sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Marken används inte i väsentlig utsträckning för annat ändamål än att tillgodose till skog knutna intressen. Skogsimpediment Low productive land som inte är produktiv skogsmark. Marken bär eller har utan produktionshöjande åtgärder förutsättningar att bära: 1. träd, som har eller kan nå en höjd av mer än och en kronslutenhet av , eller 2. träd eller buskar. Buskarna har eller kan nå en höjd av mer än . Trädens och buskarnas sammanlagda kronslutenhet är eller kan nå . Marken används inte i väsentlig utsträckning för annat ändamål än att tillgodose intressen knutna till naturtyperna karaktäriserade av 1 och 2. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 82 Begrepp Engelsk översättning Definition Kalt impediment land för vilken kriterierna 1 och 2 i definitionen för skogsimpediment inte uppnås. Marken används inte i väsentlig utsträckning för annat ändamål än att tillgodose intressen knutna till den ifrågavarande naturtypen. Nivå 2 Improduktiv skogsmark Non-productive land Skogsimpediment som bär skog eller som utan produktionshöjande åtgärder har förutsättningar att bära skog. Träd- och buskmark Other wooded land Skogsimpediment som inte bär skog och som inte heller utan produktionshöjande åtgärder har förutsättningar att bära skog. Nivå 3 Skyddad produktiv skogsmark Protected productive land Produktiv skogsmark som enligt myndighetsbeslut i väsentlig utsträckning används för att tillgodose allmänna intressen. Skogsbruksmark Forestry land Produktiv skogsmark som i väsentlig utsträckning används för att tillgodose enskilda intressen. Skyddad improduktiv skogsmark Protected nonproductive land Improduktiv skogsmark som enligt myndighetsbeslut i väsentlig utsträckning används för att tillgodose allmänna intressen. Annan improduktiv skogsmark Other nonproductive land Improduktiv skogsmark som inte är skyddad. Skyddad träd- och buskmark Protected other wooded land Träd- och buskmark som enligt myndighetsbeslut i väsentlig utsträckning används för att tillgodose allmänna intressen. Annan träd- och buskmark Other other wooded land Träd- och buskmark som inte är skyddad. Skyddat kalt impedimen Protected bare land Kalt impediment som enligt myndighetsbeslut i väsentlig utsträckning används för att tillgodose allmänna intressen. Annat kalt impediment Other bare land Kalt impediment som inte är skyddat. Nivå 4 Virkesproduk tionsmark production land Skogsbruksmark som i väsentlig utsträckning används för virkesproduktion. Annan skogs bruksmark Other forestry land Skogsbruksmark som inte är virkesproduktionsmark. Källa: 20, 2006). SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 83 Minimiarealer för olika ägoslag FAO:s definition av innehåller ett krav på att markområdet måste vara större än . Utredaren anser att ett sådant exakt arealkriterium i den svenska definitionen skulle kunna bli hämmande för användningen av systemet genom att man i olika användningsområden kan behöva olika storleksgränser. Riksskogstaxeringen använder olika storleksgränser för olika ägoslag. Exempelvis klassas ett område med produktiv skogsmark omgivet av andra ägoslag som produktiv skogsmark endast om arealen är större än . Tröskelvärdet är endast då ett annat ägoslag ligger insprängt i produktiv skogsmark. I instruktion för grön skogsbruksplanläggning anges att avdelningar normalt inte ska vara mindre än , men att undantag kan göras framför allt för s.k. naturvårdsavdelningar som kan vara ner till . Detta gäller oberoende av om avdelningen ligger omgiven av annan produktiv skogsmark eller omgiven av andra ägoslag. Södra har i sin instruktion för skogsbruksplanläggning och i sin instruktion för skogsindelning ett liknande synsätt. Till saken hör också att man vid skogsbruksplanläggning och skogsindelning normalt beräknar en nettoareal produktiv skogsmark för varje avdelning genom att reducera arealen för hela avdelningen med arealen för små insprängda andra områden med annat ägoslag, främst impediment. Det är mot denna bakgrund som utredaren föreslår en minimiareal i intervallet 0,20,för skog och det föreslagna ägoslaget produktiv skogsmark. För övriga ägoslag bör minimiarealen ligga intervallet 0,020,. Det bör noteras att enligt föreskrifter till 30 § SVL angående skogliga impediment, gäller bestämmelserna endast för sådana impediment som är större än . Skog Vad som menas med mark som hör till byggnader och anläggningar i den definition av skog som utredare föreslår framgår av Riksskogstaxeringens definition av bebyggd mark i fältinstruktionen: Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 84 Till bebyggd mark förs tätort, parker (fältskiktet ska vara hävdat), industriområde, mark i anslutning till militära anläggningar (vanligen inhägnade), skjutbanor, golfbanor, idrottsanläggningar inkl. slalomanläggningar (egentliga nedfarten) men exkl. elljusspår (väg), anläggningar för friluftsbad, flygfält, tomt, trädgårdsanläggningar, fröplantager och plantskolor. Den definition av begreppet skog som utredare föreslår harmonierar väl med FAO:s definition av om man bortser från arealkravet i den . Den innebär t.ex. att parker med träd , energiskogsodlingar och julgransodlingar aldrig kan anses vara skog och inte heller betesmark med många träd och glesa fröträdställningar utan föryngring. Däremot kan det finnas skog på impediment om trädhöjden och kronslutenheten är tillräckliga. Det som ofta kallas plantskog, i t.ex. Riksskogstaxeringen och skogsbruksplanläggning är också skog. I den föreslagna definitionen finns alltså inget krav på en specifik minimiareal för området. Minimiarealen bör, som en konsekvens av föregående avsnitt, normalt ligga i intervallet 0,020,. utredare bedömer att begreppet tillräckligt väl överstämmer med allmänhetens uppfattning om vad som är skog men har inte haft möjlighet att annat än genom expertutlåtanden testa detta. I flera utlåtanden har framkommit att olika grupper i allmänheten uppfattar skog på olika sätt. Det är, enligt rapporten, av förståeliga skäl inte möjligt att i ett ägoslagssystem ha flera begrepp och definitioner för skog. Produktiv skogsmark Definitionen av produktiv skogsmark innefattar ett kriterium vars konstruktion även återfinns i definitionen för improduktiv skogsmark, nämligen utan produktionshöjande åtgärder har förutsättningar att bära skog. Endast åtgärder som ger en långsiktig produktionshöjning bör inräknas. Exempel på sådana produktionshöjande åtgärder sägs i rapporten vara dikning och kontinuerlig gödsling samt beskogning med främmande trädslag eller genetiskt förbättrade inhemska trädslag. En improduktiv skogsmark kan dock omföras till en produktiv skogsmark. Detta kan t.ex. ske genom att ett genetiskt förbättrat inhemskt trädslag planteras på en mark som är improduktiv. Om produktionen långsiktigt höjs tillräckligt mycket måste SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 85 marken då givetvis anses vara produktiv skogsmark. Detsamma gäller om marken dikas eller gödslas kontinuerligt och om skog med tillräcklig produktion därefter etableras. I definitionen anges att marken ska kunna producera minst en kubikmeter per hektar och år. Detta produktionskriterium är exakt detsamma som för skogsmark i tredje stycket 2 § SVL. Innebörden av detta kriterium bör även i fortsättningen vara densamma. Riksskogstaxeringen har ytterligare riktlinjer för hur kriteriet bör tolkas. Dessa riktlinjer bör till stor del kunna följas fortsättningsvis. Skogsbruksmark Skogsbruksmark omfattar, som redovisats ovan, produktiv skogsmark för vilken skogsägaren tar beslut om användning, skogsskötsel m.m. inom ramen för gällande generell lagstiftning, t.ex. SVL. utredare har i flera fall valt att föreslå negativa definitioner på grund av att man då uppnår skarpa gränser mellan definitionerna. Exempelvis definieras annan improduktiv skogsmark som improduktiv skogsmark som inte är skyddad. Även skogsbruksmark skulle kunna ha definierats på motsvarande sätt. Eftersom skogsbruksmark kanske är det mest centrala ägoslaget som kommer att användas mest frekvent i lagstiftning, skogsbruksplanläggning m.m., har dock en positiv definition föreslagits. Den markerar att marken i huvudsak används för att tillgodose enskilda intressen, dvs. markägarens/skogsbrukarens intressen. Virkesproduktionsmark Enligt definitionen av virkesproduktionsmark är det fråga om skogsbruksmark som i väsentlig utsträckning används för virkesproduktion. Vid föryngringsavverkning lämnas inom ramen för den generella hänsynen s.k. hänsynsytor som definitionsmässigt ska vara mindre än 0,5 ha. Även om en mindre minimiareal än 0,5 ha tillämpas vid indelningen i ägoslag, bör hänsynsytorna alltid anses vara virkesproduktionsmark, anser utredare. Skulle det finnas behov av en uppdelning av virkesproduktionsmark får detta göras utanför det föreslagna systemet. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 86 Skogsimpediment Definitionen av skogsimpediment är anpassad till FAO:s definitioner. Det bör särskilt noteras att det inte måste finnas både träd och buskar på marken samt att eventuella träd inte behöver ha eller kunna nå en höjd av mer än . Improduktiv skogsmark Improduktiv skogsmark är skogsmark, dvs. mark med skog, som inte når upp till produktionsförmågan för produktiv skogsmark. Detta ägoslag är alltså ett impediment. Träd- och buskmark samt kalt impediment Definitionerna av träd- och buskmark samt kalt impediment är anpassade till FAO:s definitioner. De har dock kompletterats med ett användningskriterium för att inte mark inom t.ex. område för industri och flygplats med en naturtyp enligt definitionen ska kunna klassas som träd- och buskmark eller kalt impediment. Skyddad Definitionen för skyddad grundas på kriteriet som enligt myndighetsbeslut i väsentlig utsträckning används för att tillgodose allmänna intressen. Med myndighetsbeslut avses här beslut, som fattas av staten, landsting eller kommun, om användning av geografiskt avgränsade markområden. Besluten ska vara grundade på lagstiftning eller utgöras av avtal mellan myndighet och enskild juridisk eller fysisk person. Det gäller således beslut om skydd av områden enligt och naturvårdsavtal. De bestämmelser som finns i föreskrifterna till 30 § SVL om skogsbruksåtgärder på skogliga impediment är generella regler och ska i detta sammanhang inte betraktas som myndighetsbeslut. SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 87 24.4.7 Tillämpning och genomförande av förslaget i för den nya ägoslagsindelningen Utredaren ser två möjliga alternativ för statusen för det nya systemet för indelning av skogsrelaterade ägoslag. Antingen etableras en standard för systemet eller så definieras de begrepp som används i respektive lagstiftning som ger ut en rekommendation om att tillämpa systemet i berörda verksamheter. Enligt utredaren är det långt ifrån alla begrepp som skulle komma att behövas i lagstiftningen så behovet av en standard utifrån lagstiftningsaspekten bedöms som litet. En standard skulle ändå vara att föredra, enligt utredaren, eftersom systemet då skulle få en officiell prägel och förutsättningarna för en bred tillämpning skulle öka. En standard skulle i så fall tas fram av (). Sammanslagningar I den praktiska tillämpningen av systemet skulle ett antal olika sammanslagningar göras, beroende på inom vilket område och för vilket ändamål systemet används i det aktuella fallet. Utredaren ser klara fördelar med att ha erkända och allmänt använda begrepp för sammanslagningar. Det gäller inte minst de tre sammanslagningsbegreppen som behövs i internationella sammanhang och som redovisas nedan. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 88 Tabell 24.2 Förslag till sammanslagningar av ägoslag Sammanslag ningsbegrepp Engelsk översättning Ägoslag som ingår Kommentar Skogsmark land Produktiv skogsmark Improduktiv skogsmark Denna sammanslagning behövs främst i internationella sammanhang. Skogsmark är då praktisk taget synonymt med . Skyddad skogsmark Protected land Skyddad produktiv skogsmark Skyddad improduktiv skogsmark Se ovan Annan skogsmark Other land Skogsbruksmark Annan improduktiv skogsmark Se ovan Källa: 20, 2006. Tillämpning inom olika användningsområden Det system som föreslås i är ett system som kan täcka in alla tillämpningar i alla dess delar. I praktiken kommer dock bara vissa delar av systemet att tillämpas inom ett givet område. Tre centrala tillämpningsområden för det nya systemet är lagstiftning, planering och statistikproduktion. Lagstiftningen berörs i första hand inom skogsvårdslagstiftningen och fastighetstaxeringslagen. Inom skogsvårdslagstiftningen behöver endast begreppen produktiv skogsmark, skogsbruksmark och annan improduktiv skogsmark användas samt ev. även skyddad produktiv skogsmark och skyddad improduktiv skogsmark beroende på hur lagtexten i skogsvårdslagen utformas. I fastighetstaxeringslagen behövs begreppen produktiv skogsmark och skogsimpediment. I övrig lagstiftning används endast skogsmark och/eller impediment. Skogsmark kan behöva ersättas med produktiv skogsmark eller skogsbruksmark om det nya systemet införs. Planering kan enligt delas in i skogsbruksplanläggning och samhällsplanering. Inom skogsbruksplanläggningen kommer det att bli nödvändigt att använda begreppen skyddad produktiv skogsmark, skogsbruksmark, virkesproduk SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 89 tionsmark, annan skogsbruksmark och impediment. Även begreppet skyddat impediment kan behöva användas. Dessutom, om impedimenten kartläggs och indelas, kan det bli aktuellt att använda begreppen improduktiv skogsmark, träd- och buskmark samt kalt impediment och som konsekvens av detta motsvarande ägoslag med tillägget skyddad/skyddat. Det kan också uppkomma behov av en underindelning av annan skogsbruksmark i t.ex. frivillig naturvårdsavsättning, avsättning för kulturmiljö eller mark för annat ekonomiskt ändamål än virkesproduktion. Underindelning av olika kategorier ska dock inte vara något problem att föra in i det nya systemet, enligt utredare. Det föreslagna systemet kan allmänt sägas ge bättre förutsättningar för en tydligare samhällsplanering. Ett konkret fall är delmål 1 under miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det skulle, enligt utredaren, i det föreslagna systemet kunna formuleras på följande sätt: Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsbruksmark skall undantas från skogsproduktion . Statistikproduktionen kommer, enligt , att underlättas av det föreslagna systemet. Utredaren menar att Riksskogstaxeringen enkelt kan införa det nya systemet, med undantag för indelningen av skogsbruksmark i virkesproduktionsmark och annan skogsbruksmark. En sådan indelning kräver information om den enskilde markägarens markanvändning på varje yta. 24.4.8 Genomförandet av det nya systemet Genomförandet påverkas av om systemet blir en standard eller inte, enligt utredare. Väljer man vägen via standardisering är det lämpligt att invänta en standard innan man gör nödvändiga förändringar i t.ex. lagstiftningen. Om man inte väljer denna väg är det önskvärt att berörda intressen – skogsbruksplanläggning , certifiering, lagstiftning, statistikproduktion m.fl. träffar en överenskommelse om att introducera systemet, helt eller de väsentligaste delarna. Först därefter bör förändringsarbetet inledas. Skulle det visa sig att något eller några av de berörda intressena inte ämnar tillämpa systemet måste det övervägas att avstå från introduktionen. Skälet till detta är att man då skulle få en situation med ännu större oenhetlighet än den vi har . Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 90 annan tänkbar lösning är att lagstiftningen går före och andra intressen mer eller mindre tvingas att följa efter. Eftersom inte hela systemet utan bara delar av det behövs i lagstiftningen är detta emellertid en osäker lösning. I samtliga tillämpningar kan systemet införas och börja tillämpas så snart en standard utfärdats eller en överenskommelse träffats. Det kommer dock att ta innan det fått genomslag i alla skogsbruksplaner. Detta beror på att skogbruksplanläggning vanligen utförs med . Problem under införandet Införandet av det nya systemet för indelning av de skogsrelaterade ägoslagen kan närmast liknas vid en övergång till ett nytt måttsystem. Förutom att lösa alla praktiska introduktionsproblem, gäller det för alla användare att tänka och uttrycka sig i termer av de nya begreppen. Erfarenhetsmässigt tar detta och en viss begreppsförvirring kan säkert uppstå . Gamla skogsbruksplaner kommer att innehålla gamla begrepp och definitioner som inte längre gäller. Det kan därför uppstå svårigheter för markägare med gamla planer att förstå lagstiftningen, främst skogsvårdslagen och fastighetstaxeringslagen. Det krävs därför informationsinsatser riktade till markägarna som förklarar vad det nya systemet innebär för dem. 24.4.9 Kostnader Det är, enligt utredare, svårt att kvantifiera kostnaderna för en introduktion av systemet. Nedan bedöms mycket grovt kostnaderna för några olika moment med syfte att ange storleksordningar. SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 91 Tabell 24.3 Bedömda kostnader för att införa ett nytt system för indelning av skogsmarksrelaterade ägoslag Moment i genomförandet Bedömd kostnad i Mnkr Kommentarer Framtagande av standard 0,2 Merparten av arbetet redan utfört. Förändringar i lagstiftning inkl. föreskrifter och allmänna råd 0,3 Kostnader i och myndigheter. Information till skogsägare 0,5 Förändringar i samhällsplanering <0,1 Ev. förändringar i mål, strategier m.m. Skogsbruksplanläggning A. (Ingen indelning av impediment i improduktiv skogsmark, träd- och buskmark samt kalt impediment.) 1 Endast kostnader för förändringar i produktionssystemen och således inga extra kostnader vid produktionen av planer. Alternativet A krävs om systemet införs. Skogsbruksplanläggning B (Indelning av impediment i improduktiv skogsmark, träd- och buskmark samt kalt impediment.) 100 Huvudsakligen merkostnader för fjärranalys och fältarbete. Alternativ B krävs inte om systemet införs. Det är fråga om en ambitionshöjning i skogsbruksplanläggningen. Förändring i systemen för statistikproduktion <0,1 Huvudsakligen mindre förändringar i RT. Källa: , Rapport nr 20, 2006. En introduktion av det föreslagna systemet, med undantag av den finare indelningen av impedimenten i skogsbruksplanläggning och skogsindelning (Skogsbruksplanläggning A i tabellen), bör kosta . I en mer ambitiös användning av systemet i hela skogsbruket (Skogsbruksplanläggning B i tabellen) kommer introduktionskostnaderna att bli totalt på ungefär . 24.4.10 Konsekvenser av förslaget i Det föreslagna systemet uppfyller enligt utredare i mycket hög grad de krav som har ställts och redovisats tidigare i detta kapitel. Det viktiga kravet att sakinnehållet i lagstiftning, planering och statistikproduktion inte ska förändras enbart till följd av införandet av systemet, är så långt utredaren kan bedöma helt uppfyllt. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 92 Avgränsningen mellan skogsrelaterade och ej skogsrelaterade ägoslag, t.ex. mellan skogsmark och betesmark påverkas inte. Kravet på att begreppen ska bestå av få ord har endast i begränsad omfattning kunnat tillgodoses. Som framgått tidigare och som också framgår nedan blir de erforderliga förändringarna i alla tre användningsområdena – lagstiftning, planering och statistikproduktion – måttliga. Ett undantag är om man i skogsbruksplanläggning och skogsindelning väljer att kartlägga och redovisa alla de tre föreslagna impedimenten, nämligen improduktiv skogsmark, träd- och buskmark samt kalt impediment. utredare bedömer att en fullständig revidering av 2 § SVL kommer att krävas. I samband härmed kan det andra stycket i denna paragraf tas bort. Merparten av ska inte gälla för mark som ingår i naturvårdsavtal. Genom att skyddad produktiv skogsmark inkluderar sådan mark kommer bestämmelserna inte att gälla för naturvårdsavtalen. Tillämpningsområdet för bestämmelserna om skogliga impediment kommer att bli tydligare genom att det föreslagna ägoslaget improduktiv skogsmark är skarpt avgränsat mot både skogsbruksmark och träd- och buskmark. Träd- och buskmark och kalt impediment kommer liksom inte att omfattas av om man undantar de bestämmelser som rör virkeslagring i 29 §. Inom fastighetstaxeringen sker inga förändringar i sak om det föreslagna systemet införs. Analysen av lagar och förordningar har av tidsskäl inte omfattat eventuella föreskrifter och allmänna råd, som eventuellt kan komma att påverkas av ägoslagsindelning, begrepp och definitioner. En sådan analys måste göras inför ett eventuellt införande av systemet. I lagar och förordningar kommer begreppet skogsmark att ersättas av något av begreppen produktiv skogsmark eller skogsbruksmark. utredare har försökt att göra en analys av vilka förändringar som bör genomföras. Det krävs emellertid juridisk kompetens för att ta fram ett fullständigt och korrekt förslag till förändringar. SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 93 Begreppet impediment används, som tidigare redovisats, i några lagar eller motsvarande. Så långt utredare kan bedöma behöver man inte göra några förändringar i lagtext om det föreslagna systemet införs. utredare anser att det vore lämpligt att införa begreppet avsättningar som ett samlingsnamn för skyddade områden och frivilliga avsättningar. 24.5 Impedimentens betydelse för rödlistade arter I samband med att och på regeringens uppdrag 1997 utvärderade skogspolitiken gav de båda myndigheterna i uppdrag till Artdatabanken att belysa de trädbärande impedimentens värde för skogens biologiska mångfald och i vad mån skogsvårdslagen skyddar dessa värden. I den rapport där resultaten presenteras konstaterar att det råder stora skillnader mellan skog på produktiv mark och impediment vad gäller artinnehåll och andra biologiska värden.12 Den produktiva skogsmarken har störst betydelse för den biologiska mångfalden. Av de skogslevande, rödlistade arterna är beroende av impediment för sin överlevnad och för har impedimenten viss betydelse för överlevnaden. av de rödlistade arterna är dock beroende av mer produktiva skogar. Impedimentens lägre produktionsförmåga medför att många näringskrävande arter av träd, buskar och örter saknas vilket innebär att även de ryggradslösa djur och svampar som är knutna till dessa arter också saknas. Å andra sidan finns i vissa impediment en varierad sammansättning av träd- och buskarter som ett resultat av att de undantagits från skogsbruk. Impedimentens värde för biologisk mångfald i allmänhet och för rödlistade arter i synnerhet ökar om de ingår i en landskapshelhet med sparade kantzoner, korridorer, mosaikartade bestånd, nyckelbiotoper och reservat samt god naturvårdshänsyn på själva produktionsytorna, skriver Artdatabanken. Även den totala arealen och storleken hos individuella objekt har betydelse för arternas överlevnad. Av rapporten framgår också att det, för att bibehålla impedimentens värden, är viktigt att de även framgent skyddas mot skogsbruksåtgärder. Enligt rapporten är det olyckligt att avverk12 ArtDatabanken: De trädbärande impedimentens betydelse för rödlistade arter, ArtDatabanken 1, 1997. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 94 ning av större träd tillåts på impediment eftersom de utgör den viktigaste förutsättnignen för de rödlistade arterna och att avverkning av dessa alltid innebär att naturvärden försämras. Av rapporten framgår det att i flera av impedimentstyperna, inte minst i Syd- och , har de grövsta träden huggits ut och att det är just de grova, gamla och döda träden som är den största bristfaktorn i dagens skogar. Indelningen av mark i produktiv skogsmark och impediment innebär, enligt ArtDatabanken, ofta gränsdragningsbedömningar. Det kan betyda att vad som klassas som produktiv skogsmark respektive impediment inte strikt följer definitionerna. Söder om kan produktionen på en torvmark mycket väl ligga över impedimentsgränsen, men ändå bedömas som impediment. I , särskilt på svaga marker, kan kantzonen på angränsande mark ligga under impedimentsgränsen men ändå behandlas som produktiv skogsmark i det praktiska skogsbruket.