sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Källa: (2000) i översättning har ett litet företag inget realistiskt alternativ till licensför- säljning på grund av finansieringsproblem och problem med tidsåt- gång. Problem uppstår också mer och mer i form av behov av Innovations- och patentekonomi – en introduktion kompletterande teknik som ägs av andra företag, ofta stora företag. Det lilla företaget hamnar härvid i en svår situation med få alterna- tiv. På företagsnivå kan således försäljningstillväxten reduceras av li- censförsäljning. På nationsnivå kan tillväxten reduceras i den mån inhemska företag inte investerar i produktförsäljning i egen regi utan säljer licenser till utländska företag som inte producerar och säljer i samma utsträckning i landet i fråga. Värdetillväxten kan dock öka genom komplementariteter eller synergier mellan licens- köpare och licenssäljare. Även den totala tillväxten för licensköpare och licenssäljare kan öka genom komplementariteter. Den resulte- rande tillväxten inom nationen kan härigenom öka, speciellt om licensköpare och/eller licenssäljare har egen produktion i landet. För små nationer som med många, specialiserade storföre- tag blir dock den inhemska teknikhandelns möjligheter begränsade, speciellt för innovationer som ligger utanför storföretagens kärn- verksamheter. Även den nordiska teknikhandelns möjligheter blir av samma skäl begränsade. 5.5Patentsystemets struktur och processer Figur 5.7 ger en översikt av patentsystemets struktur. Patentsyste- met består av ett antal nationella system sammanbundna via för- drag och samarbeten av olika slag. Viktiga fördrag är den s.k. Paris- konventionen som var ett viktigt steg för harmonisering av olika nationella system vilka dittills hade växt fram med natio- nella syften, oftast av protektionistisk karaktär.TPF9FPT Ett annat lika vik- tigt fördrag är det s.k. TRIPs-fördraget , vilket innebar en ytterligare internationell harmonisering och ett stärkande av pa- tent- och IP-skydd runt om i världen.TPF10FPT (PCT-fördraget) 1970 trädde i kraft , och förenklade betydligt den internationella hanteringen av patentansökningar. För att han- tera PCT-ansökningar auktoriserades ett antal nationella patent- verk, däribland svenska PRV. 1978 trädde också ett europeiskt för- drag – European Patent Convention (EPC) – i kraft, vilket möjlig- 9TP PT Fördragets fullständiga namn är Convention for the Protection of Industrial Property. Fördraget har reviderats i stort sett en gång vart decennium . 10TP PT Fördragets fullständiga namn är Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, including Trade of Counterfeit Goods. Innovations- och patentekonomi – en introduktion gjorde ett ansökningsförfarande för ett europeiskt gemenskapspa- tent med giltighet i de länder som ansluter sig till fördraget (31 st ). För att hantera dessa ansökningar inrättades ett Europe- iskt patentverk – EPO – , som också är auktoriserat att hantera PCT-ansökningar. Figur 5.7 Den samhällsekonomiska kontraktsnaturen hos ett patent organ (t. ex. Beviljade patenträttigheter som är: Begränsade (, tillämpning, område) Överförbara (genom försäljning, licensering) Exklusiva FoU, innovation och spridning Samhället/tredje part (individer, företag, universitet, FoU-enheter, licenshandlare, etc.) Källa: (2000) i översättning Dessa ansökningar granskas med avseende på tidigare nämnda krav för patenterbarhet, dvs. krav på nyhet, uppfinningshöjd och indust- riell tillämpbarhet samt dokumentation. Innovations- och patentekonomi – en introduktion tentdokumentationen blir tillsammans med avgifter för ansökan uppfinnarens betalning till samhället för att, om patentansökan be- viljas, få den konkurrensfördel som patenträttigheten innebär i form av en tidsbegränsad, tillämpningsbegränsad, överföringsbar exklusiv rättighet. Patentsystemet skapar således en kontraktsmöj- lighet mellan uppfinnare och samhälle. överför en anställd uppfinnare denna rättighet till arbetsgivaren. Ett patent belönar således uppfinnaren eller patenträttsinnehavaren i form av en till- fällig konkurrensfördel som enbart kan omsättas i pengar i den mån uppfinningen blir en kommersiellt framgångsrik innovation. Pa- tentsystemet är därför att betrakta som ett efterfrågeorienterat in- citamentsystem, inte primärt ett system för belöningar av enbart uppfinningar. En beskrivning av själva ansökningsprocessen för ett patent kan tyvärr bli komplicerad på grund av de många olika nationella sy- stemen och internationella fördragen. En patentansökan för en uppfinning kan inlämnas på tre huvudsätt: 1.Som nationell ansökan till något nationellt patentverk (in- hemskt eller utländskt) 2.Som PCT-ansökan till en auktoriserad 3.Som ansökan till EPO (EP-ansökan) I en PCT-ansökan liksom i en EP-ansökan kan olika länder där patentskydd önskas anges. I en PCT-ansökan kan också ansökas om EP-patent. Den första patentansökan (first filing) som in- lämnas på något av dessa sätt för en given uppfinning blir s.k. prio- ritetsgrundande. (12 månader vid nationell ansökan räknat från ansökningens inlämnande, dvs. från dess s.k. prioritets- datum) måste ansökan inlämnas i de ytterligare länder där patent- skydd önskas för uppfinningen i fråga. Dessa länder granskar sina respektive ansökningar med avseende på respektive lands krav på patenterbarhet, vilka i stort är likartade i de flesta i-länder. Ett dub- belarbete utförs härvidlag genom att olika länder granskar ansök- ningarna med avseende på likartade patenterbarhetskrav. Detta dubbelarbete minskar i PCT- och EP-systemet genom att olika länder har förbundit sig att godkänna varandras granskningar (mutual recognition). Översättningar av patentansökan till olika Innovations- och patentekonomi – en introduktion nationella språk måste dock fortfarande ske så länge nationella krav på detta ställs. Kostnaderna för patentansökningar ökar härigenom och möjligheterna att rationalisera genom internationell harmoni- sering och samordning är stora och uppenbara. Figur 5.8 ger en förenklad (sic) bild av processen för patentansökan i . SOU 2006:80 Innovations- och patentekonomi – en introduktion Vägar att patentera i – Förenklat schema från första- gångsansökan om patent till patentets utgång med typiska kan (valfri) (Om)publiceri 11TP PT Figuren är utformad av , Chief Examiner, EPO och återges här översatt till svenska. Gången för en nationell ansökan varierar något mellan olika länder och figuren avser nationer anslutna till EPC i allmänhet med vissa undantag. Till exempel kan en invändning också göras mot en nationell svensk ansökan, vilket inte specifikt framgår i figuren. Innovations- och patentekonomi – en introduktion 5.6Samhällsekonomiska motiv för patentsystemet If one does not know whether a system as a whole (in contrast to certain features of it) is good or bad, the safest policy conclusion is to muddle through – either with it, if one has long lived with it, or without it, if one has lived without it. If we did not have a patent sy- stem, it would be irresponsible, on the basis of our present knowledge of its economic consequences, to recommend instituting one. But since we have had a patent system for a long time, it would be irres- ponsible, on the basis of our present knowledge, to recommend aboli- shing it. (Machlup 1958, p. Slutligen skall i detta kapitel en kort översikt ges av samhällseko- nomiska motiv för patentsystemet samt den kritik av systemet som funnits , men breddats och växt efterhand som pro-pa- tent-eran har utvecklats. I allmänhet är den samhällsekonomiska avkastningen på innova- tioner under marknadskonkurrens större än den privatekonomiska eller företagsekonomiska.TPF12FPT Skälen härtill är flera, men ett viktigt skäl är imitationskonkurrensen, som pressar ner innovatörens led- tider och marginaler och därmed innovatörens privatekonomiska avkastning, speciellt när imitationstider är korta och imitations- kostnader relativt innovationskostnaderna är låga. sprids innovationen och kommer fler användare till godo genom imita- tionskonkurrenternas marknadsföring, varvid den samhällsekono- miska avkastningen ökar. Om emellertid den förväntade privateko- nomiska avkastningen på innovationer blir alltför låg avstår poten- tiella innovatörer och entreprenörer från att investera, varvid från samhällssynpunkt en underinvestering i innovationer blir följden genom att samhället går miste om innovationer. Om å andra sidan imitationskonkurrensen av olika skäl blir svagare så ökar innovatö- rens avkastning och blir den alltför svag minskar också den sam- hällsekonomiska avkastningen. Följaktligen föreligger ett samhällsekonomiskt problem att med olika åtgärder avväga den förväntade privatekonomiska (företags- ekonomiska) avkastningen på innovationer så att den samhällseko- nomiska avkastningen främjas så mycket som möjligt. En sådan åtgärd är att via en patenträttighet, som fördyrar och fördröjer imitationskonkurrensen, ge innovatören en konkur- rensfördel. Genom att utforma patenträttighetens giltighetstid och 12TP PT Se t.ex. Arrow (1962) för teoretiska argument och (1977) för en empirisk studie. Se också SOU 1993:84. Innovations- och patentekonomi – en introduktion skyddsomfång, patenterbarhetskrav m.m. har samhället olika möj- ligheter att göra denna avvägning. Ett av patenterbarhetskraven är att den patentsökta uppfinningen beskrivs tillräckligt väl i patent- ansökan, som sedan publiceras . Härigenom ges ett incitament till uppfinnare att publicera i stället för att hemlighålla. En uppfinnare och innovatör har ju också möjligheter att fördyra och fördröja för imitatörer och sekretesskydd är en sådan möjlig- het. Patentsystemet ger således såväl ett incitament att investera i FoU och innovationer och dessas spridning som ett incitament att avstå från sekretesskydd, vilket i sin tur ger positiva samhällseko- nomiska effekter genom billig informationsspridning om ny tek- nik. Detta är i korthet de traditionella motiven till att ha ett patentsy- stem. Ett patentsystems funktion att dämpa tendenser till sekre- tesskydd och underinvestering i FoU och innovationer kan emel- lertid åstadkommas på många sätt, t.ex. genom teknikupphandling, innovationspriser, nationella monopol eller subsidier av olika slag, t.ex. FoU-skatteavdrag, anslag eller billiga lån. Dessa sätt har precis som patentsystemet sidoeffekter och nackdelar. Samhällsekono- miska nackdelar med patentsystemet är att det hjälper innovatören att temporärt hålla högre pris på innovationen varvid den inte blir lika lättillgänglig för alla användare. Vidare är systemet förenat med såväl administrativa kostnader i patentverk, domstolar, företag m.fl. som transaktionskostnader, dvs. kostnader i form av resurskrä- vande affärsförhandlingar m.m. för att åstadkomma en affär. Dessa kostnader kan bli betydande och ibland förhindra transaktioner, t.ex. licensaffärer, varvid den tekniska utvecklingen bromsas istället för att främjas. Den tekniska utvecklingen kan också fördyras ge- nom att några företag kan tvingas ta fram substitut till patentskyd- dade uppfinningar om dessa företag blockeras av andras patent och inte kan erhålla licenser eller vänta tills patentskyddstiden löper ut. stimuleras därmed den tekniska utvecklingen. Den tek- niska utvecklingen kan emellertid genom patentsystemet stimuleras på ett snedvridande sätt till områden som är patenterbara men inte säkert de mest angelägna från samhällsekonomisk utgångspunkt. Vidare kan patentsystemet på vissa områden göra mer skada än nytta genom att det egentligen inte behövs där. Sådana situationer kan uppstå genom att fel begåtts historiskt i lagstiftning, domstolar eller patentverk, eller att utvecklingen har ändrat förutsättningarna. Ett växande problem, särskilt för SMF, är att utöver den egna tekniken få tillgång till all komplementteknik som behövs för att Innovations- och patentekonomi – en introduktion kommersialisera en innovation. Innovationer i form av nya pro- dukter, processer och tjänster blir alltmer multi-tekniska, dvs. de är i ökande grad baserade på många teknologier och patent och dessa finns ofta utspridda bland flera aktörer. Då skapas ett problem att införskaffa och montera ihop all den teknik som behövs från olika aktörer, varvid bl.a. förhandlingsstyrka krävs.TPF13FPT Denna för- handlingsstyrka kan i sin tur baseras på stora portföljer av patent och teknik som i sin tur utgör komplementteknik för andra före- tag. Att bygga upp och vidmakthålla stora patent- och teknikport- följer är dock mer förbehållet stora företag. Dessa kan då avtala om korslicenser och patentpooler på ganska likartade villkor medan små företag kan komma i en stark beroendeställning till stora fö- retag. Ett annat problem är att utvecklingsländer får allt svårare att hämta in i-ländernas tekniska försprång i närvaro av ett starkt pa- tentsystem och företag med starka patentportföljer. Enbart av alla världens patent beviljas i utvecklingsländer och huvuddelen av dessa patent härrör från i-länderna. IP-frågor har alltid varit kontroversiella i förhandlingar mellan i-länder och ut- vecklingsländer, men efter pro-patent-erans inträde och tillkoms- ten av och WTO är IP-frågor mer kontroversiella . Kritiken från inriktas främst mot USAs men även mot EUs sätt att hävda sina egna intressen i en FoU-protek- tionistisk anda, en anda som i sin tur påverkats mycket av storindu- strins agerande. Med FoU-protektionism avses då en strävan från företagens sida i olika länder att skydda sina FoU-investeringar från att utnyttjas av andra aktörer utan att dessa betalar ett i någon mening skäligt pris. Ett annat problem och tillika en källa till växande kritik är att stärkningen av patentsystemet under pro-patent-eran anses ha gått för långt i olika avseenden. Starka patentskyddsmöjligheter på många områden anses därmed ha lett till alltför starka och alltför 13TP PT Detta problem benämns i litteraturen ibland som ett IP assembly problem eller ett anti- commons problem. Ett sätt att lösa detta är att olika aktörer i ett utvecklingssamarbete kommer överens om en IP-regim med öppet utbyte av FoU-resultat på olika villkor. Det mest kända exemplet är den s.k. open source-rörelsen bland programmerare för gemensam utveckling av programvara med öppen tillgång till källkod och utnyttjande av varandras utvecklingsresultat på villkor att ingen privatiserar dem. På detta sätt sparas mycket tran- saktionskostnader och det kollektiva utvecklingsarbetet kan effektiviseras. På vilka områden och under vilka villkor denna utvecklingsmodell och IP-regim är tillämpbar och att föredra är föga känt. Liknande modeller har använts på andra håll. Ett närliggande exempel kan hämtas från utvecklingen av det nordiska systemet för mobil- telefoni – NMT-systemet. Även traditionen med open science i universitetsvärlden kan räknas hit. Innovations- och patentekonomi – en introduktion många möjligheter till privatisering av intellektuell egendom på be- kostnad av allmänna samhällsintressen. Kritiken inriktas här bl.a. på mjukvaruområdet, bioteknikområdet, universitetens verksamhet och den allmänna tillgängligheten av forskningsinformation och forskningshjälpmedel. Tabell 5.1 ger en översikt av för- och nackdelar med ett patent- system, sett utifrån ett samhälls-, företags- och individperspektiv. Utöver för- och nackdelar som identifierats med en traditionell syn så har också en ny syn på patentsystemet växt fram. Med denna syn är patentsystemet med patenträttigheter och patentinformation inte bara ett system för att ge incitament till såväl innovationer som innovationsspridning (genom vilken det företagsekonomiska pa- tentvärdet byggs upp) utan också ett system för styrning och ko- ordination av såväl företag som marknader och hybridformer av dessa, t.ex. företags samarbeten av olika slag. Patentsystemet lik- som andra IPR-system erbjuder då en slags infrastruktur för effek- tivisering av olika kontraktsöverenskommelser. Det är ännu för tidigt att säga vilken roll detta synsätt har i debatten om rätta av- vägningar i patentsystemet och dess vara eller inte vara på olika områden. Tabell 5.2 ger slutligen en översikt av olika ekonomiska teorier, synsätt och motiv för patentsystemet. Innovations- och patentekonomi – en introduktion SOU 2006:80 Huvudsakliga fördelar och nackdelar med patentsystemet Stimulerar uppfinningars frekvens genom att ge Risk för monopolistiska ineffektiviter incitament för investering i FoU (samt för återin- (däribland risken för försvårad kommersi- vestering och för att uppfinna omkring patent) alisering av ny teknologi) Stimulerar kommersialiseringstakten (innova- Administrativa kostnader för systemets tionsfrekvensen) genom investering i allmänhet uppsättning och drift (inkl. transaktions- Stimulerar takten i innovationsspridning och Risk för snedstyrning av investeringar och tekniköverföring genom avslöjande, koordinering, Tillhandahåller en artificiell måttstock (metrik) Risk för överinvestering i duplicerande FoU och/eller substitutsuppfinningar Etablerar en struktur för styrning och en infra- Erbjuder begränsade, överförbara monopolrättig- Kräver ett kontrollerat avslöjande av in- Ger förhandlingsstyrka och en bas för att köpa Monopolistisk överprissättning (inkl. eller sälja identifierbara delar av en teknologi kostnad för teknikförvärv) och/eller etable- ringshinder framkallade av konkurrenter Ger information om ny teknologi och konkurrenter Direkta och indirekta kostnader för paten- tering, (inklusive kostnader för rättstvister) Ger motivation för anställda och en måttstock för Tillhandahåller ett fokuseringsmedel för ledning och organisation och ett verktyg för förvaltning och utveckling av intellektuellt kapital Ger en basis för belöning, kontraktsförhandling, Kräver ett kontrollerat avslöjande av in- försäljning eller start-up av ett företag Erbjuder en grund för erkännande Monopolistiskt beteende hos ägare till eventuellt kolliderande eller komplet- Ger information om teknologi Direkta och indirekta kostnader för paten- tering (inklusive kostnader för rättstvister) Källa: (2000) i översättning SOU 2006:80 Innovations- och patentekonomi – en introduktion Ekonomiska teorier för och perspektiv på ett patentsystem Nyare ekonomiska perspektiv på patent Patent som kombinerat incitament för innovation och Fokus: Inverkan på uppfinning och FoU Fokus: Effektiv dynamisk konkurrens genom kontinuerlig Förvrängning av FoU (t.ex. för stora proportio- påverkan på ömsesidigt beroende innovations- och ner av substitut-/komplement-, tillämpad/grund- , patenterbar/opatenterbar FoU) Mångfald av industrier/firmor/uppfinnare Effektivitet/förvrängning av spridning Ömsesidigt beroende av uppfinningar och innovationer över tid (t.ex. i sekvens) Dynamiskt samspel mellan innovations- och sprid- Patenträttigheter och patentinformation som en eko- Fokus: Inverkan på sekretess Fokus: Egendomsrättigheters allokering och signalering Kvalitet/kvantitet publicerad information som en källa till incitament och koordination för styrning Inverkan på FoU (t.ex. koordination) genom ledningshierarkier och marknader, och hybrider av Inverkan på spridning (t.ex. på teknikmarkna- dessa två styrningssätt. Allokering och överföring av rättigheter Fokus: Inverkan på innovation och konkurrens Ackumulering och spridning av rättigheter Incitament före/efter uppfinningen Rättigheters skyddsomfång och skyddstid Inverkan på komplementära investeringar Styrningens effektivitet, t.ex. vad gäller kostnader för koordination och kommunikation, och marknads- effekti- Patents skyddsomfång och skyddstid viteter avseende bl.a. transaktionskostnader Optimala decentraliserade tariffer eller skatter (genom på priser eller genom skadestånd) Roller hos styrorgan och institutioner (lagstiftare, Koordination och duplicering av FoU domstolar, patentverk, patentledningar, patentpooler, clearingcentraler, antitrust-mekanismer m.fl.) Källa: (2006b) i översättning. Detta kapitel har gett en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi utifrån såväl ett företagsekonomiskt som ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. En genomgång har gjorts av grundläg- gande begrepp, som innovationer av olika slag (tekniska, organisa- toriska, finansiella, produkt- och processinnovationer etc.) och storlek, innovationsspridning bland köpare och säljare, imitation och uppfinning. En genomgång har också gjorts av grundläggande modeller som produktlivscykelmodellen och en interaktiv innova- tionsaktivitetsmodell. Vidare har en typologi av generiska strategier Innovations- och patentekonomi – en introduktion för investering i ny teknik och teknikexploatering redovisats varvid speciellt in- och utlicensiering behandlats. Dessa strategier blir allt vanligare och har viktiga effekter på tillväxt. Olika finansierings- former har också redovisats. Slutligen har patentsystemets struktur och processer beskrivits och samhällsekonomiska motiv för patentsystemet har gåtts ige- nom, med dess för- och nackdelar på olika plan och de teorier som ligger till grund för systemet. I det sammanhanget har också gängse såväl som ny kritik mot patentsystemet redovisats. Den gängse kritiken av patentsystemet avser dess samhällskostnader i form av statisk konkurrensbegränsning och monopolistisk prissättning, administrativa kostnader och transaktionskostnader, inklusive höga tvistekostnader, dess snedvridande effekter och dess möjligheter till missbruk. Den nyare kritiken förstärker den gamla samt kritise- rar förhållanden som att alltför många patent, också av dålig kvali- tet, beviljas på alltför många områden där de mer hämmar än främ- jar utvecklingen, t.ex. på mjukvaruområdet (=programvaru- området). Vidare missgynnas småföretag, liksom utvecklingsländer, vilka blir alltför beroende av storföretagens och i-ländernas teknik. Systemet som det utvecklats under pro-patent-eran kritiseras också för att ta för mycket hänsyn till storindustrins intressen i i-världen, främst i . Samhällsintressen, t.ex. av öppen tillgång till FoU- resultat, har därvid fått stå tillbaka. Sammanfattningsvis avser den nyare kritiken att inte bara den statiska konkurrensen utan även den dynamiska konkurrensen begränsas av ett alltför starkt patent- system. Patentsystemet skulle därmed motverka sitt grundläggande syfte, nämligen att främja den dynamiska konkurrensen, dvs. den innovationsbaserade konkurrensen, även om detta sker på bekost- nad av den statiska konkurrensens effektivitet. 6Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning Throughout mans past he has continually developed new techniques, but the pace has been slow and intermittent. The primary reason has been that the incentives for developing new techniques have occurred only sporadically. Typically, innovations could be copied at no cost by others and without any reward to the inventor or innovator. The fai- lure to develop systematic property rights in innovation up until fairly modern times was a major source of the slow pace of technological change. (North 1981, p 164) Patents and copyrights are legal mechanisms that attempt to bring the private benefits of invention closer in line with the social benefits. The development of such institutions–and of property rights more gene- rally–may have played a critical role in sparking the Industrial Revolu- tion and the sustained economic growth that has followed. (2002, p. It is clear then, that entrepreneurship should not be taken as a syno- nym for contributions to productivity and growth. (Baumol 2002 p. Begreppet ekonomisk tillväxt är ett allmänt begrepp för en positiv förändring i någon mätbar ekonomisk variabel som bruttonational- produkt (BNP), försäljning eller ekonomiskt värde. Följaktligen kan ekonomisk tillväxt genereras av en mångfald faktorer. Dessa klassas ofta som utbuds- respektive efterfrågerelaterade och sam- banden kan studeras teoretiskt och empiriskt på såväl makro- som mikronivå. I detta kapitel skall en kort översikt av kunskapsläget ges för samband som är av intresse för utredningen.