sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Begreppet spaltmeter är föråldrat och bör helt ersättas med begreppet tecken. Att mäta spalt i en tidning är svårt nog och i en digital publicering är det ogörligt. Bilder bör mätas i storlek mot- svarande bites omräknat till 72 dpi (skärmbildens upplösning). Kombinationen tecken och kilobytes ger då mängden nyhetsmate- rial. Kravet att det redaktionella innehållet skall uppgå till fungerar inte som mätmetod för digital publicering. Begreppet bör ersättas med ett minimimått av redaktionellt eget producerat mate- rial, t.ex. X tusen tecken och Y kilobytes. Eftersom annonser inte har samma plats eller funktion vid digital publicering som tryckt, blir tillämpningen av begreppet annons- andel i regelverket omöjligt i förhållande till elektroniskt distri- buerade dagstidningar. Skälet är att en annons i en digital tidning kan vara mycket liten till ytan men ändå kraftig om den är rörlig reklam. Å andra sidan kan en digital tidning ha en stor andel annonser på en sida som nyhetsinformationen ändå över- väger, då allt material ligger i underliggande text, som läsaren själv tar fram via en länk. En digital tidning kommer att utge flera nummer per dag. Särskilt vid större nyhetsflöden kommer en ständig nybearbetning av nyheter att ske. Det betyder att begreppet nummer som används i regelverket är en dålig definition för digitala tidningar. Lämpligare vore att använda begreppet dag, , eller minst . Bestämmelserna om att en dagstidning skall ha en abonnerad upplaga fungerar inte för digital publicering. Det finns inga digitala publika nyhetstidningar som finansieras med prenumeration enbart på den publiceringsformen. Orsakerna är dels att den digitala publi- ceringen i sig automatiskt innebär kopiering och vidaresändning utan begränsning mellan läsare, dels att hela användarkulturen inom internet bygger på fri nyhetsinformation – endast specialtjänster är avgiftsbelagda. finansieras i stället antingen av abonnemang på tryckta tidningar, dvs. den digitala publiceringen är fri, eller genom stöd från läsare – frivilligt stöd. En del nyhets- medier försöker också vara annonsfinansierade, men det finns inget lyckat exempel . En nyhetstidning på nätet bör helt enkelt kunna ha presstöd utan abonnemang som grund. Det finns ut- märkta lösningar att i stället mäta antalet läsare via unika besökare. Hänsyn bör tas till antalet besökare tillsammans med en dimension av hur länge besökarna läser nyheterna. En minimitid på tidningens sidor (exempelvis ) kan anges för att en besökare ska räknas som en läsare i angivet hänseende. verket därmed kunna utformas på så sätt att en dagstidning berätti- gar till allmänt driftsstöd om den har en abonnerad upplaga på minst 2 000 exemplar eller i övrigt uppfyller presstödsnämndens kriterier för nyhetstidning samt har en dokumenterad upplaga på mer än 2 000 läsare per utgivningsdag. Vidare bör veckovolymen uttryckas genom mätning av besökare, inte abonnenter. Resonemanget innebär att digitala tid- ningar därmed bör ha ett väsentligt lägre stöd då kostnaderna för utgivningen är lägre. För en mindre tidning kan en lämplig nivå vara av ordinarie stöd, med hänsyn till att tryckkostna- den och distributionen normalt kan antas utgöra av sådan tidnings faktiska kostnader. Ett särskilt stöd för tryckta tidningar med digital distribution av tidningens material utanför abonnerad upplaga bör också införas. I 2 kap. 11 a § presstödsförordningen, som föreskriver att drifts- stödet till elektroniskt distribuerade tidningar får jämkas om det är skäligt med hänsyn till kostnaderna för produktion och distri- bution, bör storleken på jämkningen bestämmas till en fast pro- centsats, t.ex. . Problemet med nuvarande presstödsregler är att de i praktiken försvårar skapandet av nya nyhetstidningar både på papper och digitalt. Erfarenhetsmässigt är det möjligt att etablera mindre tryckta dagstidningar runt 2 000 exemplar i abonnerad upplaga, men de kan aldrig växa till sig och bli verkliga alternativ till medie- jättarna. Resurserna för dessa tidningar är alltför små med redak- tioner på två - tre personer och de har obefintliga medel för mark- nadsföring. Dessa tidningar är helt ointressanta för annonsmark- naden, som de inte har någon möjlighet att skapa mer resurser genom specialisering mot särskilda målgrupper eftersom de då inte längre blir berättigade till presstöd. Sammantaget skapar detta en ond cirkel där de enda nyhetsmedierna som kan överleva utanför de stora medieföretagen (, ) blir små organisationstidningar vars egentliga motiv mer är att stärka orga- nisationerna än att förändra medielandskapet. Slutresultatet är att presstödet i huvudsak ges som stöd åt borgerliga dagstidningar och att mångfalden inom pressen varken utökas eller bevaras. Ett annat problem är att stödet till små tidningar i praktiken gör det omöjligt för dessa att samarbeta och bli större. Trappan i upp- lagan för lågfrekventa tidningar gör att det ekonomiskt är ointres- sant att gå samman för att skapa en gemensam större tidning. Även trappan för medelfrekventa tidningar är märkligt utformad. Den huvudsakliga invändningen mot nuvarande regler handlar emellertid om att reglerna inte är anpassade för den nya digitala tiden. Ett stöd till digitala tidningar skulle kunna innebära en stor förnyelse och en kraftig möjlighet för nya aktörer att skapa nya röster i medielandskapet. Orsaken är att två monopol de facto bryts när man väljer en digital publicering: monopolet över distri- butionen och nyhetsbyråernas monopol över redaktionell informa- tion. Båda dessa brister med medierna (ur mångfaldssyn- punkt) kan enklare avhjälpas av digitala tidningar än av tryckta. För att det ska bli ett rättvist stödsystem som både uppmuntrar samarbete mellan olika aktörer och inte diskriminerar nuvarande tidningar med presstöd bör ett stöd utformas så att det kan ges till alla digitala nyhetsmedier av allmän nyhetskaraktär. Stödet skall lämnas oberoende om tidningarna är en digital version av en tryckt tidning eller om de är en enbart digitalt distribuerad tidning. Sam- tidigt bör stödet inte vara så omfattande att det inte lönar sig för utgivare att söka andra intäkter. En lösning skulle kunna vara att dela in stödet till nyhetstid- ningar i tre former: 1) Ett stöd till digitala tidningar som är utökade versioner av den tryckta dagstidningen med samma utgivare. Det viktiga är här att mäta andelen nyhetsmaterial utöver det som ligger till grund för den tryckta tidningens material. Om en lokaltidning kraftigt utökar det lokala nyhetsmaterialet på webben bör tid- ningen kunna få extra stöd utöver det nuvarande presstödet. Stödet bör mer vara ett tillskott, t.ex. av driftsstödet. Stödet kan baseras på den faktiska upplagan i form av antalet läsare för denna digitala version (inte för den tryckta produkten). 2) Ett stöd till digitala tidningar som enbart utkommer digitalt och inte finns i tryckt version. Detta stöd bör ha en nivå av dagens driftsstöd. 3) Ett stöd till abonnerade tryckta tidningar enligt nuvarande system. Den digitala publiceringen är i en utvecklingsfas där stän- digt nya former av hybrider mellan de traditionella publicerings- metoderna (tidning, radio, teve, bok) blandas samman. En text på nätet kan ju bli talad radio genom ett enkelt klick. På samma sätt kan en musikrecension innehålla den faktiska låten. Nyhetstele- gram kan kombineras med livesända bilder. Det här gör att elek- tronisk publicering kommer att förändras. När man talar om presstöd för digitala nyhetstidningar är det därför viktigt att redan från början klargöra vilken form en nyhet skall ha för att kunna ligga till grund för stöd. Antingen utesluts exempelvis talad nyhetsrapportering eller inkluderas den. Eftersom mängden egen- producerad nyhetstext inte är problemet för en digital nyhetstid- ning har det kanske ingen negativ effekt för digitala nyhetstid- ningar om talade eller filmade inslag exkluderas. har inkommit med följande synpunkter på presstödssystemet. Med viss anpassning av regelverket skulle det öppnas en möjlig- het för nättidningar att få presstöd, kanske även för nättidskrifter om reglerna avseende driftsstöd i särskilt fall vidgas. Att ta bort kravet på att tidningarna ska vara betalda (endast beställda) skulle emellertid kunna underminera hela presstödet. Den normala publi- ceringen (som i nättidskrifternas fall ofta är gratis tillgänglig), bör därför kompletteras med någon form av beställt adresserat utskick per e-post (som en form av prenumeration). Vidare bör Tidnings- statistik AB eller något annat likvärdigt företag kunna erbjuda tjänster för mätning av upplagan till ett pris som även resurssvaga nättidskrifter kan hantera. Tillämpningsområdet för reglerna om driftsstöd i särskilt fall bör vidgas. En tidning som uppfyller Presstödsförordningens definition av dagstidning, har sin huvudredaktion i och behöver stödet för att utgivningen skall kunna upprätthållas, men som inte uppfyller förordningens krav avseende täckningsgrad, riksspridning och blockregioner bör kunna få stöd. Då blir då upp till att bedöma varje enskilt fall och att tillse att respektive nättidskrift får det stöd den behöver för att säkra utgivningen. Förändringen skulle öppna en möjlighet för föreningens medlem- mar att söka en liten men välbehövlig och framförallt kultur- politiskt välmotiverad slant i presstöd för att täcka olika kostnader. Förändringen är motiverad med hänsyn till att nättidskrifter är ett viktigt komplement till tryckta tidningar och att de kommer att bli allt mer betydelsefulla ur ett mångfaldsperspektiv. I tidskrifterna finns plats för mycket av den information och debatt som ses som för smal eller olönsam av övriga medier. Presstödssystemet, som det är uppbyggt , snedvrider kon- kurrensen och ger nättidskrifterna sämre förutsättningar på mark- naden än traditionella tidningar. Det kan inte vara meningen att skattepengar skall användas för att hämma konkurrens. presstödssystemet förändras i grunden. Utgångspunkten bör där- vid vara att ge skattebetalarna mångfald för de pengar de lägger ned på presstöd. med TT-klipp och några lokala annonser kan knappast anses ge detta. De som driver nättidskrifter, bloggar och andra svårdefinierade medier arbetar inte med klassisk envägsriktad medieproduktion, utan med dialog, delaktighet och läsaranpassad journalistik. Ofta publiceras det som kommersiella aktörer bortser från, som lokala nyheter, fördjupning och diskussion. De tar ofta upp det som andra ser som för smalt för att vara kommersiellt gångbart. Där- för kan det ligga nära till hands att reformera press- stödet, så att kanal/medium – dvs. tryck, webb, radio, tv, mejl, telegraf, kortvåg etc. – inte alls finns med som urvalskriterium för statligt stöd. Det relevanta urvalskriteriet bör i stället vara den information som förmedlas. Det kan vara så att presstödssystemet kanske helt borde av- skaffas och att de medel som finns tillgängliga förs över till någon annan lämplig åtgärd, kanske för att stimulera uppbyggnad och nyföretagande, aktivitetsstöd eller liknande. Stöd är viktigt, men det får inte hämma konkurrensen. Mediemarknaden skall fungera rent och snyggt, med lika förutsättningar för alla. Marknaden fungerar emellertid inte så . Frågan är om presstödet inte behöver öppnas till att även omfatta tidningar med en mer specialiserad nyhetsbevakning. Kvaliteten och bredden har generellt sett urvattnats i de vanliga dagstidningarna, vilka köper in alltmer material från nyhetsbyråer, sänker ambitionsnivån och producerar lokalnyheter centralt. På nätet växer exempelvis tidningar upp som ofta tar över och specia- liserar sig inom bevakningsområden som de allmänna dagstid- ningarna inte anser sig ha råd att upprätthålla, t.ex. kulturbevakning och lokala sportevenemang. En tryckt dagstidning är en sluten produkt med definierat utrymme, medan en nätpublicerad dagstidning i princip kan här- bärgera och hålla tillgängligt allt dittills publicerat material. Upp- dateringen kan ske fortlöpande under dygnets alla timmar och i den bemärkelsen påminner nättidningen mer om en nyhetsbyrås verk- samhet. En nättidning kan endast ses som geografiskt bunden i den mån att det redaktionella materialet som publiceras har en specifik lokal anknytning. Den är sedan tillgänglig för alla världen över. Föreningen har lämnat följande förslag på ändringar och syn- punkter på gällande regelverk för presstöd. metoder i föreskrifter bör ändras till publice- ringsmetoder. På motsvarande sätt bör begreppet sidantal ändras till omfång. Bestämmelsen att en dagstidning i huvudsak skall distribueras i landet är inte tillämplig på nättidningar och bör därför strykas. Bestämmelserna om hur upplagan skall beräknas diskvalificerar nättidningar som är gratis (de allra flesta) men är i övrigt bra. Den aktuella definitionen av begreppet totalupplaga, bl.a. den upplaga som skickas ut från tidningshuset eller tryckeriet, bör ändras till skickas eller distribueras elektroniskt från tidningen. Bestämmelserna om spaltmeter och spaltbredd bör ändras till antal tecken. Föreningen har också ifrågasatt hur mätningen skall ske av ljudfiler, rörlig bild, etc. Bestämmelserna om täckningsgrad, riks- spridning och blockregioner är inte tillämpliga på nättidningar. Bestämmelserna om betalda abonnemang diskvalificerar nättid- ningar som är gratis men är i övrigt bra. Bestämmelser om abonne- mangspris och täckningsgrader är inte tillämpliga på nättidningar. , genom , har lämnat följande infor- mation och synpunkter. startades som ett EU- projekt i samarbete med och kommuner. Tanken var att producera en periodisk pappersprodukt, som också fanns på nätet. Ganska snabbt lades pappersutgåvan ned medan nätversionen utvecklades. När projekttiden löpte ut valde , som medverkat i projektet sedan starten, att driva nätversionen vidare under namnet . bytte namn till () för att markera att nyhetssajten bevakar nyheter från höglandet innefattande såväl som . Den elektroniska tidningens existens är motiverad bara av det faktum att den distribuerar aktuella informationer/nyheter utan tids- eller regiongränser. Den elektroniska tidningens format är i grunden baserat på bildskärmens utformning. Programvaran är sedan avgörande för hur läsaren kan bläddra i tidningen. blir i den elektroniska tidningen mer koncis, vare sig man skriver notiser eller artiklar. Färre bilder används. Hänsyn måste tas till läsare som är hänvisade till modem. Nyhetsförmedlingen blir snabbare i den elektroniskt distribuerade tidningen. Uppdateringar sker kontinuerligt, när redaktionen har något nytt att servera. Den elektroniska tidningen lockar en bred läsekrets blott genom att ha ett allmängiltigt innehåll. Den elek- troniska tidningen är inte periodiserad, utan den kommer ut någon går in på tidningens adress. Eftersom målgruppen är personer som bor eller bott eller i övrigt har intressen i tidningens produktionsområde är svenska det natur- liga språket. Den elektroniskt distribuerade tidningen är åtkomlig över hela världen. Det är också något av grundidén med den: man ska alltid kunna hålla sig à jour med hemortens eller en specifik regions händelser var man än befinner sig. kan inte redovisa abonnenter, blott besökare, som inte betalar något. hade cirka 35 000 besö- kare . Högsta nivån dittills var , då 43 000 besökare registrerades (intresset för stormen och ett mystiskt, ouppklarat försvinnande, drog läsare). Medel- antalet besökare har legat i intervallet 8 700 11 000 . Siffran är i princip stigande. Tyvärr är det redaktionella materialet i tidningen totalt domine- rande. Annonsandelen är försvinnande liten – inte därför att mark- naden inte finns utan därför att säljförmågan saknas och att all kraft läggs på nyhetsmaterialet. Frågeställningar om täckningsgrad, riks- spridning och blockregioner är inte tillämpliga i fråga om nättid- ningar. Abonnemang förekommer i vissa fall på elektroniska tidningar, men då gäller det utgåvor inom specialområden. Det har gjorts försök med prenumerationer på nyhetstidningar men dessa har, såvitt känner till, inte varit framgångsrika. I fråga om har prenumerationsmöjligheten aldrig ens över- vägts. I jämförelse med papperstidningar torde nättidningen kunna betraktas som hyperfrekvent. Den kommer ut så fort den har upp- daterats. Det kan ske femton, , helt beroende på skeendet. Den elektroniskt distribuerade tidningen har i allt väsentligt samma produktionskostnader som en papperstidning – bortsett från tryckning och distribution, som är tunga kostnadsdelar i den verksamheten. Den redaktionella kostnaden, personal, teknisk utrustning, hyror, resor, distribution är de utgifter, som skall täckas med annonsintäkter. har inte haft intäkter, som gjort det möjligt att bygga ut redaktionen. Allt har baserats på gratisarbete. Förmågan att sälja reklam har inte räckt till – inte tiden heller. Amatörmässiga marknadsförfrågningar har gett vid handen att behovet av en nättidning som är stort och att ett stort annonsunderlag finns. har huvudsakligen bevakat två kommuner, och . Dessa kommuner kommer även att vara centrala men med det nya namnet är det natur- ligt att material från övriga höglandskommuner, , och , bereds ökat utrymme. Detta ökar också annonsmarknaden. Det bör noteras, att som är ensam som utgivare i den nämnda höglandsregionen, helt saknar elektronisk återgivning av sina papperspublicerade nyheter. Det är ett för- hållande, som i princip gör det omöjligt för personer bosatta utan- för regionen att följa händelseförlopp där medan de ännu är aktuella. Den möjligheten är viktig i ett samhälle, där man talar om att hela landet ska leva, där man arbetar för att förmå människor att vända tillbaka till sina rötter, där det är viktigt att spetskompetens tillförs regioner utanför de traditionella storstads- och utbildnings- regionerna. Ett driftsstöd på 2,5 mnkr skulle kunna lägga grunden för en väl utvecklad elektronisk tidning med stor utvecklingspotential. Ett stöd på den nivån under tre skulle därefter kunna följas av en successivt nedtrappad stödnivå. En successiv nedtrappning av stödet måste ses som en självklar nödvändighet såvida inte ägar- förhållandena, t.ex. genom uppköp, ändras dramatiskt. Då bör det ankomma på den nya ägaren att göra en ny hemställan om drifts- stöd. Eurocitynet.nu, genom , har anfört följande. Eurocitynet.nu är en internettidning som riktar sig till och . sker emellertid ingen uppdatering av tidningen. I stället koncentreras insatserna på tidningen lös, en gränsöverskridande papperstidning för Över- kalix - Ylitornio – . Målsättningen är att också starta en gränsöverskridande internettidning med motsvarande spridningsområde som papperstidningen. Marknaden för internettidningar har mognat och lokala nättid- ningar har efter en etableringsperiod numera goda för- utsättningar att klara sig på företagsekonomisk grund. Det bör införas ett etableringsstöd för internettidningar som lämnas under Första året bör stödet uppgå till 1 1,5 mnkr. Andra året bör stödet reduceras med en tredjedel och tredje och bör stödet reduceras med hälften. har anfört följande. Presstödet har varit framgångsrikt så till vida att det fördelas till ett ganska stort antal tidningar, som utan presstöd skulle ha varit nedlagda. I huvudsak bygger regelverket fortfarande på de förslag som lades fram av pressutredning, men dagens medielandskap ser emellertid radikalt annorlunda ut än det gjorde vid tiden pressutredning. På några punkter är det därför angeläget att reformera regelverket. Den etableringsfrihet som grundlagen ger är viktig, men den är knappast reell, så länge den i praktiken bara gäller dem som har råd. Utvecklingen mot färre men starkare mediekoncerner innebär att det är näst intill omöjligt att etablera nya lokala medier. Presstödet skulle därför kunna inriktas på att hjälpa nya, oberoende medie- företag att våga etablera sig. I en ny form skulle presstödet också kunna stimulera såväl nya medie- och ägarformer som den lokala mediekonkurrensen. Nystartade journalistiska produkter skulle kunna bli plattformar för uthållig journalistik som kan skapa mot- krafter mot den multinationella medieindustrins alltmer likriktade innehåll. Ett stöd som ger andratidningar möjlighet att söka samarbete med andra medier kan vara ett sätt att stimulera en nyetablering av lokala radio- och webbtidningar. I internets barndom, , gjordes utan framgång flera försök att etablera medier, baserade enbart på internet. Kvar på internet finns bara de medieföretag som också är etablerade genom andra distri- butionsformer. Medieföretagen utgör naturligtvis ett tillskott i medievärlden och bidrar därmed till ökad mångfald, men den unika distributionskanal som internet utgör borde också kunna utnyttjas för att etablera nya medieföretag. Distributionskostnaderna för internetbaserade medier är närmast försumbara. Däremot är de redaktionella kostnaderna lika höga som för traditionella medier, eller högre om nätets möjligheter till ständig deadline utnyttjas. har problemet, som för all internetbaserad verksamhet, varit att ta betalt för tjänsterna. få till stånd en uthållig helt internetbaserad medieverksamhet, som också främjar mångfalden, krävs ett uthålligt stöd från samhället, åtminstone tills sådana verksamheter har hittat lämpliga former för betalning och funnit sin publik. Långsiktigt borde emellertid internetbaserade medier ha förutsättningar att utgöra ett viktigt komplement till traditionella medier. Ett särskilt långsiktigt etableringsstöd för medieföretag som enbart verkar på internet bör därför införas. Regelverket i presstödsförordningen och Presstöds- nämndens föreskrifter måste också direkt kunna tillämpas på elektroniska tidningar så att dessa i praktiken inte utesluts från att erhålla driftsstöd. Till ett sammanträde hade kommittén bjudit in fyra föredragshållare för att diskutera förutsättningarna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd, se bilaga 11. Vid sam- manträdet framkom bl.a. följande. Det finns en föreställning om att nyheter på internet är tidningar. Användarna känner igen sig och litar på etablerade tid- ningars sidor. Bland de mera populära nyhetstjänsterna märks också de som tillhandahålls av , , och . Det finns möjligheter att ta betalt för databaser på internet, men det är svårt att ta betalt för nyheter som publiceras där. Många konsumenter är beredda att betala för papperstidningar, men inte för internettidningar som innehåller exakt samma material. Internet har mer och mer blivit en gratisvara. Nyheter på internet kommer sannolikt att vara gratis även . Problemet för nyhets- tidningar på internet är alltså att få tillräckligt många betalande abonnenter. En allmän nyhetstidning på internet har också väldigt svårt att få annonser. På grund av dessa svårigheter bör det inte finnas någon jämkningsregel för elektroniska tidningar. Alla nyhetssajter är tillgängliga för internetanvändar- na och alla konkurrerar med alla på en gång. På grund av den hårda konkurrensen har dagstidningar på internet därför ett stort behov av resurser för marknadsföring. I ett startskede vid etableringen av en internettidning kan presstöd därför fylla en viktig funktion. Ett skäl till att staten bör subventionera dagstidningar på internet som människor kan ta del av kostnadsfritt är att tidningarna då får möjlighet att växa och göra en ännu bättre produkt. Grunden för en dagstidning på internet är professionell redak- tion. Att skapa redaktionellt material i en dagstidning på internet är därför lika dyrt som annan seriös nyhetsproduktion. Det fantastiska med internet är tvåvägskommunikationen. En dagstidning på internet har stor interaktivitet. Läsarna kan ge svar och respons på materialet när det publiceras. En annan fördel med internet är att väldigt många personer kan nås till låga kostnader. Kommitténs allmänna utgångspunkter avseende utvecklingen på dagspressmarknaden redovisas i avsnitt 3.4.1.