sou · GUB322d2 · 2007-01-01 00:00:00 — För närva- rande har myndigheten 15 anställda. Myndighetens medelstilldel- ning fastslås av på förslag av regeringen. Myndighetens ramanslag för uppgår till (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 9, bet. 2005/06:SoU1, rskr. 2005/06:111). I budgetpropositionen (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 9) beräknas anslaget för HO till och till . I årliga s.k. regler- ingsbrev beslutar regeringen bl.a. om vilka mål HO skall uppnå med sin verksamhet ofta förenad med ett krav på återrapportering till regeringen. I regleringsbreven kan regeringen också ge myndig- heten särskilda uppdrag. Enligt regleringsbrevet för sker HO:s verksamhet inom politikområdet Handikappoli- tik och verksamhetsområdet för delaktighet och jämlik- het. Verksamheten är indelad i två verksamhetsgrenar; individ- ärenden enligt diskrimineringslagarna och generellt arbete – kom- munikation och analys. Administrativt hör myndigheten under So- cialdepartementet. HO biträds av ett särskilt råd. Ombudsmannen är rådets ordförande och leder dess verksamhet. Regeringen utser högst 15 andra ledamöter i rådet för en bestämd tid. Rådet har mandat utan är endast rådgivande. Fr.o.m. har det s.k. tillgänglighetscentret, som varit en del av HO , avvecklats vid HO och överförts till den nya myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam). Som en följd därav har dels antalet anställda vid minskat från tidigare 20 till nuva- rande 15, dels HO:s anslag minskat med den del som tillgänglig- hetscentret svarade för. För uppgick HO:s raman- slag till , varav tillkom tillgänglighets- centret. och uppgifter regleras i lagen (1994:749) om , lagen (1999:132) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever och förordningen (1994:949) med instruktion för . HO:s huvuduppgift är att se till att lagen om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen om likabehandling av studenter i högskolan, lagen om förbud mot dis- kriminering och lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever följs. Den sist nämnda lagen träder i kraft . Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering i arbetslivet innebär i huvudsak följande. HO skall i första hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa lagen. Arbetsgivare är skyldiga att på uppmaning av HO dels lämna de uppgifter om för- hållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när ombudsman- nen biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetsta- gare att få ut uppgifter om meriter. Om det finns särskilda skäl är dock arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Om arbets- givaren inte rättar sig efter sådana uppmaningar får HO vid vite förelägga arbetsgivaren att göra det. Beslutet får överklagas av ar- betsgivaren till . I en tvist enligt lagen får HO föra talan för enskilda arbetstagare och arbetssökande om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Talan förs vid Arbetsdomstolen. Talerät- ten är subsidiär i förhållande till den fackliga talerätten. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om likabehandling av stu- denter i högskolan innebär i huvudsak följande. HO skall i första hand försöka få högskolor att frivilligt följa lagen. En högskola är skyldig att på uppmaning av HO dels lämna de uppgifter om för- hållandena i högskolans verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när HO biträder en begäran av en sökande om att få ut uppgifter om meriter. I en tvist enligt lagen får HO föra talan för enskilda studenter och sökande om den enskilde medger det. För ombudsmannen talan för en en- skild student eller sökande med stöd av lagen får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering innebär i huvudsak följande. HO skall försöka få dem som omfattas av lagens förbud att frivilligt följa lagen. HO har vidare möjlighet att en tvist enligt lagen föra talan för enskilda som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering eller repressalier om den per- sonen medger det. Om ombudsmannen för sådan talan får om- budsmannen i samma rättegång också föra annan talan som ombud för den personen. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering och annan kränkande behandling av barn och elever innebär i huvudsak följande. HO skall inom sitt ansvarsområde se till att lagen följs. Huvudmannen för verksamheten eller rektorn eller nå- gon med motsvarande ledningsfunktion är skyldig att på uppma- ning av HO lämna de uppgifter om förhållandena i verksamheten som kan vara av betydelse för tillsynen. I en tvist enligt lagen får HO föra talan för enskilda barn och elever om den enskilde medger det. För HO talan för ett enskilt barn eller en enskild elev får HO i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. Enligt lagen om (lagen om HO) skall HO bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättighe- ter och intressen – målet för ombudsmannens verksamhet skall vara att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor, följa upp och utvärdera frågor enligt ovan, se till att lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen om likabehandling av studen- ter i högskolan, lagen om förbud mot diskriminering och lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behand- ling av barn och elever följs och för en enskild föra talan i tvis- ter angående tillämpningen av lagarna, verka för att brister i lagar och andra författningar i fråga om personer med funktionshinder avhjälps, när det behövs ta initiativ till överläggningar med myndigheter, företag, organisationer och andra i syfte att motverka att per- soner missgynnas eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på grund av funktionshinder, och genom informationsverksamhet och på annat liknande sätt ver- ka för att ingen missgynnas eller på annat sätt utsätts för orätt- vis eller kränkande behandling på grund av funktionshinder. Av lagen om HO framgår vidare att myndigheter, landsting och kommuner som har skyldighet att fullgöra uppgifter som rör per- soner med funktionshinder skall, på HO:s uppmaning, lämna upp- gifter till HO om sin verksamhet. De är också skyldiga att på HO:s uppmaning komma till överläggningar med denne. I förordningen med instruktion för HO erinras inledningsvis om att HO har de uppgifter som anges i lagen om HO. Vidare anges att HO skall särskilt verka för att ge personer med funktionshinder förut- sättningar för självständighet och självbestämmande genom att –förebygga och bekämpa diskriminering, –identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i sam- hällslivet, samt –undanröja hinder för jämlikhet i levnadsvillkor för personer med funktionshinder, upprätthålla kontakter med funktionshindrade personer samt med organisationer, företag, universitet, högskolor, landsting, kommuner, övriga ombudsmän mot diskriminering och organi- sationer på arbetsmarknaden samt med andra myndigheter och andra aktörer vars verksamhet rör ombudsmannens verksam- het, långsiktigt följa den internationella utvecklingen inom ansvars- området, genom upplysnings- och informationsverksamhet eller andra opinionsbildande insatser förmedla den samlade kunskap om- budsmannen får genom sitt bevaknings- och uppföljningsarbe- te. Av 7 § förordningen med instruktion för HO framgår att myndig- heten, med undantag för handikappombudsmannens råd, själv be- stämmer sin organisation. Enligt 4 § i HO:s instruktion skall 18 § verksförordningen (1995:1322) tillämpas på myndigheten. Av be- stämmelsen framgår att myndigheten i en arbetsordning eller i sär- skilda beslut skall meddela de bestämmelser som behövs om myn- dighetens organisation och formerna för myndighetens verksam- het. HO har 15 anställda. Myndighetens leds av om- budsmannen som ansvarar för myndighetens verksamhet. En led- ningsgrupp som består av ombudsmannen, verksamhetscheferna och informationschefen har till uppgift att utifrån kunskap om det egna ansvarsområdet bistå ombudsmannen i övergripande strate- giska frågor, bidra till samordning och övergripande planering av verksamheten externt och internt och svara för uppföljning av verksamheten externt och internt. HO är organiserad i tre enheter; juridiska enheten, kansliet och informationsenheten. För varje enhet ansvarar en enhetschef. På juridiska enheten utreds anmälningar om diskriminering och re- pressalier. På enheten arbetar åtta personer, varav en verksamhets- chef, en ställföreträdande verksamhetschef och sex handläggare. Samtliga är jurister. På kansliet arbetar tre personer. En ekonomi- ansvarig, en registrator/receptionist och en administra- tor/koordinatör. På informationsenheten arbetar tre personer. En informationschef och två informatörer. Enligt 6 § i HO:s instruktion avgörs ärendena av ombudsman- nen. Ärenden som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt får dock avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Enligt 4 § i HO:s instruktion skall vidare bestämmelserna i 24–26 §§ verksför- ordningen tillämpas på ombudsmannen. Av bestämmelserna fram- går följande. Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordning- en eller i särskilda beslut får det medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än myndighetens chef inte behöver före- dras (24 §). Vidare får myndighetens chef utan föredragning fatta beslut som inte kan skjutas upp till dess att ärendet hunnit föredras (25 §). I arbetsordningen eller i särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena (26 §). 13.2.4Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) är en statlig myndighet och en ombudsman. Myndighe- ten inrättades 1999. Ombudsmannen, som är myndighetschef, an- ställs genom beslut av regeringen för en bestämd tid. Andra an- ställningar beslutas av myndigheten. har myndighe- ten åtta anställda. Myndighetens medelstilldelning fastslås av riks- dagen på förslag av regeringen. Myndighetens ramanslag för bud- uppgår till (prop. 2005/06:01, utgiftsom- råde 14, bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:110). I budgetproposi- tionen (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 14) beräknas an- slaget för HomO till och till . I årliga s.k. regleringsbrev beslutar regeringen bl.a. om vilka mål myndigheten skall uppnå med sin verksamhet ofta för- enad med ett krav på återrapportering till regeringen. I reglerings- breven kan regeringen också ge myndigheten särskilda uppdrag. Enligt regleringsbrevet för sker HomO:s verk- samhet inom politikområdet Arbetslivspolitik och verksamhets- området Arbetsrätt. Myndighetens verksamhet omfattar dock hela samhällslivet, se nedan. Verksamheten har en verksamhets- gren; homofobi och diskriminering som har samband med sexuell läggning. Administrativt hör myndigheten under Justitiedeparte- mentet. HomO delar lokaler med DO. HomO:s ansvarsområden och uppgifter regleras i lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i hög- skolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever och förordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning. HomO:s huvuduppgift är att se till att lagen om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen om li- kabehandling av studenter i högskolan, lagen om förbud mot dis- kriminering och lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever följs. Den sist nämnda lagen träder i kraft . Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering i arbetslivet innebär i huvudsak följande. HomO skall i för- sta hand försöka få arbetsgivare att frivilligt följa lagen. Arbetsgiva- re är skyldiga att på uppmaning av HomO dels lämna de uppgifter om förhållandena i arbetsgivarens verksamhet som kan vara av be- tydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när om- budsmannen biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare att få ut uppgifter om meriter. Om det finns särskilda skäl är dock arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Om arbetsgivaren inte rättar sig efter sådana uppmaningar får HomO vid vite förelägga arbetsgivaren att göra det. Beslutet får överklagas av arbetsgivaren till . I en tvist enligt lagen får HomO föra talan för enskilda arbetstagare och arbetssö- kande om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får ombudsmannen i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Talan förs vid Arbetsdomsto- len. Talerätten är subsidiär i förhållande till den fackliga talerätten. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om likabehandling av stu- denter i högskolan innebär i huvudsak följande. HomO skall i för- sta hand försöka få högskolor att frivilligt följa lagen. En högskola är skyldig att på uppmaning av HomO dels lämna de uppgifter om förhållandena i högskolans verksamhet som kan vara av betydelse för ombudsmannens tillsyn, dels lämna uppgifter när HomO biträ- der en begäran av en sökande om att få ut uppgifter om meriter. I en tvist enligt lagen får HomO föra talan för enskilda studenter och sökande om den enskilde medger det. För ombudsmannen ta- lan för en enskild student eller sökande med stöd av lagen får om- budsmannen i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering innebär i huvudsak följande. HomO skall försöka få dem som omfattas av lagens förbud att frivilligt följa lagen. HomO har vidare möjlighet att i en tvist enligt lagen föra talan för enskilda som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering eller repressalier om den personen medger det. Om ombudsmannen för sådan talan får ombudsmannen i samma rättegång också föra annan talan som ombud för den personen. Talan förs i allmän domstol. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om förbud mot diskrimi- nering och annan kränkande behandling av barn och elever innebär i huvudsak följande. HomO skall inom sitt ansvarsområde se till att lagen följs. Huvudmannen för verksamheten eller rektorn eller nå- gon med motsvarande ledningsfunktion är skyldig att på uppma- ning av HomO lämna de uppgifter om förhållandena i verksamhe- ten som kan vara av betydelse för tillsynen. I en tvist enligt lagen får HomO föra talan för enskilda barn och elever om den enskilde medger det. För HomO talan för ett enskilt barn eller en enskild elev får HomO i samma rättegång föra också annan talan för den enskilde. Talan förs i allmän domstol. I förordningen med instruktion för HomO erinras inledningsvis om att HomO har de uppgifter som anges i lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen om likabehandling av studenter i högskolan och lagen om förbud mot diskriminering.3 Av förordningen framgår vidare att i HomO:s uppgifter ingår att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på några områden av samhällslivet, förebygga och motverka homofobi, genom rådgivning och på andra sätt medverka till att den som utsatts för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter, föreslå regeringen författningsändringar och andra åtgärder som kan motverka diskriminering på grund av sexuell läggning, ta initiativ till eller medverka i utbildnings- och informations- verksamhet samt andra opinionsbildande insatser som rör ho- mofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning, följa forsknings- och utvecklingsarbete som avser sådan dis- kriminering och homofobi, upprätthålla kontakter med organisationer vars verksamhet rör frågor om sexuell läggning, övriga ombudsmän mot diskrimine- ring, universitet, högskolor, och andra myndigheter samt med landsting, kommuner och organisatio- ner på arbetsmarknaden, och följa den internationella utvecklingen inom ansvarsområdet, särskilt utvecklingen inom Europeiska unionen. 3 När detta skrivs () har ändringar i HomO:s instruktion med anledning av lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever ännu inte beslutats. Enligt 4 § i HomO:s instruktion skall 17 och 18 §§ verksförord- ningen (1995:1322) tillämpas på myndigheten. Av bestämmelserna framgår att myndigheten bestämmer sin organisation (17 §) och att myndigheten i en arbetsordning eller i särskilda beslut skall medde- la de bestämmelser som behövs om myndighetens organisation och formerna för myndighetens verksamhet (18 §). HomO har åtta anställda. Myndigheten leds av ombudsmannen som ansvarar för myndighetens verksamhet. På HomO arbetar två jurister, två utvecklingsdirektörer, en kansli- chef, en informationsassistent och en registrator och assistent åt ombudsmannen. Juristerna handlägger diskrimineringsärenden, svarar på frågor och ger råd och stöd samt deltar även i sådana granskningar som myndigheten själv tar initiativ till samt i informa- tion och utbildning om myndigheten och om diskriminering på grund av sexuell läggning. Utvecklingsdirektörerna arbetar med utbildning och information och projektverksamhet. De svarar även på frågor och ger råd och stöd. En av utvecklingsdirektörerna är huvudansvarig för kontakterna med arbetstagar- och arbetsgivaror- ganisationer och en är huvudansvarig för kontakterna med universi- tet och högskolor, inklusive tillsynen över högskolornas planmäs- siga främjandearbete. Kanslichefen arbetar med presskontakter, annan information och utbildning, projektverksamhet, webbplat- sen, ekonomistyrning och planering. Kanslichefen svarar även på frågor och ger råd och stöd. Informationsassistenten arbetar med information och med webbplatsen. Enligt 5 § i HomO:s instruktion avgörs ärendena av ombuds- mannen. Ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av ombudsmannen får dock avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. En- ligt 4 § i HomO:s instruktion skall vidare bestämmelserna i 24– 26 §§ verksförordningen tillämpas på ombudsmannen. Av bestäm- melserna framgår följande. Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än myndighetens chef inte behöver föredras (24 §). Vidare får myndighetens chef utan före- dragning fatta beslut som inte kan skjutas upp till dess att ärendet hunnit föredras (25 §). I arbetsordningen eller i särskilda beslut skall bestämmas vem som får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärendena (26 §). () är en statlig myndighet och en om- budsman. Myndigheten inrättades 1993. Ombudsmannen, som är myndighetschef, anställs genom beslut av regeringen för en be- stämd tid. Andra anställningar beslutas av myndigheten. För närva- rande har myndigheten 23 anställda. Myndighetens medelstilldel- ning fastslås av på förslag av regeringen. Myndighetens ramanslag för uppgår till (prop. 2005/06:01, utgiftsområde 9, bet. 2005/06:SoU1, rskr. 2005/06:111). I årliga s.k. regleringsbrev beslutar regeringen bl.a. om vilka mål myndigheten skall uppnå med sin verksamhet ofta förenad med ett krav på återrapportering till regeringen. I regler- ingsbreven kan regeringen också ge myndigheten särskilda upp- drag. Enligt regleringsbrevet för sker BO:s verk- samhet inom politikområdet Barnpolitik, verksamhetsområdet och dess tillämpning och verksamhetsgre- narna strategiska insatser för att genomföra och företräda barns och ungas rättigheter. Administrativt hör myndigheten under . och uppgifter regleras i lagen (1993:335) om och förordningen (2002:379) med instruktion för . Enligt lagen om (lagen om BO) skall BO företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bak- grund av åtagande enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av barnkon- ventionen. BO skall därvid särskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer över- ens med , –hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åt- gärder som behövs för att barns och ungas rättigheter och in- tressen skall tillgodoses, –informera, bilda opinion och ta initiativ till lämpliga åtgärder i övrigt, –företräda barns och ungas rättigheter och intressen i den all- männa debatten, –samla kunskap och sammanställa statistik om barns och ungas levnadsvillkor, samt –följa den internationella utvecklingen när det gäller barnkon- ventionens tolkning och dess tillämpning, och lämna en rapport till regeringen om sin verksamhet under det närmast föregående kalenderåret samt om de frågor om barn och unga som ombudsmannen anser att regeringen behöver ha kännedom om. Av lagen om BO framgår vidare att förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting skall, på BO:s uppmaning, lämna uppgif- ter till ombudsmannen om vilka åtgärder som vidtagits för att i den egna verksamheten genomföra barns och ungas rättigheter enligt . De är också skyldiga att på ombudsmannens uppmaning komma till överläggningar med denne. BO skall genast till socialnämnden anmäla om ombudsmannen i sin verksamhet får kännedom om att ett barn misshandlas i hemmet eller om det i an- nat fall måste antas att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Om det finns särskilda skäl får anmälan till socialnämnden göras även i andra fall. Ombudsmannen får lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. Enligt förordningen med instruktion för BO finns bestämmelser om BO:s uppgifter m.m. i lagen om BO. Enligt 6 § lagen om BO bestämmer ombudsmannen själv sin orga- nisation och den närmare inriktningen av sitt arbete. Enligt 2 § för- ordningen med instruktion för BO skall 18 § verksförordningen (1995:1322) tillämpas på ombudsmannen. Av bestämmelsen fram- går att myndigheten i en arbetsordning eller i särskilda beslut skall meddela de bestämmelser som behövs om myndighetens organisa- tion och formerna för myndighetens verksamhet. BO har 23 anställda. Myndigheten leds av om- budsmannen som ansvarar för myndighetens verksamhet. är organiserat i en stab och fyra enheter; kanslienheten, juri- diska enheten, informationsenheten och projekt- och utrednings- enheten. Enligt 4 § i BO:s instruktion avgörs ärendena av ombudsman- nen. Ombudsmannen får dock överlåta till annan anställd att beslu- ta i vissa fall. Enligt 2 § i BO:s instruktion skall vidare bestämmel- serna i 24–26 §§ verksförordningen tillämpas på ombudsmannen. Av bestämmelserna framgår följande. Ärendena avgörs efter före- dragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det medges att ärenden som avgörs av någon annan tjänsteman än myndighe- tens chef inte behöver föredras (24 §). Vidare får myndighetens chef utan föredragning fatta beslut som inte kan skjutas upp till dess att ärendet hunnit föredras (25 §).