sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Ungdomar är naturligtvis inte en homogen grupp utan en grupp där exempel- vis kön, ålder, geografisk hemvist, sexuell läggning, funktionshin- der samt sociala eller ekonomiska och kulturella förhållanden eller funktionshinder skapar olika förutsättningar och villkor, varför skillnader inom ungdomsgruppen bör belysas. Utredaren skall i sitt arbete beakta individen ur ett helhetsperspektiv varvid olika symptom och problem skall sättas in i sitt sociala, ekonomiska och kulturella sammanhang. Studier pekar på att unga kvinnor upplever stress i högre grad än unga män, varvid ett könsperspektiv skall an- läggas i såväl utredningens kunskapssammanställning som dess analys och förslag. Eftersom skolan är en arbetsplats för de flesta ungdomar, bör betydelsen av stressfaktorer i skolmiljön särskilt uppmärksammas i arbetet. Fokus skall därför ligga på elevens arbetssituation och den psykosociala arbetsmiljön i skolan. Ett annat viktigt område att analysera är stressfaktorer för ungdomar vid övergången mellan skola och arbetsliv samt mellan skola och fortsatta studier och hur stress i dessa sammanhang kan motverkas. Vidare skall utredaren sammanställa kunskap om hur psykisk hälsa och alkohol- och drogkonsumtion samvarierar. I uppdraget ingår även att överväga hur samhällets insatser kan samordnas för att motverka en ökning av stress och stressrelaterade symptom hos ungdomar. I samman- hanget bör särskilt beaktas ungdomsmottagningarnas roll i att kunna erbjuda ungdomarna ett tidigt och adekvat stöd. Det ingår i utredarens uppdrag att sammanställa inhämtad kun- skap, analysera samt föreslå metoder och tillvägagångssätt för att bidra till att minska orsakerna till stress. Utredaren skall, om behov konstateras föreligga, lämna förslag på förbättringar när det gäller att följa utvecklingen av ungdomars psykiska hälsa och statistik och kunskapsinsamling på området. Utredaren skall också ur ett helhetsperspektiv analysera samhällets stöd till de drabbade och identifiera områden av särskild vikt för ungdomars psykiska hälsa som kan behöva utvecklas och stärkas. Utredaren skall i förekommande fall lyfta fram områden där författningsförändringar kan bedömas vara nödvändiga för att genomföra de förslag som lämnas. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara de ungdoms- politiska mål som med anledning av regeringens propo- sition har fattat beslut om och som anger inriktningen för den na- ungdomspolitiken (prop. 2004/05:2). Utredaren skall i sitt arbete beakta regeringens övergripande mål om jämställdhet mellan könen. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren skall bedriva sitt arbete i nära samarbete med de statliga myndigheter som berörs av utredarens arbete bl.a. Arbetslivsinsti- tutet, , , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), dicin (IPM), , , och . Kunskap och erfarenheter från den nu pågående arvsfondssatsningen avseende föreningslivets ar- bete med att motverka och förebygga psykisk ohälsa bör tas till vara. Utredaren skall knyta en ungdomsreferensgrupp till sig så att ungdomars egna erfarenheter tas till vara. I gruppen skall både fö- reningsanslutna och icke-föreningsanslutna ungdomar beredas möjlighet att delta. Utredaren skall bereda ungdomarna själva en möjlighet att ge förslag på hur de kan påverka sin vardag för att kunna motverka och förebygga psykisk ohälsa. sitt arbete, vid behov, även inhämta synpunkter från berörda inom skolan, såsom exempelvis skolhälsovården och organ för elevinfly- tande för att få fram förslag till konkreta åtgärder. Utredaren skall även samråda med andra viktiga aktörer som t.ex. Kom- muner och Landsting, ungdomsorganisationer som organiserar ele- ver och studenter och andra berörda organisationer samt med fö- reträdare för unga på väg in i arbetslivet. Utredaren skall i sitt arbete ta till vara internationella kunskaper och erfarenheter inom området. Utredaren skall slutredovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) Tilläggsdirektiv till Utredningen om ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan (U 2005:03) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har stats- rådet tillkallat en särskild utredare med uppdrag att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekven- ser för den psykiska hälsan. Utredaren skall sammanställa kunskap om vilka faktorer i ungdomars livssituation som orsakar stress och föreslå metoder och tillvägagångssätt som kan bidra till att minska orsakerna till stress. Utredaren skall också överväga hur samhällets insatser kan samordnas för att motverka stress bland ungdomar. Vidare skall utredaren lämna förslag till förbättringar när det gäller att följa utvecklingen av ungdomars psykiska hälsa och övrig statistik och kunskapsinsamling på området. Utredaren skall också ur ett helhetsperspektiv analysera samhällets stöd till de drabbade och identifiera de områden som är av särskild vikt för ung- domars psykiska hälsa och som kan behöva utvecklas och stärkas. Utredaren skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . (Utbildnings- och ) ska bidra till ett arbetsliv med goda villkor och utvecklingsmöjligheter för både kvinnor och män och bedriver te- maforskning bl.a. om skolans arbetsliv. I temat ingår forskare från många olika vetenskapliga områden förutom de självklara som pe- dagogik, sociologi och språkvetenskap. Aktuella samhällsproblem som lyfts fram är våld, hot, mobbning, allergier, buller och stress och psykisk ohälsa. Den samlade forskningen återfinns på webb- platsen SKOLliv, . Några av Tema Skollivs forsknings- projekt är (1) Elevsamtal (2) Stämningsskapande processer i klass- rummet – icke verbal interaktion (3) Datoranvändning och hälsa bland gymnasieelever (4) Relationen lärare – elev ur ett system- och omvärldsperspektiv (5) Sexuella trakasserier i skolan (6) Hälsa – kan man välja själv? Strategier och valmöjligheter för läraren och (7) Framgångsrikt skolledarskap i olika skolkulturer. I verksamhetsprogram –2006 är skolan en prioriterad bransch. Med skolan menas den utbildning som kommunerna ansvarar för i egen regi samt fristående skolor. Ar- betsmiljöverkets prioritering omfattar alla anställda – lärare, skolle- dare och övrig personal – samt elever från och med årskurs noll i till och med gymnasieskolan. Tillsynen inriktas på att få arbetsgivare att systematiskt undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för ohälsa och olycksfall till följd av: stress och arbetsbelastning, belastningsergonomi, mobbning, våld och hot, buller, samt risker i samband med kemiundervisning och träslöjd. Riskerna ska dokumenteras och leda till åtgärder så att ohälsa och olycksfall bland elever och personal förebyggs. genomförs också en informationsinsats för att öka politikers kun- skap om arbetsmiljölagen och om det ansvar de själva har för att skapa en god arbetsmiljö och motverka ohälsa och olycksfall. De informeras om vikten av att vid planering av förändringar bedöma konsekvenserna avseende risker för ohälsa och olycksfall. Vidare pågår arbete med inriktning på säkrare miljöer vid praktisk arbets- livsorientering och arbetsförlagd utbildning. Både skolor och ar- betsgivare är målgrupp för informations- och inspektionsinsatser. genomförde en enkätunder- sökning bland elever födda . Syftet var att börja kartlägga hur elever upplever sin skolmiljö. De resultat som studien visar är tänkta att användas som planeringsunderlag i tillsynsverksamhet, men även som underlag för andra myndigheter och beslutsfattare. De ämnesområden som behandlas i enkäten är den organisatoriska och psykosociala arbetsmiljön, skolans fysiska arbetsmiljö samt hälsa och olycksfall. Resultatet av enkäten är sammanställt i rapport 2006:3, Elevers skolmiljö – en undersökning av barn födda . Samverkansmöten mellan och har genomförts med avsikten att genomföra regelbundna möten . En samverkansfråga är hur och kan delge varandra information om och erfaren- heter av tillsynsaktiviteter när det gäller funktionshindrade barn och ungdomars lär- och arbetsmiljöer. Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt lagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Regeringen har beslutat att –2008 av- sätta ur Allmänna arvsfonden till Arvsfondsde- legationens förfogande för stöd som syftar till att utveckla metoder hos föreningslivet för att motverka och förebygga ungdomars psy- kiska ohälsa. Aktuella projekt inom satsningen gäller bl.a. (1) ungdomar vars skolgång inte fungerar ska delta i en individuellt fokuserad insats på skolan och i lokala ideella föreningar (2) information om homo- sexuella-, bi- och transsexuella (HBT) personer till olika aktörer som kommer i kontakt med målgruppen och självbildsstärkande verksamhet för HBT-ungdomar (3) nya behandlingssätt för krig- straumatiserade flyktingungdomar och ungdomar på institution (4) information, stöd och verksamheter för invandrade ungdomar för att bättre kunna hantera negativ stress (5) information och självhjälpsgrupper för spelmissbrukande ungdomar i samarbete mellan föreningar, skolor och studieförbund (6) förebygga och motverka psykisk ohälsa hos unga som drabbats av sorg genom att en förälder eller syskon gått bort. huvudsakliga uppgifter är att företräda barn och unga, driva på genomförandet av , bevaka efterlevnaden av , informera och bilda opinion, kunskapsinhämtning, forskning och statistik samt internationellt kunskapsutbyte kring . Bland ombudsmannens prioriterade områden återfinns bl.a. hälsa och stress, mobbning och arbetsmiljön i skolan. har regelbundna kon- takter med barn och ungdomar för att ta reda på vad de tycker i aktuella frågor. Kontakterna sker bland annat genom besök på skolor och i föreningar, genom brev- och telefonkontakter och via myndighetens webbplats. tar Barnombuds- mannen hjälp av ett antal kontaktklasser som svarar på enkätfrågor. Resultaten från enkätstudien publiceras i rapportform. har man publicerat en rapport om arbetsmiljön i skolan, Vill man gå på toa ligger man illa till. Till sin hjälp har även flera barn- och ungdomsråd, samt ett expertråd. läm- nar en rapport till regeringen. Den tar upp barns och ungas situation i , deras möjligheter och problem. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap stödjer, initierar och utvärderar forskning inom områdena arbetsmarknad, arbetsor- ganisation, arbete och hälsa, folkhälsa, välfärd, omsorg och sociala relationer. Rådet har även ett samordningsansvar för forskning om äldre, handikapp, internationell migration och etniska relationer samt socialvetenskaplig alkoholforskning. I rådets forskningsstra- tegi för perioden –2008 anges de forskningsområden som bör prioriteras för särskilda initiativ. Bland dessa ingår bl.a. hälsans be- stämningsfaktorer, olivträdsprojektet – en tvärvetenskaplig kohort- studie samt interventionsforskning, experimentell och kvasiexpe- rimentell forskning om bl.a. placering av ungdomar. har rådet beviljat medel till omkring 60 olika projekt/programstöd som berör barn och ungdom. Inriktningen på projekten varierar från studium av kroppsuppfattning i ett utvecklingspsykologiskt per- spektiv och sociala skillnader i hälsa till primärprevention av psy- kisk ohälsa genom strukturerade pedagogiska program och bety- delsen av arv och miljö för utvecklingen av hälsa och beteende från barndom till vuxenlivet. kommer rådet att utlysa två anställningar som forskarassistent med inriktning mot ungdoms- forskning. Vidare utlyses fyra programstöd med inriktning mot barns hälsa i samarbete med . ungdomsmottagningar (FSUM) bildades och utgör en sammanslutning av ungdomsmottagningarna i . För att kallas ungdomsmottagning anser FSUM att perso- nalen ska bestå av minst barnmorska, och kurator eller psykolog samt konsulterande läkare. Personal ur dessa yrkesgrupper ska ha arbetstid särskilt avsatt för ungdomsmottagningen, vara delaktiga i verksamhetens utveckling och inte enbart vara personal som kon- sulteras vid behov. Majoriteten av mottagningarna tillhör denna kategori medan en mindre andel av medlemmarna inte uppfyller kraven. Huvudmannaskapet för ungdomsmottagningarna varierar. Totalt har FSUM 230 mottagningar över hela landet. Av dessa har kommunen som huvudman, som huvud- man, båda som huvudmän, och har annan huvudman. finns 197 ungdomsmottagningar som vänder sig till ung- domar upp till . Det övergripande målet för ungdomsmottag- ningarna är att främja fysisk och psykisk hälsa, stärka ungdomar i identitetsutvecklingen så att de kan hantera sin sexualitet samt att förebygga oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdo- mar. Man arbetar utifrån en helhetssyn på ungdomar där kroppslig, psykisk och social utveckling ingår. FSUM sammanställer en besöksstatistik för ungdomsmottagningarna. hade av mottagningarna sammanlagt 291 279 besök, varav pojkar och flickor. genomförde skolors ungdomsmottag- ning en enkätsstudie (633 ungdomar) för att bland annat studera psykisk hälsa. Resultaten kommer att presenteras i rapportform . IPM – – är en statlig forsk- ningsmyndighet under som utvecklar och vär- derar psykosociala och psykosomatiska aspekter på olika hälso- och sjukdomsprocesser. IPM har till uppgift att bedriva forskning som är inriktad på praktisk tillämpning inom socialvårds-, hälsovårds- och arbetsmarknadsområdena samt på problem med anknytning till dessa områden. IPM ska också ägna uppmärksamhet åt teori- och metodutveckling för vetenskaplig forskning inom institutets verk- samhetsområde. IPM uppmärksammar särskilt stress, arbetslöshet och de psykosociala konsekvenserna av detta. Forskningen vid IPM sker i nära samarbete med Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP). Ett område som särskilt berör denna utredning är forskning inriktad på skolmiljöns bety- delse för elevens biopsykosociala hälsa. för Ungdomsorganisationer (LSU) för Ungdomsorganisationer, LSU, är samar- betsorganet för Ungdomsorganisationer. Totalt represen- terar rådet omkring 102 av Ungdomsorganisationer och cirka 700 000 ungdomar. LSU arbetar utifrån demokratisk grund för att stärka ungas föreningsliv i och i världen. Rådet är mötesplatsen och kompetenscentrat som med ett mångfalds- och rättighetsperspektiv bedriver en bred verksamhet inom ledarskap och organisationsutveckling, samt bedriver ungdomspolitik och påverkansarbete. Fokuseringen på ökat deltagande och engagemang i samhället är i sig självt hälsofrämjande. Vidare har LSU öppenhet och tillgänglighet som profilfråga och motverkar aktivt all form av diskriminering och arbetar aktivt med att det unga föreningslivet ska nå bredare, och till nya grupper, i samhället. Dessutom bedriver man en bred verksamhet under ämnen som t.ex. ostressad och effektiv för ledare inom medlemsorganisationerna. har tillsynsansvaret för verksamheter som rör social- tjänst, hälsoskydd, smittskydd och hälso- och sjukvård och folk- hälsa. Verksamheten inom gäller tillsyn och kvalitet inom vården, folkhälsa, smittskydd, hur ska arbeta och handikappsfrågor. har fått regeringens uppdrag att leda arbetet med att ta fram underlag för en Nationell hand- lingsplan för att förbättra barns miljörelaterade hälsa. Bakgrunden är ett initiativ från (), som vill att medlemsstaterna ska utveckla sitt arbete med nationella miljöhälso- planer och ta fram särskilda planer för barns miljö och hälsa. Barnen ska lyftas fram som en utsatt grupp, särskilt känslig för miljöpåverkan. Både myndigheter/andra centrala aktörer och barn och ungdomar ska involveras i arbetet med handlingsplanen för barns miljö och hälsa. gav ut Miljöhälso- rapport som fokuserar särskilt på barn. Den kommer att fungera som en kunskapsbas för arbetet med handlingsplanen. har också fått i uppdrag att ta fram förslag på strategier och åtgärder till ett nationellt handlingsprogram för själv- mordsprevention. Förslagen skall vara riktade mot huvudmännen för hälso- och sjukvård, socialtjänst och skolhälsovård/elevhälsa. Vidare har sociala metoder (IMS) vid i samarbete med (SiS) tagit fram en kunskapsöversikt om framgångsrika preventionspro- gram för barn och unga. Översikten handlar om framgångsrika amerikanska och europeiska preventionsprogram som i utvärde- ringar har visat sig minska ungdomars problembeteenden och främja barns sociala utveckling. I boken ges många exempel på välfunge- rande preventionsprogram som involverar familj, skola och när- samhälle. är en statlig myndighet som har till huvud- uppgift att förbättra folkhälsan. Verksamheten har vetenskaplig förankring. ansvarar för sektorsövergripande uppföljning av folkhälsopolitiken och är ett nationellt kunskaps- centrum för metoder och strategier inom folkhälsoområdet. Ett flertal systematiska kunskapssammanställningar kring frågor som rör ungdomars psykiska hälsa har tagits fram. På webbplatsen finns ett uppslagsverk som rör barn och ungas hälsa. Utredningen refererar både till ett flertal av kunskapssammanställningarna och till uppslagsverket. skall till ett nationellt program för själv- mordsprevention ta fram förslag på befolkningsinriktade strategier och åtgärder för statliga myndigheter, landsting och kommuner (regeringsbeslut nr 3 ). Redovisning skall ske till . är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen. främsta uppgift är utöva kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering och inspektion av utbildning. I inspektionen av utbildning ingår både granskning av kvalitet och tillsyn. Ett av inspektionsområdena är arbetsmiljö och delaktighet. Inom detta område granskas skolans studiemiljö utifrån både värdegrunds- arbete och organisering (t.ex. elevinflytande). genomför också regelbundna attitydundersökningar till elever, lärare och för- äldrar. Undersökningarna tar upp bl.a. studiemiljö, stress och krav, kränkande behandling, elevinflytande etc. Inom finns också ett barn- och elevombud som före- träder enskilda barns och elevers rättigheter utifrån den nya lagen mot diskriminering och annan kränkande behandling i alla verk- samheter som omfattas av skollagen. Vidare har verket i samarbete med tagit fram webbsidorna som främst vänder sig till elever och anställda i skolan samt till kommunpolitiker och andra som har ansvar för skolan. Studenthälsan bedriver både ett förebyggande arbete och ett mot- tagningsarbete för studenter med medicinska och psykologiska/sociala problem som har anknytning till studiesituationen, Studenthälsovård, i någon form, finns på 24 lärosäten i landet som, med några undantag, också är huvudman för verksamheten. Två studenthälsomottagningar har delvis lärosätet som huvudman, en mottagning har det inte. Mottagningarna har olika mycket resurser att förfoga över. Samtliga har emellertid minst en anställd sjuksköterska/företags- sköterska och en kurator anställda, även om antalet timmar varierar kraftigt. Övriga yrkeskompetenser som finns i olika uträckning beroende på aktuell mottagning är förutom verksam- hetsansvariga, läkare, sjukgymnast, barnmorska, psykolog, läkar- sekreterare, friskvårdspedagog, gestaltterapeut, idrottspedagog- och lärare samt dietist. Sexton av studenthälsomottagningarna köper in tjänster utifrån eller knyter till sig extern kompetens genom olika avtal. Totalt arbetar omkring 150 personer på landets studenthälso- mottagningar. Av dessa är 13 stycken pastorer eller präster avlönade av högskolan i fråga. De flesta högskolor har tillgång till student- präster och pastorer. bildades ett informellt nätverk för Studenthälsans mot- tagningar för att bl.a. öka samverkan mottagningarna emellan. Man arbetar även för att ta fram enhetlig nationell statistik och kompe- tensutveckling och fortbildning samt direktiv, t.ex. för miniminivåer för bemanning av en studenthälsa i proportion till antal studenter. Eftersom en kartläggning 2004 visade att är 80–av be- söken på Studenthälsan är av psykosocial karaktär arbetar man för att samtliga Studenthälsomottagningar skall bestå av såväl sjuk- sköterska, kurator och psykolog. Nätverket ordnar även återkom- mande nationella studenthälsokonferenser. () är ett samarbetsorgan för cirka 70 av studentkårer. Bland SFS medlemmar finns alla sorters kårer, allt från mindre kårer med runt 30 medlemmar till riktigt stora med 33 000 studenter. Medlemskårerna omfattar dess- utom studenter från alla olika utbildningsinriktningar. Totalt om- sluter SFS cirka 300 000 av landets 350 000 studenter som medlem- mars medlemmar. SFS har till uppgift att företräda sina medlem- mars intressen samt bevaka och sprida information om utbildnings-, forsknings-, och studiesociala frågor som rör studenternas situation på ett nationellt plan. SFS har producerat flera rapporter som berör området studenters studiesociala situation och hälsa. En fokusfråga för verksamheten under /2006 är studenters arbetsmiljö och hälsa. För syftet att uppmärksamma problemet bland studenter och skapa debatt kring hur problemet kan mot- verkas tog SFS fram en rapport – Stoppa pressarna!. Rapporten bygger på litteraturstudier kombinerat med en analys utifrån föreningens samlade erfarenheter, och avslutas med 17 punkter för att minska den psykiska ohälsan bland studenter. samverkar och under ett gemensamt namn – Kommuner och Landsting. blir Kom- muner och Landsting den nya intresseorganisationen för kommuner, landsting och regioner i . Förbundet har till huvuduppgift att utveckla den kommunala självstyrelsen och bevaka medlem- marnas intressen nationellt och internationellt. Verksamhetsplanen innefattar elva prioriterade frågor: välfärdens finansiering, effektivitet och kvalitet, demokrati och självstyrelse, framgångsrik arbetsgivarpolitik, personal- och kompetensförsörjning, samverkan i vården, tillgänglighet i hälso- och sjukvården, ett utbildningssystem för bättre resultat, fler i jobb och ökad integration i arbetslivet, ökad hälsa – minskad sjukfrånvaro samt hållbar tillväxt. arbetar för att unga ska få tillgång till makt och välfärd genom att ta fram och förmedla kunskap om ungas levnads- villkor, följa upp och regeringens mål för den nationella ungdomspolitiken, stödja kommunerna i deras ungdomspolitiska arbete, fördela bidrag till och stödja metodutveckling inom ungas fritid och föreningsliv samt jobba med internationellt ungdoms- samarbete. genomför –2007 en satsning på förebyggande och främjande verksamhet för unga i riskmiljöer, med inriktning på utveckling av kompetens, kvalitet och metoder inom kommunala och ideella organisationer. Bidrag ges för verk- samhet som bedrivs för ungdomar i ett socialt utsatt område eller i ett område där det finns risk att ungdomar hamnar i ett socialt utanförskap. Myndigheten ska också stödja utvecklingen av drog- stöttar även olika projekt med målsättningen att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. delar ut statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidragen är ett sätt att stödja ideellt engagemang bland ungdomar och stärka demokratin. Regeringen har dessutom gett Ungdoms- styrelsen i uppdrag att fördela av överskottet från AB till ideell ungdomsverksamhet. Pengarna går i första hand till organisationer som inte kan få statsbidrag. Genom att administrera program för internationella ungdomsutbyten bidrar myndigheten till att fler ungdomar får möjligheter till internatio- nella erfarenheter vilket kan ge ett värdefullt mervärde. Myndig- heten får i uppdrag att göra tematiska analyser inom något av ungdomspolitikens huvudområden. 2005 var fokus på ungdomars etablering på arbetsmarknaden, och under innevarande år är temat kultur och fritid. Kommande teman blir hälsa och utsatthet, lärande och personlig utveckling samt demokrati och delaktighet. Underlag till avsnittet om psykisk ohälsa enligt internationella studier (Skolbarns hälsovanor) i kapitel 3 I tabellerna 1, 2 och 3 redovisas underlaget till avsnittet om inter- nationella studier.