sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — 2)As reported in et al. (1987). Perceptions for mid-1980s, rescaled to the scale used in the other studies. Källa: (2000), sid. 184 Tabell 8.15 visar så företagens bedömningar av relativa styrkan (elasticiteten) i olika kopplingar i patent/tillväxtspiralen. Bedöm- ningar av detta slag är svåra att göra och blir därmed osäkra, men kan ändå ge intressanta fingervisningar. Om t.ex. FoU-intensiteten (=kvoten FoU/försäljning) är så motsvarar mer i FoU-investeringar mer i försäljning. Om vidare patent- resursernas andel av FoU-resurserna är så motsvarar mer i patentresurser mer i FoU, vilket i sin tur motsvarar mer i försäljning, givet tabellens siffror.TPF15FPT 15TP PT Till exempel leder siffran till att försäljningens FoU-elasticitet blir 0,55. Denna elasticitet definieras som den procentuella försäljningsförändringen dividerad med den FoU-ökningen, dvs. FoU-elasticitet = e(S, R) = ( S/S)/( R/R), där S = försäljning och R = FoU och betecknar ett variabeltillskott. S = e(S, R) (S/R) R så om R = och R/S = blir S = 5,5 På motsvarande sätt leder siffran i tabellen till att FoU-investeringarnas patentresurselasticitet blir 0,25, varvid mer i patentresurser ger mer i FoU- resurser, när patentresurserna utgör av FoU-resurserna. Om patentresursernas andel av FoU-resurserna är och FoU-intensiteten är leder alltså en ökning med i patentresurser till en ökning med i FoU-resurser vilket i sin tur leder till (5 x 5,5) i ökad försäljning, givet tabellens siffror. Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys SOU 2006:80 Bedömningar av relative styrkan i olika kopplingar i patent/tillväxt- Q5.1.1a Assume that your company or group of companies increases its R&D investments by Approximately how much, if at all, would the number of patented inventions increase? Approximately how much, if at all, would the sales increase? Q5.1.1b Assume that your companys or company groups sales were to increase by . Approximately how much would the R&D investments increase? Q5.1.1c Assume that your company or group of companies increases its total patent Approximately how much, if at all, would the number of patented inventions increase? Approximately how much, if at all, would the sales increase? Approximately how much, if at all, would the R&D investments increase? Tabell 8.16 visar vidare hur företagens patentering och patentin- formation påverkar varandras FoU-behov. Som synes reducerar andras patentering företagens FoU i viss utsträckning genom att dubbelarbete undviks och samarbete och licensiering kan ske. Egen FoU reduceras emellertid oftare av att andras patent hindrar den egna FoUn på området så mycket att företagen lägger ner den. I nästan hälften av fallen så ökar emellertid företagens FoU-be- hov genom andras patent i form av ökade behov att kringgå (in- vent around) dessa. Påverkan på företagens FoU av andras patentering Q5.1.4 How is your company affected on average by other companies patenting? (Yes=1, No=0) a) Our R&D needs are reduced because duplication is avoided and cooperation and b) Our R&D needs are increased because we must invent around the patent or acquire c) We are hindered in our R&D and discontinue it d) We do not allow ourselves to be affected Tabell 8.17 visar slutligen genom svar på kontrafaktiska frågor hur företagens FoU påverkas av patentsystemet som helhet. Som synes är denna påverkan mycket stor. Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys hade funnits skulle nästan en tredjedel av den senaste 5-årsperio- dens alla uppfinningar och nya produkter inte ha utvecklats och marknadsintroducerats och en dryg tredjedel (36,) av företa- gens FoU falla bort. Om patentskyddet försvann (t.ex. genom in- validering) för en typisk företagsprodukt på marknaden så skulle produktens försäljning, försäljningsmarginal och marknadslivs- längd reduceras med cirka en fjärdedel. Tabell 8.17 Patentsystemets påverkan på företagens FoU, nya produkter och tillväxt Q3.3.4a Estimate how large a proportion of the new products introduced during the last five years (2000–2004) would not have been developed and introduced on the market if it had been foreseen that for them patents could not be granted: Q3.3.4b Give the proportion (in percent) of inventions developed during the latest five-year period which would not have been developed if they could not be patent-protected: Q5.1.6 If your companys patent protection for a typical new product on the market were to cease for some reason, how much would this: a) reduce the products sales, in approximate %? b) reduce the products sales (profitability before write-offs), in approximate % (of the percentage sales )? c) reduce the products market lifetime, in approximate %? Q5.4.1 Assume that the maximum patent protection time is changed in all of the important markets where your company or group of companies operates. What would be the effect on your companys or company groups total R&D budget if the maximum patent protection time were changed as suggested below? (Try to make a rough estimate.) Please circle + or – for an increase or decrease respectively. a) increased by 3 years b) reduced to 10 years c) reduced to 0 years (i.e. the patent protection ceases entirely) 8.10Patentbyråstudien (PEX4-PB) Efter att bilden av nedgången av patentansökningar till PRV klarnat gjordes en enkätstudie av 14 av de 15 största patentbyråerna i för att få deras bild av faktorer bakom nedgången. På detta sätt kunde också indirekt en bättre bild fås av nedgångens omfatt- ning och orsaksfaktorer bland småföretag, vilka visat sig svåra att studera särskilt. De 12 svarande patentbyråerna täckte av om- sättningen i denna bransch , vilket sammantaget får anses som mycket god täckning av branschen. I stort sett verifierades resultaten från delstudien av stora före- tag, vilken redovisas i kapitel 9. Totala omsättningen i urvalet hade vidare växt något –2004 vilket visar att ned- gången av ansökningar till PRV inte fått genomslag i patentbyrå- Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys Tabellerna 8.18 a–c ger en sammanfattning av resultaten. Som synes har ungefär en fjärdedel av patentbyråer- nas kunder minskat antalet förstagångsansökningar totalt respek- tive till PRV och den senare minskningen är större för större före- tag. Företagen i alla tre storlekskategorierna i tabellen har dock minskat sin PRV-andel av sina förstagångsansökningar, främst på grund av ökad användning av PCT- och EP-ansökningar. Främsta anledningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvantitet (visas ej i tabell här). Detta bekräftar bilden från motsva- rande del av studien av storföretag (se vidare kapitel 9). Tabell 8.18a Förändringar i patentbyråernas uppdragsverksamhet Q3.1a What is the approximate share of your clients that have: Declined their number of annual first filings to the PRV since 2001? Increased their number of annual first filings to the PRV since 2001? Kept stable their number of annual first filings to the PRV since 2001? Q3.1b Please estimate roughly the share of the following client groups among these that have declined their annual first filings to the PRV: Medium sized firms: Small firms/individual inventors: Q3.1c Regarding total number of first filings: What is the approximate share of your clients that have: U their total number of annual first filings since 2001: U their total number of annual first filings since 2001: stableU their total number of annual first filings since 2001: Tabell 8.18b PRVs andel av förstagångsansökningar Q3.1d Please estimate the share of your clients first filings that are directly filed with the PRV and how this share did change since 2001 for: (-, 0, +; number of responses in parentheses) a) Large firms: -(8) 0 (1) +(0) na (3) b) Medium sized firms: -(7) 0 (2) +(0) na (3) c) Small firms/individuals: -(5) 0 (4) +(0) na (3) Q5.2 Do you perceive that the services offered by the PRV are: Of sufficient quality? Sufficient range of services? SOU 2006:80 Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys Tabell 8.18c Anledningar enligt patentbyråerna till PRVs minskade andel av förstagångsansökningar Question (Scale: Unimportant = 0 to 4 = important) Q3.2b Changes in patent application strategy in the form of: a) Decreased propensity to choose as priority country b)Increased use of PCT and EPO applications for first filings c) Changed regulations d) Less service from PRV compared to other patent offices e) The importance of the Swedish market has decreased f) The national patenting has become less advantageous over PCT due to the 8.11Utbud av patent- och IP-utbildning i (IPE- studien) IP-frågor måste få större utrymme på högskolor och universitet. Öka status och kunskap om patenteringsteknik etc. De flesta är väldigt okunniga om hur ett patent fungerar. Det krävs mer utbildning om immaterialrätten på högskolor och uni- versitet. Det stod tidigt klart i utredningsarbetet att det fanns ett betydande behov, också uttryckt i en betydande efterfrågan, av rådgivning och utbildning i patent- och IP-frågor. Ett sådant behov har också på- talats i tidigare studier och utredningar men då främst avsett behovet av patentingenjörer.TPF16FPT Föreliggande utredning har emellertid identifierat ett större och bredare nationellt behov av kompetens inom hela IP-området med dess tekniska, ekonomiska, juridiska och ledningsmässiga kompetenser. Detta behov synes fö- religga också i andra länder, t.ex. de nordiska. För att kartlägga ut- budet av patent- och IP-utbildning i genomfördes en bred delstudie som täckte åtta huvudsakliga kategorier av utbildningsle- verantörer – fristående/integrerade, privata/publika etc. och sju huvudsakliga avnämarkategorier. Figur 8.4 visar dessa kategorier 16TP PT Se t.ex. SOU 1985:53, kap. 8, som pekade på ett behov av ca 200 patentingenjörer under . Behoven kvarstår och har ökat, inte minst vad gäller behovet att utbilda svenska behöriga European Patent Attorneys. Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys och antalet leverantörer i olika kategorier.TPF17FPT Figur 8.5 visar sedan olika medel för, innehållsdelar i och omfattning av utbildningen. Figur 8.4 Leverantörer och avnämare av IP-utbildning i Sverige1)P P Patent and trademark office Patent and trademark office Business incubators, science Business incubators, science parks and innovation centres parks and innovation centres 1) Sifforna i högerkolumnerna anger antal i olika kategorier. Figur 8.5 Översikt av den svenska IP-utbildningens medel, innehåll och omfattning1)P P Universities: 700 (students: ~75% engineers) (mainly IP) 1) Sifforna anger ungefärligt antal individer i olika kategorier. 17TP PT Se också bakgrundsrapport nr A2, Survey of IP education in Swedish higher education, research institutes, consultancy services, PRV and the TTOs. Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys Sammanfattningsvis är slutsatser: 1.Det finns enbart ett fåtal IP-kurser och IP-program på univer- sitets- och högskolenivå i för ingenjörer, ekonomer och jurister och motsvarande kategorier av studerande. 9 175 Mas- ter-examina utfärdades i dessa kategorier åren 2003/2004 och IP-kurser och IP-program nådde ut till ca 700 studerande åren 2004/2005. Någon forskarutbildning eller lärarutbildning inom IP-området finns dessutom inte över huvud taget. Således har förmodligen av utexaminerade Master-stu- denter inom teknik, ekonomi och juridik fått någon IP-kurs. Dessa yrkeskategorier är viktiga i en alltmer kunskaps- och IP- orienterad ekonomi och siffran, som förmodligen är mycket lägre i andra kunskapsyrken, står långt ifrån i paritet med en ekonomi som domineras av intellektuellt kapital. 2.Enbart en mycket liten andel av den publikt tillgängliga IP-ut- bildningen är inriktad på IP-ekonomi, IP-strategier och kommersialisering av IP. Någon kvalificerad utbildning i ekonomiska aspekter av patent och IP förekommer knappast mer än marginellt. 3.Uppfinnare, forskare, innovatörer och entreprenörer kan en- dast i ringa utsträckning erhålla kvalificerad rådgivning inom hela IP-områdets kompetensbredd, trots en god samlad tillgång i på innovationscentra, teknikparker, inkubatorer, tek- niktransfer-enheter, entreprenörsutbildningar etc. 4.PRV är största leverantör av IP-utbildning. Denna är dock främst specialiserad på patentteknisk hantering och riktar sig främst till patent- och IP-specialister. 5.Patent- och IP-konsultbyråer (främst patentbyråer och advo- katbyråer) levererar viss utbildning som del i den löpande råd- givningen och konsultverksamheten. En betydande del av den juridiska rådgivningen till svenska företag levereras av ut- ländska advokater och IP-specialister, främst amerikanska. 6.Affärsansvariga i svenska teknikbaserade företag får inte någon IP-utbildning av betydelse, vare sig i företagens internutbild- ning eller från externa leverantörer. Även om behovet är starkt och behovsmedvetenhet finns så är den uttryckta efterfrågan svag. Detta gäller speciellt SMF och många tjänsteföretag. 7.Ett flertal initiativ pågår dock. Till exempel har patent- och IP- specialisterna i industrin och IP-konsultbranschen i och Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys bildat en IP-akademi i syfte att bl.a. höja och certifiera IP-kompetensen bland praktiserande IP-specialister. I kapitlet har gjorts en genomgång av de viktigaste delstudierna i utredningen för att därigenom på olika sätt belysa sambanden mel- lan FoU, patent, innovationer och tillväxt i . Resultaten be- lyser på olika sätt många olika samband och låter sig därför inte enkelt sammanfattas. Studien av de viktigaste svenska innovatio- nerna pekade på flera strukturella problem i det svenska innova- tionssystemet, nämligen SMFs sammantaget låga innovationsfre- kvens och innovationsandel, stora företags låga frekvens av radikala innovationer på nya affärsområden och det snabbt ökande utlands- ägandet av innovativa svenska företag, speciellt inom läkemedelsin- dustrin. Samspelet mellan stora och små företag, liksom samspelet mellan företag och universitet, var viktigt i innovations- och sprid- ningsprocesserna, som tillväxttakt och snabbhet till in- ternationella marknader inte skilde sig nämnvärt mellan små och stora företag. Studien av hur viktiga svenska patent har exploaterats pekade återigen på stora företags dominans och hur sällsynt det är att stora företag byggs upp från att ha varit små, även om patent- skyddet är gott. Också här har utlandsägandet av viktiga patente- rare ökat markant. i allmänhet växer av många olika skäl och patent kunde inte påvisas ha någon roll i denna allmänna före- tagsgrupp. Patentmedvetenheten var dock påfallande låg och urva- let mycket litet med ett stort inslag av tjänsteföretag varför ytterli- gare utredning av patenteringens roll för snabbväxande företag i allmänhet behövs. Däremot hade patent föga överraskande ett tyd- ligare samband med tillväxt i snabbväxande små teknikföretag, som också var patentmedvetna även om patentkunnandet var lågt. I dessa företag hade patent också stor betydelse för att attrahera riskkapital. Studien av småföretag i IT-sektorn, inklusive mjukva- ruföretag, visade på produktinnovationernas stora betydelse för mjukvaruföretagens tillväxt medan patenteringens betydelse för tillväxt var mindre. som bedriver licenshandel var jämförelsevis stor. En huvuddel av mjukvaruföretagen ansåg att det legala patentskyddet bör utvidgas till ren programvara, i likhet med vad nästan alla tillfrågade patentbyråer ansåg. Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys också gett ett antal korta fallbeskrivningar för att ge mera situa- tionsspecifika belysningar. Man bör också komma ihåg att flera av delstudiernas urvalsstorlekar varit relativt små, varför försiktighet måste iakttas vid tolkningar. En stor enkätstudie av 50 st. stora företag i varav 38 sva- rat visade sammanfattningsvis vilken betydelse patent och patente- ringsmöjligheter har för dessas FoU, innovationer och tillväxt. Företagens produktutvecklingstakt är hög i nordisk jämförelse. En stor del av företagens försäljning och en huvuddel av deras uppfinningar, såväl produkt- som processuppfinningar, skyddas av patent. Patentering för att fördröja eller förhindra imitationskon- kurrens är också den viktigaste kommersialiseringsstrategin för nya produkter, och anses numera viktigare i svenska storföretag än ti- digare och också viktigare i jämförelse med företag i . Den relativa styrkan (elasticiteten) i olika variabelsamband i fö- retagens patent/tillväxtspiraler är också genomgående tydligt posi- tiva. Företagens egna FoU ökar också ofta genom andra företags pa- tentering vilken tvingar till extraarbete för att gå runt hindrande patent. men betydligt mindre frekvent så reduceras också egen FoU genom andras patent och patentinformation genom att dubbelarbete undviks men också genom att egen FoU hindras så mycket att den läggs ner. Själva patentsystemets påverkan är stor på de stora före- tagens uppfinningar, nya produkter och FoU-satsningar, vilka grovt sett skulle reduceras med en tredjedel och produktförsäljning med en fjärdedel om möjligheter till patentering föll bort. Studien av storföretagen avsåg också frågan om anledningar till nedgången i patentansökningar till PRV. Denna del av storföre- tagsstudien redovisas i kapitel 9. En enkätstudie av 12 st. svarande av 14 stora patentbyråer med liknande fokus redovisades dock i detta kapitel. Denna patentbyråstudie bekräftade i stort sett mot- svarande delar av den bild som redovisas i kapitel 9, dvs. att PRVs andel av förstagångsansökningar sjunker, främst på grund av ökad användning av PCT- och EP-ansökningar samt att främsta anled- ningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvan- titet. Omsättningen i patentbyråbranschen minskade dock inte i perioden –2004. I kapitlet redovisades också en kartläggning av utbudet av IP-ut- bildning i . Studien pekade bl.a. på att Patent, innovationer och tillväxt i – en beskrivning och analys av utexaminerade master-studenter i teknik, ekonomi och juridik fått någon kurs i IP; att knappast någon kvalificerad utbildning i IP-ekonomi förekommer; kvalificerad rådgivning inom hela IP- områdets kompetensbredd endast finns i ringa utsträckning trots närvaron av en mängd aktörer inom innovations- och entrepre- nörsområdet; samt att affärsansvariga i svenska teknikbaserade fö- retag inte får någon utbildning av betydelse i IP-frågor. Dessutom finns en stor brist av certifierade patentspecialister i . Dessa förhållanden står långt ifrån i paritet med dominansen av intellek- tuellt kapital i en alltmer kunskapsbaserad och IP-orienterad eko- nomi. 9Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? I detta kapitel skall förändringar i patenteringsfrekvens och paten- teringsbenägenhet beskrivas och analyseras, speciellt vad gäller na- förstagångsansökningar till svenska Patent- och registre- ringsverket (PRV).TPF1FPT En nedgång i dessa har observerats under se- nare år och skälen till denna nedgång skall i möjligaste mån kartläg- gas enligt utredningens uppgift PEX4. Detta är en viktig fråga för PRVs framtid. Frågan är också viktig för företagens framtid i den mån en allmän nedgång skett i deras patenteringsfrekvens. En stati- stikstudie och en omfattande enkätstudie har härvid genomförts med såväl stora som små företag. Såväl motiv till nedgångar som uppgångar har efterfrågats för att se om gemensamma faktorer lig- ger bakom förändringar i patenteringsfrekvens i allmänhet. Förändringar i patenteringsfrekvens – PF – kan avse förändringar av ett flertal variabler, speciellt: Antal patentansökningar per tidsenhet (vanligen år) Antal patentbeviljningar per tidsenhet (vanligen år) Dessa variabler kan i sin tur avse: Grundpatent (kallas prioritetsgrundande patent och ansök- ningar därom kallas förstagångsansökningar, s.k. first fi- lings) 1TP PT Med patenteringsbenägenhet avses benägenheten (sannolikheten) att ansöka om och få ett patent givet en patenterbar uppfinning medan patenteringsfrekvens avser antalet erhållna patent per tidsenhet (vanligen år). Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? Följdpatent i olika länder av samma grundpatent (och ansök- ningar därom kallas följdansökningar, s.k. subsequent fi- lings) Patentfamiljer (dvs. grundpatent med tillhörande följdpatent, eventuellt avgränsade till sådana patentfamiljer som gäller i ett urval av viktiga länder, t.ex. i , , , s.k. triad families) Patentansökningar kan inlämnas vid: Nationellt patentverk i de(n) sökandens hemland eller annat land Multinationellt patentverk (eg. bara EPO) En patentansökan kan vidare vara en: Patentstatistisk kan naturligtvis sedan brytas ner på många sätt, t.ex. på olika länder, patentklasser, industrier, företagstyper m.m.. Patenteringsfrekvensen påverkas av många olika faktorer, bl.a. av patenteringsbenägenhet. Patenteringsbenägenhet hos företag i sin tur påverkas av ett antal interna faktorer mer eller mindre inom fö- retagets kontroll, speciellt: Patentresurser, speciellt antal interna patentspecialister (främst ingenjörer, men också jurister och ekonomer) FoU-verksamhetens uppfinningsmöjligheter inom företagets kontroll Företagets uppfinningsförmåga (produktivitet) Patenteffektivitet relativt alternativa strategier Affärsledningens förståelse och stöd Dylika faktorer kan naturligtvis identifieras och benämnas på många andra sätt och också inkluderas i mer övergripande faktorer som exempelvis patentkultur, företagstradition, interna finansie- ringsmöjligheter m.m. Sammanfattningsvis gäller för ekonomiskt Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? orienterade företag som vill skapa värdetillväxt att deras patente- ringsbenägenhet påverkas av identifierade patentinvesteringars kostnader och intäkter och i slutänden avkastning. Patenteringsfrekvensen påverkas vidare av ett antal externa fak- torer väsentligen utanför enskilda företags kontroll även om de sammanhänger med interna faktorer, t.ex.: FoU-verksamhetens uppfinningsmöjligheter utanför företagets kontroll (vilka varierar mellan teknologier och över tiden)TPF2FPT Andra företags patenteringsfrekvens och patenteringsbeteende Uppfinningarnas patenterbarhet såsom denna definieras av la- gar och kriterier tillämpade av patentverk och domstolar, avse- ende t.ex. uppfinningshöjd och vad som är patenterbara upp- finningsområden (patentable subject matter) Företagsexternt bestämda kostnader och intäkter från patent Nedan skall en del men inte alla av dessa faktorer behandlas. En mera detaljerad genomgång görs i kapitel 11 där dessa faktorer lig- ger till grund för strukturering av ett antal rekommendationer, se avsnitt 11.3 och tabell 11.1. Bland faktorerna som påverkar företagens patenteringsfrekvens är det främst FoU-resurser, patentresurser och finansieringsmöjlig- heter och därmed sammanhängande patentstrategier som är kon- junkturberoende. Studier av patenteringsfrekvens på företagsnivå har vidare haft svårt att tydligt peka på någon tidsförskjutning mellan fluktuationer i FoU och fluktuationer i patenteringsfre- kvens. På svensk nationell nivå påverkas den aggregerade patenterings- frekvensen av industrins struktur och konjunktursvängningar. Den höga FoU-koncentrationen till ett fåtal storföretag i svensk indu- stri ger vidare en stark koppling mellan nationell patenteringsfre- kvens och patenteringsfrekvens i dessa storföretag, inte minst . har också uppvisat ett konjunkturbero- 2TP PT Dessa uppfinningsmöjligheter motsvarar på företagsnivå ungefär begreppet exogenous technological opportunities, ett begrepp som emellertid oftast används på makronivå. Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? ende och framåt.