sou · GUB356 · 2007-01-01 00:00:00 — Förslagen skall rymmas inom de ekonomiska ramar som kan frigöras vid en ändrad organisation. Uppdraget i denna del omfattar inte Statens institutionsstyrelses uppgift att ansvara för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall utan enbart uppdra- get att utöva tillsyn över verksamheterna. Utredaren får inom ramen för uppdraget även utreda andra frågor som bedöms nödvändiga inom ramen för organisationsföränd- ringen. lämna fullständiga förslag till den författningsreglering som bedöms nödvändig i lagar och förordningar, samt redovisa förslagens konsekvenser enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Enligt 14 § kommittéförordningen skall den kommunala finansie- ringsprincipen tillämpas på de förslag som utredaren lämnar om förslagen omfattar förändrade uppgifter eller ändrade ambitionsni- våer som leder till förändrade kostnader eller intäkter för kommun- sektorn. Vid förslag som innebär kostnadsökningar eller intäkts- minskningar för staten eller kommunsektorn skall utredaren före- slå hur detta skall finansieras. I det fall lokaliseringsöverväganden blir aktuella skall principer för lokalisering av statlig verksamhet följas. Denna utredning tangerar ett antal andra pågående utredningar. Utredaren skall därför i arbetet samråda med andra statliga kom- mittéer såsom (Fi 2003:02), den parlamentariska kommittén för en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (S 2003:06), (S 2004:01), kommittén med uppdrag att göra en översyn av personlig assi- stans för vissa personer med funktionshinder (S 2004:06) och den kommitté som med anledning av att kommuner underlåter att verkställa beslut skall föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättsäkerhet för enskilda (S 2003:07). Utredaren skall följa den fortsatta beredningen av Tillsynsutred- ningens (Ju 2000:06) förslag och överväga vilka sektorsspecifika behov som ryms inom den sociala tillsynen. Utredaren skall även följa den fortsatta beredningen av det förslag som lämnats av kommittén som utrett verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut (SOU 2004:118). Det står i övrigt utredaren fritt att samråda även med andra aktörer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till utredningen om en stärkt och tydligare tillsyn inom (S I syfte att uppnå en mer ansvarsfull alkoholservering skall utreda- ren undersöka möjligheterna av, och vid behov föreslå, att som vill- kor för serveringstillstånd eller på annat sätt uppställa krav på ut- bildning av tillståndshavare, serveringsansvarig personal eller andra som arbetar på serveringsställe. Utredaren skall i så fall även föreslå vad en sådan utbildning skall innehålla, hur den skall utformas, av vilken aktör den skall ges, vilka som skall omfattas av den och hur det skall klargöras att berörda personer uppnått tillräckliga kunska- per för att de krav som ställs skall bli likvärdiga över landet. Utre- daren bör i detta sammanhang även uppmärksamma möjligheterna att genom utbildningsinsatser motverka diskriminering. Utredaren skall också lämna förslag till hur diskriminering på serveringsställen skall förhindras eller försvåras genom ändringar i alkohollagen (1994:1738). Utredaren bör därvid särskilt se över de möjligheter som alkohollagens bestämmelser om villkor för att er- hålla och behålla serveringstillstånd ger. Syftet med att kräva särskilda tillstånd för att servera alkohol är att motverka alkoholens skadeverkningar genom att åstadkomma en ansvarsfull alkoholservering. Endast den som kan antas servera al- kohol på ett ansvarsfullt sätt i enlighet med alkohollagen (1994:1738) skall erhålla serveringstillstånd. På det stora flertalet serveringsställen torde alkoholserveringen ske på ett ansvarsfullt sätt. Ändå är det vad regeringen erfar inte heller ovanligt med olägenheter som till exempel att alkohol serveras till redan påtagligt berusade gäster. I alkohollagen ställs därför krav på att serveringstillståndshavare skall vara lämplig att utöva verksamheten. Även den som tillstånds- havaren utser som serveringsansvarig skall vara lämplig för uppgiften. För att någon skall anses lämplig får anses krävas bland annat god kunskap om alkohollagens bestämmelser. Trots att till- ståndshavaren eller serveringsansvarig person skall närvara visar de olägenheter som ibland ändå uppstår vid alkoholservering att detta kunskapskrav inte är tillräckligt högt ställt för att säkerställa att alkohol endast serveras på ett ansvarsfullt sätt. Det allmänna kravet på lämplighet får anses omfatta även kun- skap om andra viktiga och för verksamheten relevanta bestämmel- ser. Dit hör till exempel bestämmelser mot diskriminering. Dis- kriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller an- nan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning är för- bjudet. Det finns ändå uppgifter på att sådan diskriminering före- kommer inom restaurang- och nöjesbranschen, på så sätt att män- niskor inte släpps in i lokalen på grund av att de till exempel har en viss etnisk tillhörighet. Både olägenheter i fråga om ordning och nykterhet och brist på laglydighet, till exempel överträdelser av bestämmelser mot diskri- minering, på ett serveringsställe kan leda till att serveringstillstånd återkallas. För att tydliggöra vikten av att bestämmelserna följs och för att förebygga uppkomsten av olika sorters olägenheter bör det dock undersökas om det är lämpligt att kräva utbildning av visst slag eller att en tillståndssökande visar att han har en viss kun- skapsnivå om kraven för serveringstillstånd för att denne skall er- hålla det sökta tillståndet. Det är inte acceptabelt att människor diskrimineras på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionshinder eller sexuell läggning. Restauranger och andra nöjes- etablissemang har ofta serveringstillstånd. Som nämnts kan diskri- minering på serveringsstället leda till att ett serveringstillstånd återkallas. Det finns ändå uppgifter på att diskriminering före- kommer inom krogbranschen. Det finns därför behov av att se över vilka ytterligare åtgärder som kan krävas för att förhindra eller för- svåra förekomsten av diskriminering. I syfte att uppnå en mer ansvarsfull alkoholservering skall utreda- ren undersöka möjligheterna av, och vid behov föreslå, att om vill- kor för serveringstillstånd eller på annat sätt uppställa krav på ut- bildning av tillståndshavare, serveringsansvarig personal eller andra som arbetar på serveringsställe. Utredaren skall i så fall även föreslå vad en sådan utbildning skall innehålla, hur den skall utformas, av vilken aktör den skall ges, vilka som skall omfattas av den och hur det skall klargöras att berörda personer uppnått tillräckliga kunska- per för att de krav som ställs skall bli likvärdiga över landet. Utre- daren bör i detta sammanhang även uppmärksamma möjligheterna att genom utbildningsinsatser motverka diskriminering. För det fall utredaren finner att förslagen kräver lagändringar för att kunna genomföras skall utredaren lämna förslag på sådana ändringar. Utredaren skall också lämna förslag till hur diskriminering på serveringsställen skall förhindras eller försvåras genom ändringar i alkohollagen (1994:1738). Utredaren bör därvid särskilt se över de möjligheter som alkohollagens bestämmelser om villkor för att er- hålla och behålla serveringstillstånd ger. Utredaren skall överväga om lagen kan förtydligas och skärpas för att förhindra förekomsten av diskriminering. Utredaren skall också överväga om det förelig- ger andra möjligheter att bekämpa diskriminering på serverings- ställen. Utredaren skall samråda med , Jäm- ställdhetsombudsmannen, mot etnisk diskrimine- ring, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och , N 2002:06. För det fall utredaren finner att förslagen kräver lagändringar för att kunna genomföras skall utredaren lämna förslag på sådana änd- ringar. Utredaren skall särskilt ta ställning till vilka ekonomiska och or- ganisatoriska konsekvenser som förslagen kan ge upphov till och i förekommande fall lämna förslag till finansiering. Utredaren skall redovisa förslagens konsekvenser för små före- tags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. Utredaren har tidigare fått ett tilläggsdirektiv (Dir. 2005:87) en- ligt vilket han skall redovisa ett tilläggsuppdrag i ett delbetänkande . Även det nu aktuella tilläggsuppdraget skall redovisas i delbetänkandet . MÅLDOKUMENT FÖR RESTAURATÖRSUTBILDNING M.M. Utbildning för restauratörer, serveringsansvariga och serveringspersonal Utgiven av Alkoholinspektionen efter samråd med: , Hotell och Restaurangfacket, Alkoholinspektionen skall bl.a. medverka i arbetet med att bygga upp utbildningsprogram och ta fram utbildningsmaterial för inne- havare av serveringstillstånd och för serveringspersonal (jfr prop. 1994/95:89 s. 53 respektive förordning med instruktion för Alko- holinspektionen, SFS 1996:612, ändrad 1999:1012). I alkohollagen (1994:1738) ställs höga krav på lämplighet (7 kap. 7 §) för att kunna få serveringstillstånd, bl.a. krävs kunskaper i al- kohollagstiftningen. Sökandens/ tillståndshavarens lämplighet ut- vecklas på s. 63f i propositionen (bl.a. skall, som vid tillämpningen av tidigare lagstiftning, lämplighetskravet omfatta även kunskaper i alkohollagstiftningen). Med anledning av ovanstående utarbetade Alkoholinspektionen en skrift, Måldokument 1997:2, innehållande de ämnes- områden m.m. som bör ingå i en utbildning på serveringsområdet. En frågebank med frågor och svar, som knyter an till måldoku- mentet lades ut på Alkoholinspektionens hemsida. Efter måldokumentets tillkomst har såväl i offentlig som i privat regi tagits fram kurser på området. Kurserna har sinsemellan stora skillnader i fråga om innehåll och hur kunskapskontrollen genom- förs. Det finns inte minst mot denna bakgrund nu skäl att vidare utveckla måldokumentet . Det nu föreliggande måldoku- mentet, som har utarbetats efter samråd med , Hotell och Restaurangfacket, Folkhälsoin- stitutet, samt ersätter således detta. Även frågebanken har setts över. Vi vill understryka vikten av att restauratörer och restaurangper- sonal har goda kunskaper så att serveringsverksamheten fungerar på bästa sätt från alkoholpolitisk synpunkt. Måldokumentet är i detta sammanhang ett hjälpmedel för utbildningsanordnare. Ett övergripande mål för utbildningar på serveringsområdet är att ge kunskap om och förståelse för det alkoholpolitiska regelverket samt att öka medvetenheten om betydelsen av eget ansvarstagande vid servering av alkoholdrycker. Syftet är att minska problem i samband med restaurangverksamhet. Den blivande restauratören skall ges förutsättningar att bedriva sin restaurangverksamhet på ett sådant sätt att han inte genom okunskap om reglerna löper risken att tillståndet återkallas. Det är även angeläget att restaurangan- ställda har kunskaper på området inte minst för att det är de som får den första kontakten med gästen. På de anställda som är ut- sedda att verka som serveringsansvariga ställs högre krav än på andra anställda (jfr 6 kap. 3 § andra stycket alkohollagen och nämnda prop. sidan 71f). I föreliggande måldokument har ambitionsnivån höjts jämfört med måldokument. Enligt Alkoholinspektionens uppfatt- ning bör hädanefter utbildningar för sökande/tillståndshavare om- fatta avsnitt från samtliga tre nedan nämnda ämnesområden. I detta dokument konkretiseras också i högre grad än tidigare hur en ut- bildning skall vara beskaffad avseende materiellt innehåll och antal lärarledda lektionstimmar. Detta för att utbildningen skall leda till att kunskapsmålet uppfylls. Dessutom anges de krav som bör stäl- las på ett kunskapstest. Dokumentet är i första hand avsett att kunna användas av skolor och utbildningsföretag på området. Det kan naturligtvis också tjäna som vägledning t.ex. för tillståndsmyndigheter vid prövning av en sökande, för dem som söker serveringstillstånd eller för dem som vill bedriva självstudier. Dokumentet kan också tjäna som vägled- ning för utbildningar riktade till serveringsansvariga och övrig ser- veringspersonal. Även dessa kategorier återfinns därför nedan un- der rubriken målgrupp. Utbildningar på serveringsområdet kan också med fördel kom- bineras med undervisning i t.ex. bokföring, skattefrågor, livsme- delsregler, arbetsmiljö, arbetsrätt och andra mer företagar- eller yrkesinriktade ämnen i syfte att skapa kurser som ger kunskaper om företagande i restaurangnäringen i ett bredare perspektiv. Tillståndshavare, serveringsansvariga och övrig serveringspersonal. Ge kännedom om målen för den svenska alkohol- och drogpolitiken, hur den är utformad, hur de olika alkoholpolitiska verktygen fungerar och varför de finns. Motiven bakom och målen för alkohol- och drogpolitiken. Till- gänglighetens (prisnivå, antal försäljningsställen, öppethållandetider m.m.) betydelse för alkoholkonsumtionen. Regeringens propositioner 1994/95:89 och 1998/99:134 Alkoholpolitik för bättre folkhälsa, , , 1996 Svenska alkoholvanor i förändring, m.fl., Sober förlag, 1998 Alkoholens verkningar och ansvarsfull alkoholhantering Tillståndshavare, serveringsansvariga och övrig serveringspersonal. Ge kunskap om alkoholens verkningar på individen och i samhället samt om gränsdragningen mellan medicinskt och socialt skadlig respektive icke skadlig konsumtion. Ge insikt om vikten av att all alkoholhantering bedrivs på ett ansvarsfullt sätt. Syftet med detta ämnesområde är att belysa alkoholens verkningar ur olika aspekter såväl direkta som indirekta, positiva som negativa. Det kan vara föreläsningar rörande alkoholkonsumtion som ett naturligt och positivt inslag i vår kultur respektive när den ger upp- hov till akuta olägenheter. Värdet av alkohol som måltidsdryck och i sociala sammanhang ställt mot överkonsumtion och de olägenhe- ter i form av våld och beroende en sådan kan medföra. Människor i riskzonen, t.ex. ungdomar, bör särskilt belysas. Restaurangens ansvar för och möjligheter att påverka alkohol- konsumtionen i en riktning som motverkar att skador uppkommer t.ex. genom en alkoholpolicy och fortlöpande utbildning av perso- nalen. Ge kunskap om tidiga tecken på när en gäst börjar bli påver- kad och när denne inte längre skall serveras alkoholdrycker. Alko- holfria drycker som ett naturligt inslag i restaurangens verksamhet och marknadsföring. Ansvarsfull alkoholhantering, , Gästakademin, 1996 I afton fullt respektive Glasklart – en film om berusning, pro- ducerad av STAD-Projektet (beräknad utgivning ). Bestämmelser om tillstånd, servering och tillsyn Tillståndshavare (samtliga i bilaga 1 nämnda bestämmelser). Serveringsansvarig och övrig serveringspersonal (3 kap. 4 och 8 §§, 4 kap. 9 §, 6 kap. 2, 4, 7, 8, 9 §§, 8 kap.1 §, 10 kap. 7 §). Ge ingående kunskap om alkohollagstiftningen för att rätt kunna tillämpa bestämmelserna. Ge kunskaper om tillstånds- och till- synsmyndigheternas befogenheter och skyldigheter på området. Ämnesområdet omfattar utförlig genomgång av tillstånds- och ser- veringsbestämmelserna samt tillsynssystemet och berörda myndig- heters olika roller. De bestämmelser i alkohollagen som nämns i bilaga 1 och i före- kommande fall Alkoholinspektionens föreskrifter och allmänna råd skall behandlas i utbildningen. Dessutom bör ordningsfrågor i serveringsställets absoluta närhet samt ordningsvakternas Alkohollagen (1994:1738) med ändringar 1997:3 (Aktuella änd- ringar, kommentarer m.m. återfinns på Alkoholinspektionens hemsida.) Alkoholinspektionens Frågebank – Restauratörsutbildning Dokumentation av kunskaper/ examination Efter genomgången utbildning bör kunskaperna prövas. En examination bör omfatta minst 50 frågor varav övervägande delen bör röra tredje och sjätte kapitlen i alkohollagen. Frågor bör även ställas på övriga nämnda kapitel samt på området alkoholpoli- tik och alkoholens verkningar. Minst 3/4 av frågorna inom respek- tive avsnitt skall vara rätt besvarade för att vederbörande skall bli godkänd. Lagtext får användas som hjälpmedel vid examinationen. Tentamensbevis skall bl.a. innehålla uppgift om vilken typ av kurs det är fråga om, d.v.s. en kurs för tillståndshavare eller serverings- ansvarig eller övrig personal. Dokumentation av kunskaper / examination Bilaga 1 till Måldokument, Alkoholinspektionen 2000:3 Bestämmelser om tillstånd, servering och tillsyn i alkohollagen (1994:1738) och Alkoholinspektionens föreskrifter och allmänna råd som skall behandlas i utbildning för tillståndshavare 1 § tillämpningsområde 2–7 §§ definition av drycker 8 § definitionen av försäljning i andra stycket och servering i tredje stycket 1 § krav på tillstånd eller rätt 4 § förhindra skador, krav på ordning och nykterhet 6 § alternativ till alkoholdrycker, allmänt råd till 6 § 7 § behörighet för försäljning 8 § åldersgräns, märkbart påverkade, allmänt råd till 8 § 6 § överlåtelse av rörelse och lager av alkoholdrycker 8–11 §§ marknadsföring 2 § ordning, nykterhet, återhållsamhet 3 § serveringsansvarig person utsedd och anmäld, lämplig, närva- rande, anställd personal, allmänt råd till 3 § 4 § serveringstid och stängningstid, allmänt råd till 4 § 5 § inköp av alkoholdrycker 6 § prissättning, prispåslag – relationer mellan dryckesslagen – pro- portionalitet, allmänt råd till 6 § 8 § medföringsförbudet gäller gäster, restauratör och personal, allmänt råd till 8 § 9 § förtärings- och förvaringsförbuden 5 § allmänhet/slutet sällskap – möjlighet att meddela villkor 8 § tillhandahålla lagad mat, drinkbar, minibar, Alkoholinspektionens föreskrifter om servering från minibar på hotellrum, AIFS 1996:4 9 § alkoholpolitiska olägenheter 10 § lokal, annat avgränsat utrymme 11 § ombyggnation, drinkbar (jfr 8 kap. 3 §), skillnaden mellan ser- veringsställe 17 § andra stycket; konkurs m.m. 19 § återkallelse av tillstånd 20 § varning (särskilda skäl) 1 a § tillsyn över marknadsföring på serveringsställen 2 § informationsutbyte mellan myndigheter 3 § informationsskyldighet vid ändring av inriktning, lokaler, ägare, styrelse, bolagsmän etc. allmänt råd till 3 § 4 § lämna tillträde till lokalerna, biträda med handlingar, varuprov etc. 5 § bokföring, statistiska uppgifter, Alkoholinspektionens föreskrifter ang. restaurangrapport, AIFS 1997:4 1 § verkställighet av beslut 2 § ansvarsbestämmelser vid olovlig servering (överträdelse av ser- veringsrätten och försäljning av drycker som skaffats på annat sätt än vad som sägs i 6 kap. 5 §) 7 § olovlig dryckeshantering (brott mot bl.a. 3 kap.8 § och 6 kap. 9 §) Bilaga 2 till Måldokument, Alkoholinspektionen 2000:3 Exempel på ytterligare informations- och utbildningsmaterial Nedanstående myndigheter, företag och organisationer är utgivare av informations- och utbildningsmaterial med anknytning till alko- holområdet. Kontakta dem för aktuell information. Dessutom tar även många kommuner fram informationsmaterial. Föreningen HRF, Hotell och Restaurang Facket /NTO SHR, Hotell- och Restaurangföretagare STAD, Förebygger Alkohol och Drogproblem 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Djurskydd vid hästavel. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]