sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — De flesta fågelarter som lever i anslutning till stränderna runt , exempelvis vadare och änder, gynnas av årligt återkom- mande vattenståndsvariationer. Vattennivåerna bör vara så höga som möjligt och för att skapa de grunda öppna vattenytor som behövs för häckning och födosök. 3.2Översvämningsrisker för och konsekvenser nu och (förutsättningar och metod) I beskrivningen av vad ett förändrat klimat kan innebära för översvämningsrisker i har vi kunnat dra nytta av de studier som utförts av det s.k. (Viehhauser et al., 2005) och det av länsförsäkringsbolagen finansierade projektet dens översvämningsrisker. Metodik för analys av höga flöden har hämtats från de i kapitel 2.3.1 beskrivna projektet analys av riktlinjer i ett framtida förändrat klimat. 3.2.1Mälaren i ett förändrat klimat Vi har låtit studera fyra olika klimatscenarier för åren 2071 2100 och ett som kontinuerligt beskriver utvecklingen från dagens klimat . De hydrologiska konsekvenserna är beräk- nade med den s.k. HBV-modellen, se även kapitel 2.2. Beräknad förändring av tillrinning Figur 3.5 visar hur tillrinningen till i genomsnitt förändras om klimatet ändras i enlighet med klimatscenarierna. Klimat- förändringarna väntas ge ett klimat som i genomsnitt för blir mellan ca 2,5 och 4 grader varmare . Uppvärmningen beräknas ge mer instabila vintrar med minskat och kortvarigare snötäcke i . Detta ger en högre vintertillrinning men en lägre och tidigare vårflod. Tillrinningen väntas bli lägre som avdunstningen ökar. Som framgår av figuren liknar situationen under senare års vintrar den förväntade utvecklingen, medan sommartillrinningen ännu inte visat någon minskande tendens. Figur 3.5 Genomsnittlig förändring av tillrinningen till enligt fyra klimatscenarier för perioden 2100. Som jämförelse har perio- derna 1964 1990 och 1991 2002 lagts in Källa: et al., 2006. Beräknade förändringar av vattenstånd Med en förenklad metod har vattenståndsutvecklingen för beräknats för respektive klimatscenario. Resultaten av dessa beräk- ningar sammanfattas i Figur 3.6. Som framgår förväntas såväl de höga som de låga vattennivåerna blir vanligare enligt scenarierna medan antalet dagar vid mellannivåerna minskar. De höga nivåerna kommer företrädesvis att inträffa medan de lägsta nivåerna kan väntas . De allra högsta nivåerna blir något lägre för tre av de fyra klimatscenarierna. E/A2-scenariet ger en liten ökning av antalet dagar med de högsta nivåerna. Figur 3.6 Beräknat antalet dagar 2100 med olika vattennivåer i enligt fyra olika klimatscenarier jämfört med observationer 1990 Källa: et.al., 2006. Förändringar av dimensionerande nivå i Vi har använt den beräkningsteknik som tagits fram inom projektet av riktlinjer i ett framtida förändrat klimat. (Elforsk, 2005). Vi har med denna teknik låtit beräkna de allra högsta vattenflödena i dagens klimat och för fyra framtidsscenarier. Dessutom har vi låtit simulera en ökning av den maximala avtappningskapaciteten ur med 50, 100, 150 och jämfört med dagens förhållanden. De ändringar av det maximala vattenstånden i som blir resultaten av denna beräkning redovisas för respektive klimatscenario i Figur 3.7. Figur 3.7 Ändringen av högsta vattenstånd vid olika tappnings- kapacitet och ett dimensionerande flöde under dagens klimat och ett framtida klimat enligt de fyra scenarierna som använts för åren 2071 2100 Not: bedöms totala tappningskapaciteten vara . Källa: et al., 2006. Figur 3.7 visar att de dimensionerande nivåerna blir lägre enligt alla fyra klimatscenarier än för dagens klimatförhållanden. Det beror främst på att såväl det genomsnittliga som det största tänkbara snömagasinet inom avrinningsområdet blir mindre när klimatet blir varmare, men också på att avdunstningen beräknas öka. Kontinuerlig förändring av klimatet och flödesmönstren Ser man till när förändringarna i flöden och nivåer kan väntas inträffa så visar klimatsimuleringarna från att konti- nuerliga förändringar i den årliga flödesdynamiken kan förväntas. Vårfloden beräknas komma allt tidigare som flödes- topparna under vårfloden minskar. Flödena beräknas också successivt stiga och vinter medan de väntas minska . Sammantaget tyder detta på att de mest extrema tillrinningarna kan komma att minska. Figur 3.8 visar hur den beräknade årsdynamiken i tillrinningen beräknas förändras efter- hand som den globala uppvärmningen fortskrider. Enligt beräkningarna kommer den maximala tillrinningen till att vara ganska stabil under det kommande seklet. Det bör dock observeras att denna analys bara baseras på ett klimatscenario. Figur 3.8 Beräknad förändring i årsdynamiken i tillrinning till enligt E/B2-scenariot. Sammanfattning för de två tidsperioderna 2011 2040 respektive 2071 2100 i jämförelse med 1963 1990. De yttre begränsningarna avser det högsta och lägsta värdet för respektive dag på året1 1 Året har antagits ha i beräkningarna i Figur 3.8 för att dessa skall passa till data från klimatscenarierna. Källa: et al., 2006. I Figur 3.9 visas hur förloppet, uttryckt i maximal tillrinning, av , vilket kan vara relevant för översväm- ningsriskerna, väntas utvecklas efterhand som klimatet förändras. De större cirklarna är medelvärden för olika 20-års perioder och de mindre avser enskilda år. Figur 3.9 Kontinuerliga förändringar av den maximala tillrinningen, , till under olika 20-års perioder baserad på E/B2- scenariot. De större cirklarna är medelvärden för de angivna 20-års perioderna och de mindre avser enskilda år. På x-axeln anges års- medeltemperaturen Källa: et al., 2006 3.2.2Hjälmaren i ett förändrat klimat Även för har vi låtit analysera samma fyra klimat- scenarier för åren 2071 2100 och ett scenario som kontinuerligt beskriver utvecklingen från dagens klimat fram . De hydrologiska konsekvenserna är liksom för beräknade med HBV-modellen, se även kapitel 2.2. Beräknade förändringar av vattenstånden i Ett förändrat klimat enligt de fyra olika scenarierna skulle enligt beräkningarna leda till betydande förändringar i den årliga cykeln för tillrinning och vattenstånd i , se figur 3.10. P.g.a. en ökning av den genomsnittliga nederbörden skulle de vanligast förekommande vattenstånden kring +21,70 21,80 m förskjutas något uppåt. Därmed skulle framförallt vattenstånd i intervallet +22,0 22,1m bli vanligare. Genom att snömängderna förväntas minska beräknas den genomsnittliga vårfloden bli mindre. De allra högsta nivåerna skulle främst p.g.a. detta bli mer sällsynta. De lägsta nivåerna bedöms också bli sällsyntare, då ökad avdunstning förväntas uppvägas av ett nederbördsrikare klimat i avrinningsområde. Figur 3.10 Beräknat antal dagar 2100 med olika vattennivåer i enligt dagens förhållanden och fyra klimatscenarier Källa: et al., 2006. Beräknad förändring av dimensionerande nivå i Förändringarna av de allra högsta nivåerna i väntas bli ganska små. Beräkningarna, som liksom för grundar sig på teknik som tagit fram inom projekten av Flödes- kommitténs riktlinjer i ett framtida förändrat klimat och Framtidens översvämningsrisker visar på lika höga eller någon dm högre nivåer än i dagens klimat. se Tabell 3.6. Tabell 3.6 Förändringen av beräknade högsta vattenstånd vid ett dimensionerande flöde enligt riktlinjer, i ett fram- tida klimat i relation till dagens klimat, enligt fyra klimatscenarier Vattenståndsförändring (m) Källa: et al., 2006. Vi studerar en hundraårsnivå och en dimensionerande nivå Vi har valt att studera två olika nivåer på översvämningar dels en nivå som kan förväntas återkomma med intervall (återkomsttid). Det är här värt att påpeka att en återkomsttid för en viss nivå innebär att sannolikheten för att nivån ska överskridas är . Sannolikheten för att nivån överskrids är . Vi har också valt att studera en dimensionerande nivå och då särskilt analyserat vilka effekter en sådan nivå har på samhällsviktiga funktioner, t.ex. viss infrastruktur som riksvägar och spårvägar, tät bebyggelse, viktigare samhällsservice och industrier. Denna nivå motsvarar ett s.k. dimensionerande flöde (se kapitel 2) som rent statistiskt kan förväntas inträffa mer sällan än ca vart 10 000:e år. studier (et al., 2006) visar att de dimensio- nerande nivåerna i och inte bedöms förändras med mer än någon dm jämfört med situationen i dagens klimat. Inte heller 100-årsnivåerna förväntas ändras speciellt mycket. Detta har förenklat övervägandena om vilka nivåer som bör studeras. storlek gör att de är tröga system. När ett högt vattenstånd inträtt kommer det därför att dröja åtskilliga veckor, kanske månader, innan vattenståndet sjunkit väsentligt. Det är därför ganska sannolikt att det under en högvattenepisod kan uppstå en betydande vindpåverkan som snedställer sjöytan och lokalt höjer vattenståndet ytterligare. För såväl som bedöms vindpåverkan framför allt kunna bli betydande vid stark ostlig eller västlig vind. kommer att särskilt utsatta platser också kan utsättas för våg- påverkan. För bedöms vindpåverkan kunna ge en snedställning av sjöytan med som mest . För bedöms stark vind i Storhjälmarens längdriktning (västlig och ostlig) kunna ge extra höjning av vattenytan i västra eller östra änden medan andra vindriktningar bedöms kunna ge (, pers kom- munikation och ). Vi har valt att generellt inkludera effekterna av en snedställning av sjöytan vid analysen av vilka skador som kan uppstå. Vågornas inverkan går inte att generalisera för vare sig eller stränder eftersom deras effekt varierar starkt beroende av strandavsnittets utsatthet och bottentopografi. Påverkan från vågor innebär också tidsmässigt kortvariga förlopp och olika typer av objekt kan vara olika känsliga för vågpåverkan. Vi har generellt inte kunnat ta hänsyn till den eventuella påverkan som vågor ger. De nivåer som vi valt att studera är för en nivå som ungefär motsvarar ett hundraårsflöde såväl i dagens som i ett framtida klimat med hänsyn taget till vindpåverkan som kan uppgå till . Denna nivå sätts till +1,30 m i RH00, vilket mot- svarar +1,66 m i RH 70 och +5,15 m i eget höjdsystem. En dimensionerande vattennivå i som ungefär motsvarar ett dimensionerande flöde för klass 1 dammar, se kapitel 2.2, inklusive vindpåverkan är +2,30 m i RH00, +2,66 m i RH 70 eller +6,14 m i eget höjdsystem. För har nivån motsvarande ett hundraårsflöde enligt samma mönster satts till +22,54 m i RH00 vilket motsvarar +22,90 m i RH 70. Denna nivå har också använts vid tidigare översiktlig översvämningskartering och skiljer sig bara marginellt från högsta uppmätta nivå 2000 som var +22,48 m i RH 00. Med vindpåverkan kan nivån bli 30 till 50 cm högre. Vi har inkluderat en genomsnittlig maximal vindpåverkan () och sökt belysa en nivå omkring +22,90 m i RH00 där skador kan uppstå även vid kortvarig översvämning. En högre nivå som ungefär motsvarar ett s.k. dimensionerande flöde i såväl dagens som ett framtida klimat är för +23,30 m i RH00 vilket motsvarar +23,66 m i RH 70. Vi har på samma sätt som för 100-årsnivån sökt beakta en genomsnittlig effekt av maximal vindpåverkan genom analys av en nivå kring +23,70 m i RH00. 3.2.4Konsekvenser för sjöfart, hamnar, vägar och järnvägar Konsekvenser för vägar vid en hundraårsnivå En översvämning motsvarande hundraårsnivån skulle innebära stora problem för kommunala vägar i kommunerna kring . I skulle delar av Tegelbacken i översvämmas med konsekvenser för bl.a. vägtrafiken i området och flera busslinjer. Områden i och på kan också drabbas. Solvallaområdet kan också få vissa problem. kommun skulle sannolikt drabbas av avskurna lokalvägar och fastigheter. I kommun är det främst vägen till bostads- och fritidshusområdet som drabbas. Vägen var delvis översvämmad i samband med översvämningarna . I kommer broförbindelsen till , med restaurang, konferens- och motionsanläggningar samt cirka 10 bostadshus och 100 fritids- hus, att översvämmas men förbindelsen bedöms kunna upprätt- hållas med tillfälliga åtgärder. En väg () till ett område med ca 370 permanentbostäder kan delvis svämmas över. I kommun bedömer man att en kortare sträcka av vid samhället ligger i farozonen (vägen var översvämmad 1977). Om svämmas över kommer E20, norr om tätort, att drabbas av flödet men den kommer sannolikt inte att stå under vatten. Dock blir Västerleden mot under E20 helt översvämmad. Även i övrigt kan vissa allmänna vägar kring sjöarna påverkas. Många cykelvägar, gång- vägar och småbåtshamnar drabbas också hårt redan vid denna nivå. Konsekvenser för vägar vid en dimensionerande nivå Inga allmänna vägar utanför det kommunala vägnätet ser ut att svämma över i . I län påverkas två länsvägar (263 och 544) med omledning av trafiken på . Därutöver kan en konferensanläggning, och bebyggelse i närheten av och isoleras eftersom omled- ningsmöjligheter saknas. I riskerar två avsnitt av att översvämmas. Bebyggelse på Fullerö, och i närheten av riskerar att isoleras. Bild 3.2 Bro och vägbank till i översvämmas vid högvatten Källa: Region öst, 2006. I finns risk för översvämning på vid Läggesta samt tre länsvägar i närheten av . Omledning av trafiken på ger vägförlängning . Kring finns risk för att en riksväg (vid Hjälmaresund) och tre länsvägar svämmas över. Delar av och en del annan mer spridd bebyggelse kan isoleras. I län finns risk för översvämning på en länsväg där en omled- ning kan utnyttjas. Därutöver kan ett par mindre samhällen isoleras bl.a. Vinön i där färjelägena får problem, se bild 3.3 nedan. Bild 3.3 Färjeläget på Källa: Region öst, 2006. En översvämning motsvarande en dimensionerande nivå skulle innebära mycket stora problem för gatu- och vägnätet i . Fyra viktiga genomfartsgator, /Tegelbacken, , Klarastrandsleden samt Södermälarstrand, kan drabbas med stora negativa konsekvenser för trafiken i hela innerstaden. Översvämningar av Guldfjärdsplan på skulle innebära stora svårigheter för all busstrafik mot och . Dessutom skulle ett stort antal promenadstråk längs vattnet svämmas över. Solvallaområdet skulle också få stora problem. I drabbas båthamnar, Ekeröfärjan samt vissa vägavsnitt. kommuns vägnät skulle få allvarliga problem och vissa delar av öarna i kommunen skulle troligen isoleras. I kommun skulle framförallt viss busstrafik drabbas. I kommun är det främst en tillfartsväg till området som kan drabbas. I kan lokal busstrafik komma att drabbas då lokala vägar svämmar över. Ett flertal väg- och gatuavsnitt berörs eller sätts under vatten, bl.a. i och , en starkt trafikerad lokal trafikled. Såväl Östra som Västra hamnen påverkas i betydande omfattning. Vid och längs hamnar E20 samt Folkestaleden i under vatten. I kan kollektiv- trafiken komma att påverkas men detta bedöms kunna hanteras genom att trafiken leds om till andra vägar. (2006). Påverkan på spårburen trafik och flyg Vid en hundraårsnivå klarar sig själva tunnelbanetråget vid efter de förstärkningar som SL utfört. Biljetthallen över- svämmas dock om inte förebyggande åtgärder kan vidtas (SL, 2006). Riddarholmstunneln, den s.k. getingmidjan riskerar enligt att bli översvämmad redan vid hundraårsnivån och all tågtrafik Söderut från måste då stoppas. Pumpning kan eventuellt upprätthålla trafiken om begränsade mängder vatten strömmar in. I övrigt bedöms järnvägsnätet i påverkas genom tågstopp i , och samt genom ett antal hasighetsnedsättningar. I kommer flygplatsen att utsättas för vattennivåer nära en kritisk gräns. Konsekvenserna vid översvämningar av begränsar sig vid hundraårsnivån till att man eventuellt måste sätta ned hastig- heten på en järnvägssträcka. Vid en dimensionerande nivå skulle även spårområdet norr om , utefter Klarastrandsleden, påverkas och central- tunneln skulle sannolikt översvämmas. Tunnelbanan i skulle vara översvämmad och tunnelbanetrafik skulle inte kunna bedrivas i centrala staden. Inga ytterliggare konsekvenser väntas kring (, 2006). I kommer flygplatsen att drabbas i betydande omfattning. Begränsningar i flygtrafiken uppstår då delar av landningsbanan och trafikledningssystemet berörs. Mälarsjöfarten kommer efter den uppgradering av i som delvis inletts att klara en 100-årsnivå med marginal. Hamnarna runt skulle i huvudsak klara av ett vattenstånd motsvarande en hundraårsnivå utan störningar i Vid en dimensionerande nivå kan ingen sjöfart bedrivas på . sluss skulle brädda och stora flöden skulle göra farleden mellan sluss och obruk- bar. Vissa hamnar skulle tekniskt sett fortsatt kunna fungera. I huvudsak torde berörda redare sett till att få ut sina fartyg ur innan blev obrukbar till följd av högt vattenstånd. kan inte bedöma hur det skulle ta att få igång sluss att säkerställa farledsdjup i efter en sådan händelse. (, 2006). 3.2.5Konsekvenser av översvämningar i och – Bebyggelse och offentlig verksamhet Konsekvenser för bostäder och fritidshus vid hundraårsnivå i Vid en hundraårsnivå uppstår betydande skador på bostäder, kontor och service i flera städer och andra samhällen runt och i något mindre utsträckning kring . Även hus på landsbygden drabbas. Med nya översiktliga översvämningskarte- ringar över de aktuella nivåerna som bas har vi låtit Räddnings- verket med hjälp av fastighetskartor från bedöma vilka byggytor som drabbas. Om en fastighet bara drabbats delvis har hela byggytan inkluderats. uppger att detta kan ge några procents överskattning av den totala ytan. Enligt dessa beräkningar drabbas värst med nära 190 000 m² i kategorin bostäder och fritidshus. Därefter följer med drygt 75 000 m². Även drabbas förhållandevis hårt i förhål- lande till kommunens storlek. Därtill kommer stora ytor av annan bebyggelse som också drabbas. Totalt bedöms runt och fritidshus med en byggyta motsvarande drygt 360 000 m² drabbas vid en översvämning motsvarande en hundra- årsnivå. Vidare uppskattas drygt 480 000 m² annan bebyggelse som industrilokaler och uthus, ställas helt eller delvis under vatten. Enligt egen inventering för utredningen (, 2006) är effekterna inte så allvarliga vid en 100- årsnivå men lokalt kan betydande konsekvenser uppstå. Samman- taget bedöms några områden med flerbostadshus, främst Lilje- holmskajen, och Huvudsta Strand drabbas samt ett par villor. I kommun grundas bedömningarna på en tidigare utredning inom samarbetet SEAREG (Viehauser et. de nivåer som studerades var lägre än de vi valt att fokusera på. kommun bedömer att cirka 200 fastigheter kan komma att drabbas vid denna nivå. Ett antal fritidshus kan skadas. I kommun kan ett antal fastigheter på drabbas. Tät fritidshusbebyggelse finns också på andra håll i kommunen längs . I kommer enligt kommunens egen bedömning sammanlagt ca 500 fastigheter att drabbas, i vilken omfattning är dock oklart. I kommun drabbas enligt kommunens egna bedömningar ca 5 bostadshus. I bedömer kommunen att bara begränsade skador uppstår. Framförallt är det en del äldre fritidshus öster om som kommer drabbas. I län hotas totalt knappt 80 fastigheter. De flesta är småhus och lantbruk. Flertalet är belägna i . kommun har en omfattande strandlinje längs både och , men även i som förbinder sjöarna. Vid analys av en översvämnings effekter har en detaljerad översvämningskartering över använts. Längs blir bebyggd mark, både bostäder och industriområden, översvämmade. Ca 115 bostadsbyggnader drabbas av flödet, en majoritet fritidshus. Vid berörs totalt 90 byggnader. kommun planerar investeringar i förbättring av invallningar längs . kommer att satsas och 2,5 miljoner . Konsekvenser för bostäder och fritidshus vid hundraårsnivå i Vid en hundraårsnivå i bedöms, utifrån översiktliga översvämningskarteringar och fastighetskartor, en byggyta om totalt knappt 100 000 m² i kategorin bostäder, kontor och service drabbas. Vidare uppskattas drygt 100 000 m² annan bebyggelse som industrilokaler och uthus ställas helt eller delvis under vatten. I län bedöms totalt ca 26,5 km² mark hamna under vatten vid denna nivå. Ett trettiotal villor och fritidshus drabbas. Inom tätort påverkas framförallt stadsdelen , där ett flertal villor kan komma att påverkas vid en översvämning. För att undvika detta har kommunen vallat in området efter översväm- ningarna /2001. Dessutom drabbas spridda fritidshus utan- för tätort. Inom kommun är man restriktiv till nybyggnation i översvämningshotade områden (län, pers. kommunikation). Enligt kommuns bedömningar berör en 100-årsnivå vid cirka 130 byggnader i kommunen. I övriga kommuner med strand mot är det främst bebyggelse i som får problem. I och bedöms bara några enstaka hus påverkas. Konsekvenser för offentliga verksamheter mm vid hundraårsnivå Enligt bedömningar berörs i de sydöstra delarna i ringa omfattning. I ligger , och i farozonen. Det är dock oklart i vilken omfattning dessa drabbas. I bedömer kommunen att en översvämning kommer att påverka bl.a. kultu- rella värden. Dessutom kommer ett stort antal båthus, klubbhus eller liknade byggnader drabbas. I är det lokaler belägna utefter , strand, , , , , , , , Lång- holmen samt vid Rålambshovsparken som drabbas. Likaså kommer en del uthus, friggebodar på ett mindre antal strandnära fastigheter på olika plaster i staden att påverkas negativt. Konsekvenser för bostäder kontor och service vid dimensionerande nivå Vid en dimensionerande nivå ökar skadorna på bostäder och fritidshus och längs bedöms, utifrån översiktliga översvämningskarteringar och fastighetskartor, en byggyta om totalt drygt 730 000 m² för kategorin bostäder, kontor och service drabbas. Vidare uppskattas knappt 900 000 m² annan bebyggelse som industrilokaler, lager, uthus, båthus m.m. ställas helt eller delvis under vatten. I bedöms enligt stadens egna bedömningar tre kvarter i med både bostäder och annan verksamhet att helt eller delvis svämmas över. Vidare översvämmas minst ett 20-tal flerbostadshus i bl.a. och och några områden med flerbostadshus på kajen och . Cirka 25 villor i , på , i och drabbas också. Även i övrigt drabbas bostäder och fritidshus runt om . I kommer viss radhus- och villabebyggelse samt en moské att drabbas. kommun bedömer att cirka 350 fastigheter kan drabbas. En del fastigheter har dessutom tillkommit sedan beräk- ningarna gjorde. kommun bedömer att bostadsfastigheter i området Huvudsta Strand, Sofiehem samt Furuberg kommer att drabbas. bedömer att ett antal bostadshus kommer att drabbas. kommun bedömer att fyra bostadsfastig- heter kommer att drabbas. kommun bedömer att man inte kommer drabbas i någon större utsträckning. gränsar till ett av inflöden men bedömer att översvämningar i inte kan påverka dem. menar att översvämningar sannolikt kommer att leda till konsekvenser. I kan översvämningar enligt de nivåer som presenterats leda till konsekvenser. Dessa har dock inte kunnat kvantifieras av kommunen. I har kommunen inte kommit in med någon lägesrapport men bedömer att stränderna mot är så höga att konsekvenserna inte kommer att bli så omfattande. Övriga kommuner inom har inte lämnat några mer detaljerade redogörelser. I kommun bedömer man att många fastigheter och bostadshus kommer att drabbas. Bostadsområdet riskerar att bli helt isolerat, då inga vägar kommer att vara framkomliga. I bedömer man att ett stort antal fastigheter kommer drabbas, bl.a. upp till 800 lägenheter i ett nybyggt område vid Östra hamnen. Dessutom kan det antas att vatten- föring ökar, vilket kan komma att påverka fler områden i stadens centrala delar. I kommun bedömer man att betydande problem kan uppstå för fastigheter och för anläggningar av olika slag främst utefter södra sida i de lägst liggande områdena, men några närmare analyser har inte gjorts. I skulle sammanlagt 611 byggnader läggas under vatten. I stad bedöms endast centrala delar av stadskärnan runt hamnen kunna drabbas. Från övriga kommuner runt saknas detaljerade uppgifter. Längs bedöms 275 000 m² bostäder, kontor och service drabbas medan 348 000 m² annan bebyggelse svämmas över helt eller delvis baserat på översiktliga översvämnings- karteringar och fastighetskartor. De kommuner som enligt dessa uppgifter drabbas värst är följt av och med effekterna i och är begränsade. kommun förutser dock inga problem med översvämningar i , men däremot menar man att en översvämning av skulle ge betydande skador.