna kan bli stora vid översvämningar, redovisa både översvämningsriskerna och avtappningsmöjlig- heterna samt föreslå åtgärder för att komma till rätta med eventuella problem och föreslå finansiering för de föreslagna åtgärderna, föreslå hur statens och kommunernas förebyggande åtgärder kan utvecklas och lämna förslag till hur de s.k. älvsamord- ningsgrupperna och länsstyrelsernas roller kan utvecklas och utvärdera genomförda karteringar för att göra en bedömning av kvalitén och användbarheten av dessa samt redovisa hur dessa karteringar hanteras i den kommunala planeringsprocessen. Arbetets genomförande, tidsplan, m.m. Den särskilde utredaren skall i sitt arbete utgå från den kunskap som finns om framtida klimatförändringar. Resultaten av den regionala klimatmodellering som utförts vid och studie Anpassning till klimatförändringar (2005) skall särskilt beaktas. Samhällets sårbarhet bör utifrån detta kartläggas i olika tidsperspektiv och med hänsyn tagen till takten i klimatförändringarna enligt olika scenarier. Erfarenheterna av tidigare statliga insatser vid extrema väder- händelser och naturolyckor skall tas till vara. De s.k. älvsamord- ningsgrupperna liksom länsstyrelsernas uppgifter är här bety- delsefulla. Erfarenheter av hur statliga myndigheter arbetar med anpassning till förändringar i klimatet skall tas till vara. Inom ramen för nordisk energiforskning pågår ett större arbete för att kartlägga konsekvenser av klimatförändringar i . Den särskilde utredaren bör beakta resultatet från detta arbete. Den särskilde utredaren skall följa regerings och riksdags fortsatta arbete med samhällets krisberedskap. Samråd skall ske med relevanta myndigheter, kommuner, näringslivet, vetenskapliga institutioner, experter, forskare och organisationer. Utredaren skall beakta motsvarande arbete och beskriva hur några med jämförbara länder, t.ex. , och , behandlar frågan om samhällets sårbarhet och förebyggande åtgärder samt förekomsten av statliga bidrag till sådana åtgärder. Vidare skall utredaren följa det arbete som pågår inom FN och EU när det gäller förebyggande åtgärder och anpassning till effekter av klimatförändringar. För förslag som läggs fram skall samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser redovisas. För de förslag som har statsfinansiella konsekvenser skall utredaren föreslå finansiering. I de samhällsekonomiska beräkningarna skall sannolikheten för de olika utfallen beaktas. En bedömning av sociala och ekonomiska konsekvenser för enskilda och näringsliv samt vilken miljöpåverkan förslagen får om de fullföljs skall också genomföras. Utredaren skall till regeringen redovisa översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter när det gäller , , och ytterligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar. Utredaren skall också föreslå åtgärder för att komma tillrätta med eventuella problem. Ett slutbetänkande skall lämnas . I tabellerna nedan visas nuvärdes- och väntevärdesberäkningar av skadekostnaderna för de tre sjöarna. Den första kolumnen, direkt kostnad visar summan av de skadekostnader som räknats fram. Dessa summor är den kostnad som bedöms uppkomma om översvämningen skedde det närmaste året. I kolumn två visas nuvärdet av skadekostnaden givet att de höga vattennivåerna inträffar , diskonterat med 4 respek- tive 2 procents ränta. Kolumn tre visar samma sak givet att över- svämningarna inträffar . Dessa värden är deterministiska, dvs. ingen hänsyn har tagits till osäkerheterna. Värdena i kolumn fem och sex inkluderar däremot osäkerhet. Detta är de värden som används i kostnadsnyttokalkylerna, här beräknade med både 2 och 4 procents diskonteringsränta. Dessa värden är viktade med sanno- likheten att respektive vattennivå uppkommer , dvs. för hundraårsnivå och för dimensionerande nivå. Skadorna fördelas på så sätt över hela tidsperioden, till skillnad från de två nuvärdesberäkningarna där översvämningen antagits uppkomma exakt . Värdet diskonteras sedan med 4 och 2 procents ränta. Värdena i kolumn två till fyra visar att skadekostnadsvärdet varierar kraftigt beroende på när man antar att händelserna in- träffar. Valet av diskonteringsränta slår också igenom. Vid valet av åtgärder kan det därför vara lämpligt att beakta både den direkta kostnaden och väntevärdena. Om samhället har hög riskaversion är de direkta kostnaderna de mest avgörande. Alternativet att inte vidta några åtgärder innebär att man bör vara beredd att ta de direkta kostnaderna om händelsen inträffar. Om samhället är mer tolerant gentemot risk är väntevärdena det relevanta måttet. Hur man betraktar risk beror naturligtvis också på vad det är som riskeras. I vissa fall, då säkerheten är den avgörande faktorn, är kostnadsnyttoanalys ett otillräckligt verktyg. I de fallen tillämpas ofta rättighetsbaserade kriterier, där utgångspunkten är att en viss risknivå inte får överskridas (t.ex. kärnbränsleförvaring). Detta bör vara aktuellt vid hot mot samhällsviktiga funktioner i och vid risk för allvarliga ras och skred i . För kommer de s.k. hundraårsnivåerna återkomma oftare i det framtida förväntade klimatet. Återkomsttiden kommer att öka under det närmaste seklet, och under den senare delen blir åter- komsttiden ca i stället för vart hundrade, dvs. sannolikheten för att vattennivån ska stiga till +46,5 m om ett givet år är . Över hela seklet antas här återkomsttiden vara , dvs. sannolikheten för att en översvämning ska inträffa ett givet år är . SOU 2006:94 Bilaga 2 Analys av översvämmade byggnadsytor utförde på uppdrag av Klimat- och sårbarhets- utredningen en analys av markanvändning och bebyggelse på översvämmade ytor vid 100-års- och dimensionerande nivå för , och . och i har tagit fram nya översiktliga översvämningskarteringar över och respektive och angivit översvämmade ytor för respektive sjö på följande nivåer: : 1,30, 2,00 och 2,30 m ö h, samtliga värden anges i RH00. : 22,90 och 23,70 m ö h, samtliga värden anges i RH00. : 46,5, 47,4 och 48,0 m ö h, samtliga värden anges i RH70. Från Lantmäteriet erhölls bebyggelseytor ur Fastighetskartan, samt Terrängkartans markklasser. Tabell 1 Använda markklasser Annan öppen mark utan skogskontur Fritidsbebyggelse Hög bebyggelse Industriområde Låg bebyggelse Skog, barr- och blandskog Vattenyta med diffus strandlinje Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Marklager från Terrängkartan T5 Bebyggelse yta från Fastighetskartan Bilaga 3 SOU 2006:94 Bebyggelse yta från Fastighetskartan Bebyggelse yta från Fastighetskartan Byggnader, Hus, m.m. Bebyggelse punkter från Fastighetskartan, ej inkluderade i bebyggelse arean och ej arealuppskattad Terrängkartans markklasser relaterades till översvämmade arealer för varje levererat översvämningsscenario. Fastighetskartans bebyg- gelseytor selekterades ut innanför samma område. Punktinforma- tionen för bebyggelse selekterades ut ur respektive kartserie. På så sätt kunde andel översvämmad areal uppdelad per klass erhållas för respektive översvämningsnivå och antalet översväm- made punktobjekt fastställas. Om endast delar av en bebyggelseyta föll inom översvämningsarean räknades hela arealen för den ytan in i den översvämmade zonen. Arealerna kan därför vara något över- skattade, i storleksordningen några procent per scenario. Ytan för bebyggelseklasserna i Terrängkartan motsvarar inte byggnadernas yta utan hela den markareal som byggnaderna står på och som klassas som bebyggt område. Byggnadsytan anges i Fastighetskartan, där byggnaderna är uppdelade i husbyggnad (bostäder, kontor, handel, offentlig verksamhet) och uthus (industrilokaler samt uthus som lador, garage, bodar på minst 20 m²). har uppskattat kostnaderna per kvadratmeter byggnadsyta för fyra olika byggnadstyper, baserat på erfarenheter från översvämningen av . I kostnaderna ingår att återställa till befintligt skick. Kostnader för eventuella sättnings- skador m.m. ingår inte. (PM ). Tabell 2 Kostnader vid översvämningsskador (kronor/m2 bebyggelseyta) I det av framtagna materialet över översvämnings- hotade fastigheter finns inte bostadshus särredovisat på villor, fritidshus och flerbostadshus,. Därför har ett medianvärde för kostnaderna på /m² vid 100-årsnivån och /m² vid dimensionerande nivån använts. För uthus har kost- naderna för industrilokal använts. Den högre kostnaden vid dimen- sionerande nivå har använts endast på den area som är översväm- mad redan vid en 100-årsnivå, eftersom vattnet där når upp till eller över en meters höjd. I bilaga 4 visas hur översvämningar vid olika nivåer drabbar kom- munerna runt sjöarna. Drabbad bebyggelseyta per kommun vid olika översvämningsnivåer Tabell 1 kommunvis drabbad byggnadsyta vid respektive dimensionerande nivå Nivå (m i RH70) Kommentar: ligger nedströms och bör därför inte tas med i summeringen Tabell 2 kommunvis drabbad byggnadsyta vid respektive dimensionerande nivå Nivå (m i RH00) Tabell 3 kommunvis drabbad byggnadsyta vid respektive dimensionerande nivå Nivå (m i RH00) 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis?