sou · GUB36d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Utredaren skall ta ställning till hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. I samtliga frågor som avser genomförandet av direk- tivet skall utredaren redogöra för svensk rätt på området och bedöma om denna står i överensstämmelse med direktivets bestämmelser. Utredningsuppdraget omfattar direktivets konse- kvenser och behovet av eventuella regeländringar inte bara med avseende på utlänningslagen och utlänningsförordningen utan också avseende andra relevanta författningar, som socialförsäk- ringslagen, skollagen, socialtjänstlagen, m.fl. Utredaren skall ta ställning till om det fordras författnings- ändringar eller andra åtgärder för direktivets genomförande i svensk rätt. Utredaren skall i de fall det bedöms nödvändigt lägga fram förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som direktivet ger anledning till. Utredaren skall ta ställning till om gruppen skyddsbehövande i övrigt enligt utlänningslagens nuvarande lydelse skall likställas med alternativt skyddsbehövande i direktivets mening vad avser de eventuella förändringar som kan krävas för att uppfylla direktivets krav. Om skillnaden bör finnas kvar skall utredaren ange huruvida den bör ha fullständig genomslagskraft eller begränsas till vissa områden. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar skall göras enligt bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). Förslagen skall inte bidra till ökade kostnader på aktuella utgiftsområden. Utredningen skall genomföras med ett köns- maktsperspektiv. Jämförelse mellan medlemsstaterna av andelen personer som beviljas status som flykting eller som subsidiärt skyddsbehövande Tillgänglig statistik över antalet beslut i asylärenden i olika med- lemsstater i EU visar att den andel personer som beviljas status som flyktingar enligt i förhållande till det totala antalet beslut i asylärenden genomgående är lägre i än i andra medlemsstater. Utredaren skall göra en genomgång av hur stor andel som bevil- jas flyktingstatus och status som skyddsbehövande i övrigt i för- hållande till antalet beslut i asylärenden totalt i under peri- oden . Den andelen skall sedan ställas i relation till mot- svarande andel flyktingar och personer med andra former av skyddsstatus i vissa utvalda och för jämförelsen relevanta länder. Där det eventuellt framkommer stora skillnader skall utredaren analysera vad denna skillnad beror på. I sammanhanget bör utreda- ren beakta möjliga skillnader såsom olika tolkningar av flykting- begreppet, förekomsten eller avsaknaden av beviljande av status som skyddsbehövande i övrigt eller annan liknande status, olika asylprocesser, könsrelaterade orsaker samt skillnader i de skydds- sökandes bakgrund. I denna del av utredningsuppdraget skall utredaren inte föreslå lösningar eller ändringar, utan endast redovisa resultatet av jäm- förelsen och analysen. Samråd med andra utredningar Regeringen beslutade om direktiv för en utredning (dir. 2004:20, Utredningen om tidsbegränsat uppehålls- tillstånd för dokumentlösa asylsökande) som bl.a. skall föreslå hur utlänningslagen skall ändras för att asylsökande som bedöms vara i behov av skydd här eller skall beviljas uppehållstillstånd på annan grund och som inte medverkar till att klarlägga sin identitet och sin resväg, skall kunna beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. Denna utredning har genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:109) fått i uppdrag att redovisa sitt uppdrag. Regeringen beslutade om direktivet för en utredning (dir. 2003:181) om hur EU:s familjeåterföreningsdirektiv skall införas i . I denna utreds bl.a. flyktingars rätt till familjeåterförening. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:9) har denna utredning fått i uppdrag att redovisa sitt uppdrag. Regeringen beslutade om direktiv för en utredning (dir. 2004:61) om begränsning av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) och insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. I uppdraget ingår bl.a. att utreda möjligheten att ha en kvalificeringsregel som inne- bär att endast den som vistats i kan vara berättigad till bistånd enligt socialtjänstlagen. Utredaren skall också utreda behovet av och möjligheten till kvalificeringsregler när det gäller insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Utredaren bör samråda med ovannämnda utredningar. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om Skyddsgrunder och rättigheter för flyktingar och alternativt skyddsbehövande (UD Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade migrationsministern en särskild utredare med uppdrag att bl.a. ta ställning till hur rådets direktiv /83/EG om minimi- normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet skall genomföras i (EUT L 304, 30.9.2004, s. 12, efter ompublicering EUT L 204, , s. Uppdraget skulle enligt direktiven (dir. 2004:114) redovisas . Regeringen beslutade propositionen 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. I propositionen föreslås bl.a. att en ny utlänningslag skall ersätta utlänningslag. beslu- tade att bifalla propositionens förslag (bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1). Lagen träder i kraft . Det är angeläget att den särskilde utredarens förslag anpassas till den föreslagna nya utlänningslagen. Utredaren skall redovisa upp- draget . Tilläggsdirektiv till Utredningen om Skyddsgrunder och rättigheter för flyktingar (UD 2004:05) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade migrationsministern en särskild utredare med uppdrag att ta ställning till hur rådets direktiv /83/EG av om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyd- det (EUT L 304, 30.9.2004, s. 12, efter ompublicering EUT L 204, , s. 24, Celex nr 32004L0083) skall genomföras i . Enligt de ursprungliga direktiven (dir. 2004:114) skulle uppdraget redovisas . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:95) förlängdes utredningstiden till . Tiden för redovisning av uppdraget förlängs till och med . L 204/24 Europeiska unionens officiella tidning Rättelse till rådets direktiv /83/EG av om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (Europeiska unionens officiella tidning 304 av ) Direktiv /83/EG skall vara som följer: RÅDETS DIREKTIV 2004/83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska- pen, särskilt artikel 63.1 c, 63.2 a och 63.3 a i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av yttrande (2), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), med beaktande av yttrande (4), och av följande skäl: (1)En gemensam asylpolitik, som omfattar ett gemensamt europe- iskt asylsystem, utgör en integrerande del av Europeiska unio- nens mål att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för personer som tvingade av omständig- heterna söker skydd inom Europeiska gemenskapen på laglig väg. (2)enades vid sitt särskilda möte i om att arbeta för att ett gemen- samt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och absolut tillämpning av om flyktingars rätts- liga ställning av (), kom- pletterad genom protokollet av (protokollet), och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, det vill säga att principen om non-refoulement bekräftas. (3)och dess protokoll utgör grundstenen i det folkrättsliga systemet för skydd av flyktingar. (4)I slutsatserna från anges att ett gemensamt euro- peiskt asylsystem på kort sikt bör omfatta en tillnärmning av reglerna för erkännande av flyktingar och innebörden av flyk- tingstatus. (1) EGT C 51 E, 26.2.2002, s. 325. (2) EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 25. (3) EGT C 221, , s. 43. (4) EGT C 278, 14.11.2002, s. 44. (5)I slutsatserna från anges även att bestämmelserna om flyktingstatus bör kompletteras med åtgärder för andra for- mer av skydd som erbjuder en lämplig status för den som behöver ett sådant skydd. (6)Huvudsyftet med detta direktiv är dels att garantera att medlems- staterna tillämpar gemensamma kriterier för att fastställa vilka personer som har ett verkligt behov av internationellt skydd, dels att garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer i samtliga medlemsstater. (7)Tillnärmningen av reglerna om erkännande och innebörd av flyktingstatus och status som alternativt skyddsbehövande bör bidra till att begränsa asylsökandes sekundära förflyttningar mel- lan medlemsstaterna när sådana förflyttningar endast motiveras av skillnader i de rättsliga ramarna. (8)Det ligger i miniminormernas natur att medlemsstaterna bör ha befogenhet att införa eller behålla förmånligare bestämmelser för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som ansöker om internationellt skydd i en medlemsstat, om en sådan ansökan anses bygga på förutsättningen att personen i fråga antingen är flykting i den mening som avses i artikel 1 A i Genèvekon- ventionen, eller en person som av andra skäl behöver interna- tionellt skydd. (9)De tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som tillåts stanna inom medlemsstaternas territorier av skäl som inte hän- för sig till ett behov av internationellt skydd utan efter en sköns- mässig bedömning av ömmande eller humanitära skäl, faller utanför tillämpningsområdet för detta direktiv. (10)Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska uni- onens stadga om de grundläggande rättigheterna. Direktivet syf- tar särskilt till att säkerställa full respekt för den mänskliga värdigheten och de asylsökandes och deras medföljande familje- medlemmars rätt till asyl. (11)När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i och som förbjuder diskriminering. Europeiska unionens officiella tidning L 204/25 (12)Medlemsstaterna bör i första hand ta hänsyn till barnets bästa när de genomför detta direktiv. (13)Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av protokollet om asyl för medborgare i Europeiska unionens medlemsstater, som fogas till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska- pen. (14)Erkännandet av flyktingstatus skall endast ses som en fastställelse av redan existerande rättigheter. (15)Samråd med kan ge medlemsstaterna värdefull vägledning när det gäller att fastställa flyktingstatus enligt artikel 1 i . (16)Det bör fastställas miniminormer för definitionen och innebör- den av flyktingstatus för att vägleda medlemsstaternas behöriga myndigheter vid tillämpningen av . (17)Det är nödvändigt att införa gemensamma kriterier för när asyl- sökande skall erkännas som flyktingar i den mening som avses i artikel 1 i . (18)Det är särskilt nödvändigt att införa en gemensam uppfattning av följande begrepp: skyddsbehov på plats (sur place), upphov till skada och källor till skydd, internt skydd samt begreppet förföljelse, inklusive orsakerna till förföljelse. (19)Skydd kan ges inte bara av staten utan även av sådana parter eller organisationer, inklusive internationella organisationer, som uppfyller villkoren i detta direktiv och kontrollerar en region eller ett större område på statens territorium. (20)När underåriga ansöker om internationellt skydd är det nödvän- digt att medlemsstaterna vid sin prövning beaktar typer av för- följelse som är specifika för barn. (21)Det är också nödvändigt att införa ett gemensamt begrepp för förföljelsegrunden tillhörighet till viss samhällsgrupp. (22)Handlingar som är oförenliga med syften och principer anges i inledningen till stadga och i artiklarna 1 och 2 i denna stadga och ingår bl.a. i resolutioner om åtgärder för terrorismbekämpning, enligt vilka handlingar, metoder och bruk som utgör terrorism strider mot syften och principer och även avsiktlig finansiering, planering och anstiftan av terroristhand- lingar är oförenliga med syften och princi- per. (23)Såsom anges i artikel 14 kan status även innefatta flyktingsta- tus. (24)Det bör även fastställas miniminormer för definitionen och in- nebörden av status som alternativt skyddsbehövande. Status som alternativt skyddsbehövande bör fungera som ett komplement till den status för skydd av flyktingar som finns i Genèvekon- ventionen. (25)Det är nödvändigt att införa kriterier för att fastställa vilka av dem som ansöker om internationellt skydd som är berättigade till status som alternativt skyddsbehövande. Kriterierna bör häm- tas från de internationella förpliktelserna enligt instrumenten för mänskliga rättigheter och från medlemsstaternas praxis. (26)Risker som en befolkningsgrupp i ett land eller ett segment av befolkningen överlag är utsatta för utgör i normalfallet i sig inte ett personligt hot som kan betecknas som allvarlig skada. (27)Familjemedlemmar kan, enbart på grund av sin relation till flyk- tingen, normalt komma att utsättas för förföljelse på ett sätt som kan utgöra grund för flyktingstatus. (28)Begreppet nationell säkerhet och allmän ordning omfattar också fall då en tredjelandsmedborgare är medlem i en sammanslut- ning som stöder internationell terrorism eller stöder en sådan sammanslutning. (29)Även om de förmåner som tillhandahålls familjemedlemmar till personer som innehar status som alternativt skyddsbehövande inte nödvändigtvis måste vara desamma som de som tillhanda- hålls personer som innehar status som alternativt skyddsbehö- vande, måste de vara rimliga i jämförelse med dessa förmåner. (30)Medlemsstaterna får, inom de gränser som följer av internatio- nella åtaganden, föreskriva att beviljande av förmåner avseende tillträde till sysselsättning, sociala förmåner, hälso- och sjukvård samt tillgång till integrationsfrämjande åtgärder förutsätter att ett uppehållstillstånd har utfärdats. (31)Detta direktiv är inte tillämpligt på ekonomiska förmåner från medlemsstaterna som beviljas för att främja utbildning. (32)De praktiska svårigheter som personer som innehar flyktingsta- tus eller status som alternativt skyddsbehövande ställs inför när det gäller att bestyrka utländska akademiska eller yrkesmässiga examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis bör beaktas. (33)Särskilt för att undvika socialt lidande är det lämpligt att per- soner som innehar flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande, utan diskriminering och inom ramen för det sociala stödet, tillhandahålls tillräckliga sociala förmåner och medel för uppehället. L 204/26 Europeiska unionens officiella tidning (34)När det gäller socialt stöd och hälso och sjukvård bör villkoren och de närmare föreskrifterna för tillhandahållande av grund- läggande förmåner till personer som innehar status som alter- nativt skyddsbehövande fastställas i den nationella lagstiftningen. Möjligheten att begränsa förmånerna för personer som innehar status som alternativt skyddsbehövande till att gälla endast grundläggande förmåner bör tolkas så att detta begrepp omfattar åtminstone minimiinkomst, bistånd vid sjukdom och graviditet samt föräldrabistånd, i den mån dessa förmåner beviljas med- borgare i enlighet med lagstiftningen i den berörda medlems- staten. (35)Tillträde till hälso- och sjukvård, såväl fysisk som psykisk vård, bör garanteras personer som innehar flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande. (36)Genomförandet av detta direktiv bör utvärderas regelbundet med särskilt beaktande av utvecklingen av medlemsstaternas interna- skyldigheter när det gäller non-refoulement, utveck- lingen av arbetsmarknaderna i medlemsstaterna och av de ge- mensamma grundläggande principerna för integration. (37)Eftersom målen för det föreslagna direktivet, nämligen att fast- ställa miniminormer för medlemsstaternas beviljande av inter- nationellt skydd till tredjelandsmedborgare och statslösa perso- ner och innehållet i det beviljade skyddet inte i tillräcklig ut- sträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av direktivets omfattning och verkningar bättre kan upp- nås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i en- lighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlig- het med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (38)I enlighet med artikel 3 i protokollet om och ställning som fogas till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, har genom skrivelse av meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta direktiv. (39)I enlighet med artikel 3 i protokollet om och ställning som fogas till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, har genom skrivelse av meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta direktiv. (40)I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om ställning som fogas till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte i antagandet av detta direktiv som därför varken är bindande för eller tillämpligt i . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Syftet med detta direktiv är att införa miniminormer för när tredjelands- medborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd och innehållet i det beviljade skyddet. I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges: a)internationellt skydd: flyktingstatus och status som alternativt skydds- behövande enligt definitionerna i leden d och f. b): Konventionen om flyktingars rättsliga ställning undertecknad i , ändrad genom New York-protokollet av . c)flykting: en tredjelandsmedborgare som med anledning av välgrun- dad fruktan för förföljelse på grund av ras, religion, nationalitet, politisk åskådning eller tillhörighet till viss samhällsgrupp befinner sig utanför det land där han eller hon är medborgare och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av det landets skydd, eller en statslös person som av samma skäl som nämnts ovan befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare hade sin vanliga vistelseort och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit och som inte omfattas av artikel 12. d)flyktingstatus: en medlemsstats erkännande av en tredjelandsmedbor- gare eller en statslös person som flykting. e)person som uppfyller kraven för att betecknas som alternativt skyddsbehö- vande: en tredjelandsmedborgare eller statslös person som inte upp- fyller kraven för att betecknas som flykting, men där det finns grundad anledning att förmoda att den berörda personen, om han eller hon återsänds till sitt ursprungsland, eller, i fråga om en statslös person, till det land där han eller hon tidigare hade sin vanliga vistelseort, skulle utsättas för en verklig risk att lida allvarlig skada enligt artikel 15 och som inte omfattas av artikel 17.1 och 17.2 och som inte kan, eller på grund av en sådan risk inte vill begagna sig av det landets skydd. Europeiska unionens officiella tidning L 204/27 f)status som alternativt skyddsbehövande: en medlemsstats erkännande av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som en person som uppfyller kraven för att betecknas som alternativt skyddsbehö- vande. g)ansökan om internationellt skydd: en ansökan om skydd som ges in till en medlemsstat av en tredjelandsmedborgare eller statslös person och där det finns skäl att anta att personen söker flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande och att denne inte uttryck- ligen ansöker om en annan typ av skydd som ligger utanför detta direktivs tillämpningsområde och som kan omfattas av en separat ansökan. h)familjemedlemmar: följande familjemedlemmar till den person som innehar flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande, om dessa familjemedlemmar befinner sig i samma medlemsstat i fråga om ansökan om internationellt skydd och under förutsättning att familjen existerade redan i ursprungslandet: Make eller maka till den person som innehar flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande eller hans/hennes ogifta partner i en stadigvarande relation, om lagstiftningen eller sed- vanerätten i den berörda medlemsstaten behandlar ogifta par på samma sätt som gifta enligt dess utlänningslagstiftning. Underåriga barn till sådana par som avses i första strecksatsen eller till den person som innehar flyktingstatus eller status som alternativt skyddsbehövande, på villkor att de är ogifta och be- roende av honom eller henne för sin försörjning, men oavsett om de fötts inom eller utom äktenskapet eller adopterats enligt nationell lagstiftning. i)underåriga utan medföljande vuxen: tredjelandsmedborgare eller stats- lösa personer som är som anländer till en medlems- stats territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för dem, så länge de inte faktiskt tas om hand av en sådan person; begreppet omfattar också underåriga som läm- nas ensamma utan medföljande vuxen efter det att de rest in på en medlemsstats territorium. j)uppehållstillstånd: tillstånd som utfärdats av myndigheterna i en med- lemsstat i enlighet med den statens lagstiftning och som ger en tredjelandsmedborgare eller statslös person rätt att uppehålla sig på dess territorium. k)ursprungsland: det land eller de länder där en person är medborgare eller, i fråga om statslösa personer, tidigare haft sin vanliga vistelse- ort. Medlemsstaterna får införa eller behålla förmånligare bestämmelser för att fastställa vem som skall betraktas som flykting eller som en person som uppfyller kraven för att betecknas som alternativt skyddsbehövande och för att fastställa innebörden av internationellt skydd, förutsatt att de är förenliga med detta direktiv. BEDÖMNING AV ANSÖKNINGAR OM INTERNATIONELLT SKYDD Bedömning av fakta och omständigheter 1.Medlemsstaterna får betrakta det som den sökandes skyldighet att lägga fram alla faktorer som behövs för att styrka ansökan om internationellt skydd. Det är medlemsstaternas skyldighet att i samarbete med den sökande bedöma de relevanta faktorerna i ansökan. 2.De faktorer som det hänvisas till i punkt 1 utgörs av den sökandes utsagor och alla handlingar som den sökande förfogar över angående den sökandes ålder, bakgrund, inklusive relevanta släktingars bakgrund, identitet, nationalitet(er), tidigare bosättningsland(länder) och -ort(er), tidigare asylansökningar, resvägar, identitets och resehandlingar samt orsakerna till ansökan om internationellt skydd. 3.Bedömningen av en ansökan om internationellt skydd skall vara individuell, och följande skall beaktas: a)Alla relevanta uppgifter om ursprungslandet då beslut fattas om ansökan, inbegripet lagar och andra författningar i ursprungslandet samt det sätt på vilket dessa tillämpas. b)De relevanta utsagor och handlingar som den sökande har lämnat, inklusive information om huruvida sökanden har varit eller kan bli utsatt för förföljelse eller allvarlig skada.