sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — 2 Ordet provplattform är utbytt mot provningsmiljö för en bättre förståelse. Inledning SOU 2006:62 18 Verksamheten i bedrivs nu som ett detachement under I 19 i med ledning, administration och utbildningskompetens som behövs för svensk militär utbildnings- och övningsverksamhet i det subarktiska området, och för utländsk verksamhet av den typ som redan bedrivs i området. Utbildningen av jägarsoldater fortsätter således i . beslutade , baserat på (SOU 2005:96), om ytterligare neddragningar inom totalförsvaret. Stödmyndigheter, däribland (), () och Försvarshögskolan (FHS) ska spara genom att halvera försvarsforskningen och rationalisera myndigheterna. 1.2 Uppdraget Regeringen har givit mig i uppdrag3 att föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk miljö i . Uppdraget är föranlett av ovan nämnda riksdagsbeslut om försvaret och skulle ha slutredovisats . En första delrapport lämnades avseende befintlig kompetens om verksamheter i subarktisk miljö samt bedömning av vilken framtida kompetens som kan behöva utvecklas för att skapa långsiktiga förutsättningar för den civila test- och övningsverksamheten. Inventeringen har avsett kompetens som utvecklats inom f.d. (K 4), övnings- och skjutfält, lokalt i regionens näringsliv och kommunen samt sådan kompetens som finns inom , och andra lärosäten. Möjligheterna till samordning och nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i ska enligt uppdraget redovisas. En andra delrapport lämnades avseende framför allt centrets testverksamhet och relaterade kompetensfrågor samt verksamhet och funktion inom dessa områden. Båda delrapporterna är integrerade i detta betänkande. I uppdraget ingår också att inventera och redovisa behovet av civil test- och övningsverksamhet i subarktiskt miljö bl.a. inom komponenttester samt katastrof- och biståndsverksamhet, hos 3 Regeringsbeslut i ärende N2005/4970/, se bilaga 1. SOU 2006:62 Inledning 19 myndigheter, organisationer och andra offentliga och privata aktörer. Jag ska vidare föreslå verksamhetsinriktning, organisation, bemanning och finansiering av den civila delen av ett centrum för militär- och civil test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö. I arbetsuppgifterna ingår även att överväga olika organisatoriska lösningar samt för- och nackdelar med dessa. Jag ska dessutom föreslå en handlingsplan och tidsplan för genomförandet. 1.3 Ändrade förutsättningar Sedan uppdraget lämnades genom regeringsbeslut har förutsättningarna förändrats. K 4 i (dragoner) lades ned som fristående regemente. Den operativa verksamheten kvarstår emellertid och är, efter en mindre neddragning i , en del av regementet I 19 i Arméns Jägarbataljon (AJB). Förarbetet inför försvarsbeslutet medförde osäkerheter inom Försvarsmakten och garnison genom bl.a. medias rapportering. Före försvarsbeslutet fanns det ca 160 officerare med sin s.k. bottenplacering vid och ca 50 civila. De civila hade i huvudsak sin anställning inom Försvarsmaktens logistik (FM LOG). I den gamla organisationen skulle det finnas 220 anställda på regementet och 138 av dem var direkt anställda av K 44. 120 ersättningsjobb utlovades. Den osäkerhet som skapades kring den militära verksamheten i fick till följd att ett förhållandevis stort antal officerare och civila övervägde att flytta till någon annan ort inom Försvarsmakten, att påbörja studier eller söka ett civilt arbete. Denna osäkerhet infann sig . beräknade i en utredning5 att om en fullständig nedläggning av K 4 genomfördes utan ersättningsjobb så skulle förlora 680 arbetstillfällen, 1 190 invånare och inkomster på . När försvarsbeslutet fattades hade ett flertal officerare och civilt anställda redan lämnat förbandet. genomfördes förhandlingar och en ny organisation beslutades. Det tidigare militära etablissemanget i lades 4 Motion 2004/05:Fö21 samt utskottsbetänkandet /2005:FöU5. 5 Försvaret i – en värdeskapande resurs för tillväxt och utveckling. Inledning SOU 2006:62 20 samman med Bodens garnison och det fastställdes vilka personalramar som skulle gälla, behovet av uppsägningar etc. Totalt lämnade ett 90-tal arbetstagare (ca 70 officerare och 20 civila) garnison –2005. Av dessa officerare är det ca 1520 som ej arbetat vid garnison eller haft som bostadsort, men de har haft sin s.k. bottenplacering vid garnisonen. finns det ca 95 officerare och 30 civila vid det militära etablissemanget i . Neddragning av personal anställd av försvarsmakten i har således inte skett i den omfattningen som befarades 2004. Totalt har 19 civilanställda sagts upp i . Av de militärt anställda har staben flyttats till . Militär personal som varit placerade vid K 4 men tjänstgjort på annan ort har omplacerats. Ingen militär personal har sagts upp. De civilanställda omfattas av åtgärder och har därigenom en övergångsperiod för omställning till andra arbetsuppgifter och/eller utbildning. har bildat en arbetsgrupp med uppgift att förlägga 20 tjänster inom myndigheten till . () har påbörjat utbildning av de 60 heltidstjänster som ska förläggas till orten enligt ett riksdagsbeslut. Totalt beräknas AMV att bereda 80 personer sysselsättning, varav 20 stycken startade sin utbildning , 20 stycken tillkom och resterande därefter i två grupper om 20 personer vardera. Därutöver kommer att förlägga 40 tjänster till , bl.a. inom resekontrollverksamhet, IT och växel (call center). Rekryteringen har påbörjats och beräknas vara helt genomförd . De statliga ersättningsjobben överstiger 120 årsarbeten. Bostadsförsörjningen kommer att förbättras genom nybyggnation av 78 lägenheter i regi samt upplåtelse av 24 villatomter med attraktivt läge. Därtill kommer privata flerfamiljsbyggnationer. Situationen i är sålunda betydligt bättre än vad som befarades när de ursprungliga besluten togs. Detta påverkar dock inte det faktum att ett centrum av det slag som efterfrågas i riksdagsbeslutet, rätt dimensionerat och organiserat och med rätt verksamhetsinnehåll, avsevärt skulle stärka hela regionens utveckling och tillväxt. SOU 2006:62 Inledning 21 1.4 utredningar överlämnade dåvarande planeringschef tillsammans med ämnessakkunnige en utredning rörande Testverksamhet m.m. i övre inland – en ny basindustri, slutrapport bil- och komponenttestnäringen i övre inland6. Av utredning framgick att det finns en potential för utveckling av militär test- och övningsverksamhet med utländsk personal i norra . Dessutom framgick att det finns ett betydande civilt intresse för en sådan utveckling mot bakgrund av de spin-off effekter verksamheten skulle få för näringslivet. Korsås föreslog att en särskild utredning skulle tillsättas för att klarlägga de militära förutsättningarna. Även Inlandsdelegationen föreslog i sitt betänkande (SOU 2004:135) att regeringen ska tillsätta en utredning med uppgift att närmare analysera möjligheterna i inland till ökad testverksamhet under extrema förhållanden och fastställa en handlingsplan. beslutade regeringen, utifrån Korsås utredning, att tillsätta en ny utredning Utveckling av internationell militär test och övningsverksamhet på svenskt territorium7. Uppdraget gick till som lämnade utredningen , mörker och kyla8. utredning både bekräftade och förstärkte de slutsatser Korsås dragit. Med utgångspunkt i utredning uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att redovisa bland annat förutsättningarna för att kunna genomföra utländsk militär test samt utbildnings- och övningsverksamhet i (ITÖ – Internationell Test- och Övningsverksamhet)9. I försvarsbeslutet prioriterades förmågorna att kunna verka i och omkring bebyggelse samt i subarktisk miljö. I och med att Försvarsmaktens behov av övnings- och skjutfält minskat och att FMV provplatser fått ett minskat kundunderlag har det framkommit önskemål om att upplåta svenskt territorium för utländsk övningsverksamhet i större utsträckning. För Vidselbasen har det nu aviserats en nedskärning av det statliga stödet med , dvs. av omsättningen, . Ett antal 6 Ds 2003:18 Testverksamhet m.m. i övre – en ny basindustri. 7 Dir 2003:127. 8 SOU 2004:77. 9 Fö 2004/411/Mil m.fl. Inledning SOU 2006:62 22 europeiska länder har visat starkt intresse för att nyttja svensk mark och svenskt luftrum. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att genomföra den militära delen av beslut om test- och övningsverksamhet i Arvidsjaur10. Försvarsmakten redovisade resultatet av uppdraget i BU/SR 200611. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten och att fortsätta med att utveckla ITÖ12. Om uppdraget informerar också regeringen i budgetpropositionen varvid regeringen anger att frågorna om ITÖ är viktiga och att det därför är angeläget att vidta sådana åtgärder att verksamheten kan inledas . utsågs generalmajoren , då chef för norra militärdistriktet, att fortsätta arbetet med att utveckla den internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamheten (ITÖ) i . Inom FMV gavs motsvarande uppgift till verksamhetsledaren . Enligt uppdraget skulle Försvarsmakten och FMV tillsammans redovisa förslag om bland annat: Placering och utformning av en central funktion inom Försvarsmakten för ITÖ. Bedömning av i vilken utsträckning och på vilket sätt utländska behov konkurrerar med Försvarsmaktens eget behov av tillgång till fält, baser, anläggningar med mera på olika håll i . Fördjupad analys och konsekvensbeskrivning av att svenska bestämmelser om bland annat arbetarskydd och miljö tillämpas vid ITÖ och fördjupad analys av vilken utländsk verksamhet som kan bedrivas inom ramen för gällande miljötillstånd. Hur samverkan mellan myndigheterna i fråga om ITÖ bör utformas. Bedömd omfattning av utländska försvarsmakters och andra intressenters behov eller intresse av ITÖ. Hur en gemensam marknadsföring av ITÖ bör utformas. En utgångspunkt ska vara att marknadsföringsinsatserna avser militära test- och övningsanläggningar i hela där kapacitet och efterfrågan finns. En idéskiss över möjliga kopplingar till civil testverksamhet. 10 Fö2005/327/MIL. 11 HKV , 23 383:63848. 12 Fö2005/687/MIL. SOU 2006:62 Inledning 23 En lägesredovisning genomfördes i för Fö/MIL och slutrapporten lämnades . Utredningarna hade uppfattningen att förutsättningarna för ITÖ i är goda, framför allt i övre vad gäller luftrum samt övnings- och skjutfält. Dagens organisation inom Försvarsmakten och FMV kan dock stödja ITÖ i begränsad omfattning. Lagstiftning, marknadsföring och principer för kostnadstäckning är inte helt anpassat till denna nya verksamhet. Utgående från detta har utredningen kortfattat skissat på en verksamhetsidé för ett projekt åren 20062008. En verksamhetsidé redovisades för åren 20062008 som skall samordnas och utvecklas genom ett projekt som skall verka intill . Projektet anges omfatta de delar av den internationella test- och övningsverksamheten där Försvarsmakten förväntas vara avtalsslutande part. Den verksamhet som projektet initialt föreslås hantera berör i huvudsak luftrummet i samt övnings- och skjutfälten i Lomben, , , och . Efterhand som verksamheten utvecklas skall projektet föreslå ambitionsnivåer, ange resursbehov och organisationsform samt föreslå ändringar i lagar och förordningar, ramavtal, prissättningar mm. tillsattes dåvarande chefen för , tillika garnisonschefen i , överste som projektledare och flygingenjören, kapten som projektsekreterare för utveckling av ITÖ-verksamheten. I projektuppdraget ingår att klara ut de frågeställningar som inte besvarats i Försvarsmaktens rapport från . utsåg överstelöjtnant , att vara FMV representant i projektgruppen och sammanhållande inom FMV för frågor rörande . Vid mina löpande kontakter med Försvarsmaktens Högkvarter har Försvarsmakten framfört att ITÖ-verksamheten ska baseras på full kostnadstäckning, avse hela (således inte bara avse subarktiska områden) och inte tidsmässigt vara hindrande för centrets tillblivelse i andra delar. Inledning SOU 2006:62 24 1.5 kommun , som är beläget söder om i , är en gammal handelsplats. I tätort bor det omkring 4 700 och i hela kommunen knappt 7 000 invånare. Orten ligger vid (som blivit ), () och mitt i landskapet , väster om . sträcker sig från i söder till i norr – hela 130 mils järnväg och trafikeras till . Demografin är bättre i än i många andra norrlandskommuner och en mindre befolkningstillväxt förutses. 1.6 Kommunikationer till och från etablerades 1990 i med dagliga turer till och från . startade företaget non-stop flygningar från och flyger även SAS direkt från till . FlyCar har planer på att utöka flyglinjerna och från två till . Liknande funderingar inför nästa vintersäsong har SAS på direktchartern från . Det finns även planer på en ny linje mellan . har inrikeskontrakt på . De internationella flyglinjerna trafikeras Genom flygförbindelserna till stora industricentra spelar avstånden inte lika stor roll som . Flygplatsen är hjärtat och motorn för näringsutvecklingen i och . var passagerareomsättningen 50 000 personer, varav hälften kommer från de internationella direktlinjerna. SOU 2006:62 Inledning 25 skapades en gymnasial flygskoleverksamhet i . Kommunen har i en skrivelse till regeringen begärt att få starta en flygledarutbildning i tillägg till den flygpilotutbildning som redan bedrivs. 1.7 Näringslivet i kommun Näringslivet i domineras av skogsindustrin (är dominerande skogsägare med av skogsarealen) och träförädlingsindustri, besöksnäring, rennäring och biltestverksamhet. är kommunen den största enskilda arbetsgivaren och svarar tillsammans med annan offentlig verksamhet (bl.a. regementet) för av sysselsättningen. Privat tjänstesektor svarar för och industri för . Drygt 400 företag är registrerade, varav ca hälften bedriver någon form av verksamhet, många inom service och handel. 130 företag är medlemmar i . Lönsamheten är svag hos de små företagen. Vintertester av bilar och bilkomponenter sysselsätter direkt och indirekt cirka 700 årsarbetare och omsätter ca /år i den s.k. biltestregionen huvudsakligen , , , och . Tyngdpunkten finns i och kommuner med tillsammans drygt 10 000 invånare. Begynnande gruvindustri kan bli aktuell vid en sulfidfyndighet i norra som exploateras av . Diversifieringen av näringslivet är svag. Inledning SOU 2006:62 26 1.8 Så har jag arbetat Förslagen som lämnas har tagits fram i dialog med flera av de berörda myndigheterna, regionala och lokala aktörer (däribland regionala partnerskap), med landshövdingen i , som har regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i den lokala arbetsmarknadsregionen samt med den av regeringen utsedde särskilde kontaktpersonen för , . Hans regeringsuppdrag upphörde /06, men fortsätter i ett nytt samarbete med och landshövdingen. En lång rad kontakter har tagits med företrädare från såväl civil som militär verksamhet inom test- samt utbildning, träning och övningsverksamhet inkl. lärosäten som är verksamma med forskning och utveckling inom och relaterat till arktiska förhållanden. Samverkan har skett med Försvarsmakten, generalmajor vid Högkvarteret, dåvarande generalmajoren vid samt personal ur I 19 i och . I skrivelser till chefen för I 19 i Boden13 samt chefen för i Skövde14 har uppgifter begärts in avseende förutsättningarna att bedriva civil och militär test- och övningsverksamhet i resp. Trängslet/. Kontakter och möten har genomförts med företrädare från , , kommuner och landsting, Försvarsdepartementet m.fl. Besök har även skett vid det norska försvarshögkvarteret i . Utredningen har följt i norra som observatör. 1.9 Senarelagd slutrapport bakgrund av tidsförhållanden mellan mitt utredningsuppdrag och utredningsarbetet inom Försvarsmakten samt behovet av en samordning begärdes och beviljades att beslutat datum för min slutredovisning avseende den civila och militära övningsverksamheten liksom frågor kring centrets bemanning, organisation, finansiering m.m. senarelades till . Försvarsdepartementet och är överens om att 13 Skrivelse den 28/9 med svar den 25/10 2005. 14 Skrivelse den 26/10 med svar den 20/12 2005 och från kommun den 19/12 avseende civila användningsområden för övnings- och skjutfält. SOU 2006:62 Inledning 27 utredningen ska presentera en integrerad lösning till ett kombinerat civilt och militärt test- och övningscenter. Utbildning, träning och övningsverksamheten bedöms sysselsättningsmässigt få en större betydelse än testverksamheten för centret i ett uppstartningsskede och är därför en viktig del. Testverksamhet bedrivs av FMV och privata entreprenörer, bil, tåg- komponentföretag med flera. I sammanhanget begärdes också ett förtydligande om att uppdraget också bör avse en kartläggning och möjlighet att lämna förslag som kan utveckla, samordna och rationalisera den utbildnings- och övningsverksamhet som bedrivs hos de så kallade blåljusmyndigheterna, med flera. Regeringen biföll min framställan (se bilaga 2). Under beredningen av ärendet konstaterades att något förtydligande inte var nödvändig då uppdraget redan hade den begärda omfattningen. 1.10 Betänkandets disposition Betänkandets huvudtext är huvudsakligen uppbyggd i två avdelningar. Först finns emellertid detta inledande kapitel som ger en bakgrund följt av en redogörelse om de unika förutsättningar som finns i norra att bedriva test- och övningsverksamhet. Därefter följer en inventering av befintliga kompetenser och framtida kompetensbehov för utveckling av verksamheterna, dels sådan som finns lokalt och i regionen, dels i ett större perspektiv. Den andra avdelningen behandlar centrets uppbyggnad med förslag till målsättning, verksamhetsområden, verksamheter, finansiering, tids och handlingsplan m.m. Ekonomiska effekter vid en utökad test- och övningsverksamhet redovisas liksom jämställdhetsaspekter. Den första avdelningen är av beskrivande karaktär och handlar om civil och militär test- och övningsverksamhet. Kapitlena om testverksamhet belyser den ganska komplexa verksamhet som testning utgör och testningens betydelse vid utvecklingsarbete, produkters utformning med avseende på säkerhet, miljö och hälsa m.m. Resonemang förs också kring provningsmiljöer för fullskalig fältprovning, testning, laboratorieprovning, försök, experiment och demonstrationer. Olika civila och militära testverksamheter som bedrivs i norra redovisas liksom arbete med att utveckla nya testområden. Därefter följer en övergripande beskrivning av civila och militära övningsverksamheter. Det handlar framför allt Inledning SOU 2006:62 28 om sådan utbildning, träning och övningsverksamhet som bedrivs och har förutsättningar att utvecklas utifrån de unika förutsättningar som finns i norra samt om uthyrning av fält och anläggningar för internationella militära övningar. Mellan den första och andra avdelningen följer en redogörelse av relaterade näringsgrenar och ett teoriavsnitt med en diskussion om innovationssystem och klusterbildningar. Till delrapporten har fogats sex bilagor. Den första av dessa utgörs av mitt direktiv och den andra en ändring i detta som bl.a. innebär att tidpunkt för slutredovisning beslutats till . Den tredje bilagan redovisar rättsregler och systemet för teknisk kontroll. Bilagan kan ses som ett referensmaterial avseende obligatorisk provning, certifiering, märkning, myndighetskontroll m.m. Den följande bilagan handlar om övningsverksamhet inom NATO och EU samt beslutsprocesser. De avslutande bilagorna innehåller beskrivningar av flygbaser samt skjut och övningsfält i . 1.11 Vissa uttryck Jag vill slutligen kommentera användningen av uttrycken provplattform, subarktisk miljö samt användningen av orden förslag och bedömning. Som framgått avser utredningen ett center för test och övningsverksamhet i subarktisk miljö med etablering i . Den riktar sig till en bred grupp: myndigheter, andra organiserade aktörer i samhället, företag och enskilda medborgare. De konkreta förslag som framförs riktar sig i huvudsak till staten. Dessutom görs en del bedömningar som riktar sig både till staten och till andra aktörer. Förslag har formulerats som satser med verbet ska, medan bedömningar formulerats som satser med bör. I uppdraget används ordet provplattform. Det har i utredningen ersatts med provningsmiljöer som är ett samlingsbegrepp för platser och områden där utrustning genomgår provning. Det kan t.ex. vara på övnings- och skjutfält, uppskjutningsplatser, isbanor på en sjö, försöksgruvor, försöksstationer, försöksodlingar, järnvägssträckningar eller annan geografiskt avgränsad plats där testning, provning, demonstration, försöksverksamhet och experiment kan genomföras. På skjutfält och övningsområden bedrivs också utbildning, träning och övningsverksamhet av personer. SOU 2006:62 Inledning 29 heten där kan avse att utbilda, öva eller testa handhavande av utrustning, dvs. relationen människa – maskin. Den omgärdas normalt av betydande säkerhets-, arbets- och miljöbestämmelser samt omges med skydd för intrång. Användning av fackord inom testområdet har diskuterats med . Tittar man i TNC 98, Tekniska basord verkar provning vara den term som används i tekniska sammanhang, men används i utredningen synonymt med testning. Exempel på olika typer av provningar som nämns i utredningen är forskningsprovning, utvecklingsprovning, validerande provning, verifierande provning, problemlösande provning, provning av komponenter, fullskalig provning, laboratorieprovning och fältprovning. Provning och certifiering som sker inom reglerad teknisk kontroll omges med ytterligare termer och begrepp. Syftet med en provning kan vara att visa uppfyllelse av tekniska bestämmelser, att lösa tekniska problem eller att underlätta utveckling Med subarktisk miljö menas vanligtvis skogs- och bergsterräng med obefintlig infrastruktur och med ett kärvt klimat såsom snö och kyla. Subarktiska landskap finns inom ett vidsträckt område från den nordliga barrskogsregionen till arktiska miljöer närmast . Utredningen har emellertid antagit en geografiskt sett bredare definition med utgångspunkt från lokalisering av de norrländska skjut- och övningsfälten, där sydlig gräns satts vid i norra . 31 2 Unika förutsättningar All industriell utveckling måste ta sin utgångspunkt i förhållanden som är unika och utvecklingsbara. Många basindustrier i bygger på unika naturresurser och en utvecklad teknisk och marknadsmässig kompetens. Svenskt tekniskt kunnande relaterat till kallt klimat står sig väl i en internationell jämförelse. Bandvagnar från i är ett exempel. Byggande i kallt klimat och extrema miljöer är ett annat område där bl.a. vattenkraftverken kan nämnas. Grundläggande fördelar för att bedriva test- och övningsverksamhet i är tillgången till stora arealer med gles befolkning och fritt luftrum. Tätortskoncentration finns utmed kustområdet och bebyggelse längs med älvdalarna med några enstaka större samhällen i inlandet. Däremellan finns mycket stora obefolkade ytor bestående av vatten, skog, myrmark och fjällområden. Till sjöss är den en måttlig till låg omfattning av sjötransporter och fiske. Goda ljusförhållanden med midnattssol möjliggör ett effektivt nyttjande av övningstiden. På motsvarande sätt ges goda möjligheter att öva i mörkerförhållanden. Befolkningskoncentrationen till ett fåtal tätorter underlättar väsentligt genomförande av t.ex. taktiska lågflygövningar så att bullerstörningar på det civila samhället kan reduceras. Stora områden kan av säkerhetsskäl avgränsas för att skydda tredje person men också mot industrispionage och andra intrång. Stabilt vinterklimat innebär för t ex biltestverksamheten att man har lägre än temperatur, ett snötäcke på mer än en meter och ett istäcke också på mer än en meter på de sjöar som används. De ger tillgång till områden för isbanor som i praktiken är obegränsad. Stora landområden är reserverade för militär utbildning, övning och materieltestning. Unika förutsättningar SOU 2006:62 32 Midnattssol, torr kyla och ren luft är tillgångar som kan vara avgörande för var fullskaliga tester och övningsverksamhet förläggs. Att klara temperaturvariationer kan för vissa produkter, t.ex. elmätare, vara en bestämmande faktor.