sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Till de värden som blir allt viktigare bland ungdomar hör värden som främst gäller den egna personen: ett liv fullt av njutning, ett behagligt liv, självförverkligande samt socialt anseende, se tabell 9.1. Utvecklingen visar på liknande tendenser som påvisas i World Value Survey (428) dvs. en utveckling mot betoning av individuellt välbe- finnande och självförverkligande. Tendensen är tydlig eftersom samtliga redovisade förändringar går i samma riktning. Författarna till betonar dock att förändringarna är små (429). Tabell 9.1 Andel ungdomar (procent) i åldern 15–som anger att de värdesätter olika aspekter av livet. Andel ungdomar som värdesätter aspekten (%) Ett liv fullt av njutning Individualiseringens effekter på psykisk hälsa – empiriska studier Fyra empiriska studier av individualiseringens effekter på psykisk hälsa identifierades vid en litteratursökning. I en undersökning, organiserad av WHO, studerades förekomsten av psykiska problem Differentiering och individualisering i det moderna samhället på allmänläkarmottagningar i större städer i 11 olika länder i , , och och jämfördes med kulturella värde- ringar i dessa länder (431). Författaren fann påtagliga samband. I länder som betonande tillhörighet till en grupp istället för att be- tona individen var det påtaligt ovanligare att människor uppgav psykiska problem och fick diagnosen generaliserat ångestsyndrom. Författaren fann även att depressioner var mindre vanliga i länder med mer traditionella värderingar. I en annan studie jämfördes förekomsten av självmord bland män i åldern 15––1990 i 17 där även människors värderingar hade registrerats i olika studier, inklu- derade World Value Studies (408). Författarna fann att självmords- frekvensen var påtaligt högre i länder där ungdomar och vuxna fäste stort värde vid personlig frihet och oberoende. Ungefär hälften av variationen i förekomst av självmord länderna emellan kunde för- av hur mycket man betonade dessa värderingar. Traditionell religiositet är ovanligare i länder med individualistiska värderingar (432). Studier av samband mellan traditionell religiositet och förekomst av självmord har därför intresse. I en studie har förekomsten av självmord i hela befolkningen i 26 länder relaterats till omfattningen av traditionell religiositet (407). Efter kontroll för socioekonomiska förhållanden påvisas ett tydligt negativt samband mellan traditionell religiositet och självmord bland män men inte bland kvinnor. I en fjärde studie, som genomförts på individnivå i , påvisas också ett negativt samband mellan deltagande i re- ligiösa aktiviteter och förekomst av självmord (409). Samtliga studier har begränsningar. De pekar dock på ökad risk för psykisk ohälsa i individualistiska–sekulariserade samhällen. De teoretiska överväganden som redovisas tillsammans med de em- piriska studierna ger stöd för uppfattningen att fenomen kopplade till individualisering och differentiering ökar risken för psykisk ohälsa. Differentiering och individualisering i det moderna samhället Dagens ungdomar har mer att fundera över än de som var unga . Grunden för detta är de nya möjligheter som öppnar sig och som kan vara svåra att överblicka. Förskola, skola och fritidsverk- samhet kan rusta ungdomar för denna öppna situation genom att erbjuda tillfällen till reflektion och genom att utveckla de ungas kompetenser. Hur det kan gå till diskuteras i kapitel 5 och 7. Människan är en social varelse. Det är möjligt att formerna för social integrering inte är optimala i ett senmodernt samhälle. Skola och arbete har varit de centrala formerna för social integrering. Ungdomars inställning till arbete tenderar att ha blivit allt mer instrumentell, se kapitel 6. Fritiden blir allt viktigare. Det är därför motiverat att analysera vad denna förändring innebär för ungdomars sociala integrering. 10Sammanfattande analys av utvecklingen De studier som redovisas i kapitel 3 pekar otvetydigt på att psy- kiska problem bland ungdomar har blivit vanligare. Den negativa utvecklingen har pågått sedan slut eller dess- förinnan. Den ökade förekomsten av psykiska problem gäller även vuxna, men ökningen har varit snabbare ibland ungdomar. Tillvaron är både rikare och öppnare än den var . Traditionellt försöker vi förklara olika problem med brister i människors levnadsvillkor. Det karaktäristiska för utvecklingen är dock att tillvaron blivit rikare. Trenden är liknande även för utsatta grupper. Utvecklingen är således paradoxal. Studien gör det möjligt att jämföra psy- kiska problem bland 15-åringar i och tio andra europeiska länder. Ökningen av symptom har varit snabbast i och vid den senaste undersökningen /02 var symptom också van- ligare i än i de flesta andra av de länder som ingår i studien. De nordiska länderna, inkluderande , har lägst andel fattiga barn i världen. Välfärdssystemen för barn och unga hör till de bäst utvecklade. Förskola av svensk kvalité finns inte utanför de nordiska länderna. Lärartätheten i skolan hör till den högsta inom OECD- området. Troligen har inget land i världen lika utvecklad elevvård som den som finns i . Inget annat land har heller lika om- fattande verksamhet av den typ som bedrivs vid de svenska ung- domsmottagningarna. Tillgången till dessa resurser har varit oförändrad eller har ökat . Om psykiska problem skulle förklaras av brister i välfärdssystem skulle den psykiska hälsan i bland unga vara påtagligt god. Det är sant att den ekono- miska krisen påverkade situationen för barn och unga. Flertalet sektorer hade dock återhämtat sig. Sammanfattande analys av utvecklingen Analysen tyder istället på två andra huvudförklaringar till ut- vecklingen. Förändringarna under kan för- av att det blivit betydligt svårare för ungdomar att få arbete. I samband med 1990-talskrisen minskar antalet förvärvsarbetande. I åldrarna har situationen nu i stort återhämtats till läget före krisen. Den bestående effekten gäller nästan enbart ungdoms- gruppen. Andelen öppet arbetslösa har inte stigit påtagligt men stora grupper har blivit hänvisade till att studera trots att de före- dragit att arbeta. Den ökning av psykiska problem som pågått sedan andra världs- krigets slut kan dock inte förklaras av svårigheter att få arbete. Tvärtom har präglats av hög sysselsättning och av- sevärt förbättrade levnadsvillkor. De ökade psykiska problemen kan istället knytas till den individualisering som är en del av den moderna utvecklingen, se kapitel 9. Nya möjligheter har öppnats – vilket gör livet mindre förutsägbart. Det är självfallet positivt men ställer också krav på ungdomar att själva välja vilka liv de vill leva. Förmågan att hantera denna öppna situation förefaller inte ha ut- vecklats i samma takt som de nya möjligheterna har tillkommit. Individualiseringen medför att människor ifrågasätter det som tidigare uppfattades som givet. Individuella problem som psykisk ohälsa och missförhållanden människor emellan, som våld och för- tryck, accepteras inte utan blir föremål för åtgärder. När ett feno- men som tidigare uppfattades som naturligt sätts ifråga kan upp- levelsen av problem öka, trots att fenomenen inte ökat i förekomst. En utveckling mot en värld med mindre faktiska problem kan således medföra en upplevelse av ökade missförhållanden. Motsvarande kan också gälla inställningen till psykiska problem, dvs. att acceptansen av psykiska problem kan ha minskat. De studier som redovisas i kapitel 3 pekar otvetydigt på att psy- kiska problem bland ungdomar har blivit vanligare. Den negativa utvecklingen har pågått sedan slut eller dess- förinnan. Den ökade förekomsten av psykiska problem gäller även vuxna, men ökningen har varit snabbare ibland ungdomar. Det är naturligt att söka förklaringar till de ökade problemen i förändringar av ungdomars livsmiljö. I kapitel 5–9 beskrivs utveck- lingen under de senaste 20–25 åren. Olika aspekter behandlas var Sammanfattande analys av utvecklingen Därför är det motiverat att försöka ge en samlad bild i form en beskrivning av en tonårings dygn och jämföra det med , . Beskrivningen bygger på de upp- gifter som har presenterats i tidigare kapitel. Svenska tidsstudier har använts (15). En del uppgifter finns också med därför att utre- daren uppfattar dem som troliga. Psykiska problem är vanligare i utsatta grupper. Problemen kan vara 1,5–2 gånger vanligare om personen är utlandsfödd eller om föräldrarna är icke facklärda arbetare. De trender som finns före- faller dock påverka olika grupper på ett jämförbart sätt. Det inne- bär att förklaringen till de ökade problemen inte går att finna i en ändrad fördelning olika grupper emellan. Därför är det menings- fullt att beskriva en genomsnittlig ung människa. Problem drabbar både kvinnor och män men de är vanligare bland kvinnor. Det är därför befogat att beskriva en kvinna. Den tänkta kvinnan är eftersom det är den genomsnitt- liga åldern under den ungdomsperiod som denna utredning behandlar, dvs. åldern 13–. Genomsnittskvinnan bodde i en medelstor stad . Tjugo- bor hon i någon av de tre storstäderna. Hon bor i ett småhus. Det är ungefär lika vanligt som att bo i flerfamiljshus. Detta gällde både 1980 och 2006. I genomsnitt finns 1,5 rum per person i bostaden. Inte heller här har skett någon förändring . Hon bor tillsammans med båda föräldrarna och en yngre bror. I hennes ålder bor omkring två tredjedelar med båda de biologiska föräldrarna. Det är ingen skillnad mot . De flesta har en bra relation till både mamma och pappa. Möjligen är relationerna 2006 än de var . När hon vaknar och ska äta frukost har hon mer att välja emellan 2006 än 1980. Det gör att frukosten kan variera från till en annan. Kanske hon helt hoppar över att äta frukost som man länge gjort i den del länder och även gör i . Eller också köper hon något att äta på väg till skolan. Längre till- baka i tiden var vanorna mer stabila. Det är också möjligt att hon ser på tv medan hon äter. fanns knappast tv på mor- gonen. Då var det vanligare att läsa en morgontidning. Sammanfattande analys av utvecklingen Hon går i gymnasiet. Det var vanligt också att en 18-åring gick i gymnasiet. finns dock ingen i samma ålder som förvärvsarbetar på heltid. Hon går på en teoretisk linje. Anta- let platser på de yrkesinriktade linjerna har sjunkit . Chansen att hon ska få slutbetyg från gymnasiet är lägre 2006 än den var 1980. Hon tar sig till skolan med buss. Det var vanligt också 1980. Eftersom hon nu bor i en storstad, istället för en medelstor stad, kan hon välja mellan flera olika sätt att komma till skolan. Hon för- söker hitta den kombination som är optimal. Den kan variera olika dagar emellan. när hon tar buss har hon kortare att gå än 1980. Det tar ungefär lika 2006 som för henne att komma till skolan och det är lika tråkigt, men kan hon lyssna på sin mp3-spelare. Något liknande fanns inte 1980 eftersom de första bärbara kassettbandspelarna började säljas i först . Arbetet i skolan har blivit ganska annorlunda jämfört med hur det var 1980. Det finns ett stort antal kurser att välja emellan och eleverna får betyg från varje delkurs. var valmöjligheterna avsevärt mindre. Arbetet i skolan är också mer individualiserat och självständigare. Lektioner finns kvar men mer arbete bedrivs utan lärare. Eleverna får själva söka information, enskilt eller i grupp. Det gör att arbetet kan bedrivas både i skolans lokaler och på andra platser. Gränsen mellan skoltid och fritid har därför blivit mer fly- tande. En del av hennes kamrater har problem med detta öppna sätt att arbeta eftersom de har svårt att avgöra vad de ska göra och hur mycket arbete de egentligen ska behöva lägga ned på en uppgift. De öppna arbetsformerna ger frihet men kräver också att ele- verna själva kan strukturera sitt arbete. Lärarna ger information om när olika prov ska komma. finns flera prov . De elever som inte planerat sitt arbete över terminen kan få det svårt. Det är troligt att hon är mer angelägen av att få bra resultat på prov jämfört med . En förklaring kan vara att konkurren- sen på arbetsmarknaden är hårdare och att hon därför behöver kva- lificera sig mer 2006. En annan förklaring är att unga människors uppfattning om det egna värdet som person tydligare knyts till individuella egenskaper som prestationer och utseende. Under en rast sänder hon sms och bestämmer att träffa några kompisar på ett café . kom man överens om att träffas genom direkta kontakter i skolan eller genom att ringa Sammanfattande analys av utvecklingen Inte sällan var det svårt att nå den man ville. Det gjorde att planeringen krävde . 2006 går det att komma överens mycket snabbare. Det gör det också lättare att hoppa av en överenskommelse om ett bättre erbjudande dyker upp. Mobiltele- fonen ger därför möjligheter som inte fanns. Det krävs dock att ständigt vara tillgänglig för att inte bli utanför. Efter skolan går den unga kvinnan på aerobics. Det innebär en ny bussresa som hon kan använda för att fortsätta planeringen inför kvällen med hjälp av mobilen. Det är avsevärt fler kvinnor i hennes ålder som regelbundet tränar jämfört med . 1980 var det vanligare att träna idrott i en klubb. är det vanli- gare att göra det individuellt eftersom det kan vara svårt att passa fasta tider. På väg hem från träningen går hon förbi för att låna en bok för det projektarbete hon arbetar med i skolan. I hennes ålder är det fler som besöker bibliotek 2006 än det var 1980. Hon fortsätter sedan hem och äter. De gör hon själv eftersom föräld- rarna och brodern redan har ätit. Ett sådant mönster är vanligare 2006 än 1980. Den samlade tiden för gemenskap i familjen har dock inte minskat. Medan hon äter tittar hon på favoritsåpan på tv. Ungdomar använder något mer tid åt tv 2006 än de gjorde 1980. När hon har ätit förbereder hon ett projektarbete för skolan. Hon använder både dator och internet för detta. Parallellt läser hon mejlen och pratar med kompisar på MSN. Vare sig persondatorer eller internet fanns 1980. är det en naturlig del av vardagen. Vännerna som hon haft kontakt med via sms träffar hon på ett café . 1980 var det vanligare att ses hemma hos varandra. Det är inte särskilt många ungdomar som saknar kamrater. Det är färre som är helt ensamma 2006 jämfört med . Kompisarna träffas för att diskutera ett jobb på en servering alla tre fått erbjudande om – ifall de kan dela upp tiderna. Ganska många ungdomar har ströjobb som de behöver för att dryga ut ekonomin. Här har det inte skett någon väsentlig förändring mel- lan 1980 och 2006. Hon åker sedan hem. Hon kollar mejlen en sista gång innan hon går och lägger sig. Hon lägger sig något senare än hon skulle ha gjort 1980. Sammanfattande analys av utvecklingen Tillvaron är både rikare och öppnare än den var tidi- gare. Traditionellt försöker vi förklara olika problem med brister i människors levnadsvillkor. Det karaktäristiska för den tänkta genomsnittliga unga människas tillvaro är dock att tillvaron blivit rikare. Alla grupper är inte lika gynnade. Trenden för utsatta grup- per är dock liknande som för den genomsnittliga kvinnan. Utveck- lingen är således paradoxal. Utvecklingen av psykisk ohälsa är paradoxal Studien gör det möjligt att jämföra psykiska problem bland 15-åringar i och 10 andra europeiska länder. Ökningen av symptom har varit snabbast i och vid den senaste undersökningen /02 var symptom också vanligare i än i de flesta andra av de länder som ingår i studien, se bilaga 4. Den internationella jämförelsen gör bilden än mer paradoxal. De nordiska länderna, inkluderande , har lägst andel fattiga barn i världen. Välfärdssystemen för barn och unga hör till de bäst ut- vecklade. Förskola av svensk kvalité finns inte utanför de nordiska länderna. Lärartätheten i skolan hör till den högsta inom OECD- området. Troligen har inget land i världen lika utvecklad elevvård som den som finns i . Inget annat land har heller lika omfattande verksamhet av den typ som bedrivs vid de svenska ungdomsmottagningarna. Tillgången till dessa resurser har varit oförändrad eller har ökat . Om psykiska problem skulle förklaras av brister i välfärdssystem skulle den psy- kiska hälsan i bland unga vara påtagligt god. Det är sant att den ekonomiska krisen påver- kade situationen för barn och unga. Personaltätheten inom försko- lan minskade liksom lärartätheten i skolorna. Flera andra välfärds- tjänster påverkades också. Som helhet har dock välfärdssystemen i de nordiska länderna gått igenom kriserna relativt opåverkade (433). I hade flertalet sektorer återhämtat sig (434). Svårigheter för ungdomar att få förvärvsarbete är dock påtaglig. Den ökade arbetslösheten bland ungdomar kan dock inte förklara utvecklingen . Sammanfattande analys av utvecklingen diskuteras tendenser i samhällsutvecklingen som går under rubri- ken differentiering och individualisering. Flera argument talar för att dessa trender har bidragit till den ökade förekomsten psykiska symptom. Individualisering och arbetslöshet har dock olika karak- tär. Arbetslöshet utgör otvetydigt en påfrestning. Individualisering, å andra sidan, är uttryck för ökad välfärd. Ungdomarnas uppfattning om stress och dess förklaringar Ungdomar beskriver i de intervjuer som återges i kapitel 4 att stress ger psykiska problem som nervositet och fysiska besvär som huvud- och magvärk. De anger som en viktig orsak till stress krav från antingen föräldrar, lärare eller dem själva. Majoriteten av de ungdomar i årskurs 9 och gymnasieskolans årskurs 2 och 3 som har intervjuats anser att skolan är den främsta stress- faktorn. I första hand är det påfrestande att så mycket av skolarbe- tet sker utom skoltid. Särskilt flickor framhåller att det finns skön- hetsideal som upptar många människors fritid. Tidsbrist är ett annat skäl till att bli stressad. Man har svårt att få ihop de olika delar som ingår i livet som skolan och läxor, fritidsaktiviteter, träffa kompisar, vila och hjälpa till hemma. Ungdomarna har således tydliga bilder både av stress och av orsaker till stress. Trots detta bygger analysen i kapitel 5–9 inte på denna typ av förklaringar. Det främsta skälet är att ungdomarna inte känner till hur situationen var . De kan berätta varför de känner sig stressade – men knappast varför de är mer stressade än sina föräldrar. Ett annat skäl är att upplevelsen av att en företeelse är påfrestande innefattar en värdering av vad som kan förväntas som inte är objektivt knuten till företeelsen, se kapitel 2. Ungdomarna anser exempelvis att skolarbete (läxor) är stressande. Denna stress kan förklaras av att läxorna i sig är ansträngande. Den kan också förklaras av inställningen till läxor. Ungdomarna kan anse att skolarbete inte ska utföras . De kan också ifrågasätta värdet av att göra de specifika uppgifter som åläggs dem. Slutligen kan de uppleva läxorna som mer ansträngande än tidigare om de är angelägna om att få bra resultat på prov. Det går inte att avgöra vilken tolkning som är den rätta. Ungdomarnas uttalanden har dock kunnat användas för att kompletterade de bilder som framträder i offentlig statistik. Det är också angeläget att använda denna typ av information för det lokala Sammanfattande analys av utvecklingen arbetet med att utveckla skolans arbete. Därför föreslås i kapitel 11 ett generellt system för skolor där information bl.a. om elever- nas arbetsmiljö i skolan ingår i systemet. Två huvudförklaringar utifrån den bild som framträder i kapitel 5–9 Utredningen tyder på två huvudförklaringar till utvecklingen. För- ändringarna under kan förklaras av att det blivit betydligt svårare för ungdomar att få arbete. I samband med 1990-talskrisen minskar antalet förvärvsarbetande. I åldrarna har situationen nu i stort återhämtats till läget före krisen. Den bestående effekten gäller ungdomsgruppen. Andelen öppet arbetslösa har inte stigit påtagligt men stora grupper har blivit hän- visade till att studera trots att de föredragit att arbeta. Den ökning av psykiska problem som pågått sedan andra världs- krigets slut kan dock inte förklaras av svårigheter att få arbete. Tvärtom har präglats av hög sysselsättning och avse- värt förbättrade levnadsvillkor. De ökade psykiska problemen kan istället knytas till den individualisering som är en del av den moderna utvecklingen, se kapitel 9. Nya möjligheter har öppnats – vilket gör livet mindre förutsägbart. Det är självfallet positivt men ställer också krav på ungdomar att själva välja vilka liv de vill leva. Förmågan att hantera denna öppna situation förefaller inte ha ut- vecklats i samma takt som de nya möjligheterna har tillkommit. De båda huvudförklaringarna är i sin tur kopplade till varandra. har den globala produktiviteten stigit dramatiskt. Det är resultat av bättre kunskaper, bättre teknologi och en globalt mer differentierad produktion. Det medför att arbetslivet i måste anpassas till nya förhållanden. Det är en underliggande förklaring till förlusten av arbetstillfällen för unga . har den ökade produktiviteten lämnat utrymme för den individualisering som är den andra grunden till ungdomarnas psykiska problem. Även om de båda förklaringarna är kopplade till varandra kom- mer åtgärderna att präglas av skilda tidsförlopp. Åtgärder för sys- selsättningen kan behandlas inom ett tidsperspektiv i storleksord- ningen 5–. För att få effekter av åtgärder som kan bidra till att ungdomar bättre klarar vårt öppna individualiserade samhället krävs dock troligen . Sammanfattande analys av utvecklingen Ytterligare förklaringar till den ökade psykiska ohälsan Det finns ytterligare förändringar som kan ha bidragit till utveck- lingen av psykisk ohälsa. Flera har koppling till den minskade till- gången till förvärvsarbete. Exempelvis bor ungdomar kvar hos för- äldrarna längre . Att inte ha egen bostad kan vara på- frestande. Den senare etableringen är sannolikt en följd av ungdo- marnas sämre ekonomi vilket i sin tur är resultat av att färre för- värvsarbetar. Andra förklaringar har vissa kopplingar till den individualisering som diskuteras i kapitel 9. Dit kan räknas ökat tv-tittande, ökat bruk av alkohol samt ökat bruk av droger. Exponering för en mångfald ideal via medier är en del av den moderna differentierade tillvaron. Faktorer som inte framträder som förklaringar I den allmänna debatten har flera förändringar kopplade till den ekonomiska krisen förts fram som förklaringar till den ökade psykiska ohälsan. Dit kan räknas minskad personaltäthet i förskola och skola. Analysen i kapitel 5 ger inte stöd för att dessa förändringar haft någon väsentlig betydelse. Det främsta skälet är att sambanden mellan personaltäthet och psykisk hälsa inte är till- räckligt starkt. Genomgången tyder inte heller på att förändrad till- gång till elevvårdspersonal kan förklara den negativa utvecklingen. I diskussionen om psykisk ohälsa behandlas inte sällan faktorer som uppfattas ha vikt, men som inte har utvecklats i negativ rikt- ning . Ett av många exempel är mobbning. Mobbning ökar risken för psykiska problem men det finns inte belägg för att mobbning har blivit vanligare. Ungdomarna själva för fram flera förklaringar till psykiska pro- blem som gäller skolan. Ett exempel gäller krav på hemarbete (läxor). Det går inte att pröva denna förklaring eftersom det saknas nationellt representativa uppgifter om utvecklingen . Minskad acceptans för psykiska problem? Individualiseringen medför att människor ifrågasätter det som tidi- gare uppfattades som givet. Strukturer som familj, skola, nation och religion uppfattas inte längre som naturligt givna. Sammanfattande analys av utvecklingen problem som psykisk ohälsa och missförhållanden människor emellan, som våld och förtryck, accepteras inte utan blir föremål för åtgärder. När ett fenomen, som tidigare uppfattades vara naturligt sätts ifråga kan upplevelsen av problem öka, trots att fenomenen inte ökat i förekomst. Två exempel på detta behandlas i kapitel 5. Före- komsten av mobbning i skolan har varit oförändrad – men fler elever anger att mobbning är ett stort problem på skolan.