sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Även om vissa variationer finns mellan partierna tilldelas valberedningarna i samtliga partier en viktig roll genom främst möjligheten att sondera lämpliga kandidater och lägga fram förslag till vilka kandidater som bör ges möjlighet att representera partiet på förtroendeuppdrag. Givet den betydelse valberedningarna kan antas ha för invandrares representation är det av intresse att fråga sig vilka kriterier som gäller för dem som ingår i valberedningarna. När det gäller vilka sidoorganisationer som ska ingå i val- beredningarna uppger de nomineringsansvariga överlag att en grundläggande princip är att partiernas aktiva föreningar ska vara Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... representerade i valberedningen, vilket främst innebär att ungdomsförbunden och vanligen kvinnoförbunden ska vara representerade. I socialdemokraterna betonas även att de fackliga socialdemokratiska föreningarna ska vara representerade (pro- jektets intervjuundersökning), vilket även framkommit i tidigare forskning (). I de flesta partier finns vissa rekom- mendationer – ibland i stadgar men vanligen i andra olika interna partidokument – för sammansättningen av partiinterna organ, till vilka valberedningar ingår. Bland de 14 nomineringsansvariga är det dock bara ett par stycken som känner till var dessa finns och hur de är formulerade. I de valberedningar som undersökts framgår att kraven på främst kvinnors men också på ungdomars representation vanligen har tillgodosetts, och exempel finns även på att högskoleförbund och finns representerade i valberedningarna i och . Denna princip om föreningarnas represen- tationen i valberedningarna innebär dock att personer med invandrarbakgrund, som inte har någon etablerad särorganisering, inte heller på samma sätt tillförsäkras plats i valberedningarna. Principen om representation av partiernas föreningar kan avläsas i valberedningarnas storlek, där det parti som har det överlägset största antalet föreningar socialdemokraterna (1999), också har störst valberedningar (26 i respektive 27 i ). I övriga partiorganisationer varierar antalet ledamöter mellan 3 och 9, där i är störst med nio personer. Vid sidan av de formella kriterierna för valberedningarnas sammansättning framgår också att ledamöterna i valberedningarna i och tillhör de mest etablerade medlemmarna i partiorganisationen. Det är också tydligt att en viktig förutsättning för att bli ordförande i valberedningen är att man varit aktiv länge i partiet. Ett annat vanligt krav på ledamöterna i valberedningarna uppges vara att varken man själv eller någon familjemedlem bör vara aktuell för högre positioner på den lista som valberedningen sätter samman. I några fall har sammansättningen av partiernas valberedningar i och inte kunnat möta de centrala krav som ställts när det gäller att bestå av ledande, erfarna partimedlemmar, som inte befinner sig i jävssituationer. Ordföranden för valberedningen i i är en jämförelsevis oetablerad medlem, och han blev tillfrågad om att sitta i valberedningen så sent som dagen före årsmötet. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... partiorganisationer har också personer från valberedningen kommit att sitta i kommunfullmäktige. Även om de centrala krav som ställts generellt kunnat mötas verkar man i partiorganisationerna ibland sakna en medvetenhet om betydelsen av nomineringsinstitutionerna och valbered- ningarnas sociala sammansättning. En nomineringsansvarig, i , uppger att man i partierna ofta inte tagit valberedningarnas sammansättning på det stora allvar som de förtjänar: har det varit så här förut, det kan jag tala om erfaren- hetsmässigt, att det här med valberedning har setts som en bisak, och lite oviktig. 4.1.3Konsekvenser ur ett lika-rättighetsperspektiv Vilken betydelse kan då valberedningarnas sammansättning ha för representationen av personer med invandrarbakgrund? Som tidi- gare konstaterats gäller enligt de nomineringsansvariga att ledamöter från partiernas sidoorganisationer, främst , ska finnas representerade i valberedningarna. Dessutom uppger nästan samtliga nomineringsansvariga att att åtminstone valberedningarnas ordförande, men helst även andra ledamöter, ska ha god förankring i partiet. Mot bakgrund av avsaknaden av fastställda krav för representationen av personer med invandrarbakgrund i valberedningarna, kombinerat med den generella underrepresentationen av personer med invandrar- bakgrund på ledande positioner i partierna är det ingen överraskning att personer med invandrarbakgrund är under- representerade i valberedningarna. Ingen av de intervjuade nomi- neringsansvariga är födda utomlands och av de 113 ledamöterna i de 14 partiorganisationer som undersökts var 13 () födda utomlands.1 Vi kan också konstatera att personer med invandrarbakgrund är underrepresenterade i valberedningarna i samtliga partiorganisationer utom i de båda städerna 1 De fyra partiorganisationer som utgör undantag från underrepresentationen i valberedningarna tillhör också de fem partiorganisationer som har högst andel personer med invandrarbakgrund i kommunfullmäktige i de båda städerna. Andelen kvinnor i valberedningarna var betydligt jämnare, där fördelningen i de flesta partier följde fördelningen enligt varannan damernas, även om det udda antalet ledamöter valberedningarna medförde en övervikt av män, med undantag för i . Den valberedning som avvek mest var i , där tre av nio ledamöter var kvinnor. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... och och i . I var repre- sentationen av personer med invandrarbakgrund i valberedningarna en dryg procentenhet lägre än i befolkningen (6 av 59 ledamöter var födda utomlands), medan andelen utlandsfödda i valberedningarna i (7 av 54) var knappt hälften av andelen i befolkningen. Generellt kan konstateras att andelen personer med invandrar- bakgrund var lägre bland ledamöterna i valberedningarna än i kommunfullmäktige. forskning kring kvinnors representation visar att egenskaperna hos ledamöterna i valberedningar har betydelse för vilka som blir nominerade (Leijenaar 1989). Det är rimligt att anta att även förekomsten av personer med invandrarbakgrund i valberedningarna kan ha betydelse för i vilken mån medlemmar med invandrarbakgrund föreslås som kandidater på listan. Även om förstås även majoritetsetniska svenskar kan föreslå personer med invandrarbakgrund till partiets valsedel, så skulle partierna genom att fastställa av riktlinjer för andelen personer med invandrar- bakgrund i valberedningarna kunna öka möjligheterna för att kandidater med invandrarbakgrund lyfts fram i valberedningarnas diskussioner. 4.2Partiernas strukturer för nominering av kandidater Som nämnts inleds nomineringsprocessen med ett första stadium som innebär att lokalföreningar eller medlemmar nominerar potentiella kandidater. Den andra fasen innebär att de föreslagna kandidaterna rangordnas, vilket kan ske antingen genom att den särskilt ansvariga valberedningen helt på egen hand orienterar sig om kandidaters förmågor och deras stöd i partiet, eller genom att valberedningen lägger fram ett förslag baserat på provval bland medlemmarna kring en lista med partiets kandidater. Processen sista fas innebär att ett förslag till lista presenteras inför det fastställandemöte som beslutar om valsedelns slutgiltiga utformning. Vi kommer här att presentera hur dessa tre stadier utformas i partierna, och undersöka om utformningen kan tänkas ha betydelse för invandrare och andra underrepresenterade gruppers representation. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... 4.2.1Hur går nomineringarna till? Den vanliga proceduren i nomineringsfasen är att enskilda med- lemmar skriftligen – genom medlemstidningen eller i särskilt utskick – uppmanas att inkomma med nomineringar. I alla partier förekommer dock även särskilda möten där man nominerar kandi- dater. I vår undersökning har sådana möten – som ibland ges benämningen förnomineringsmöten – förekommit i , socialdemokraterna och . I är de så kallade förnomineringsmötena2 vanligen gemensamma tillställningar för samtliga föreningar (avdelningar) på orten, medan nomineringsmötena i socialdemokraterna och hålls av respektive förening. I vår studie är det främst i socialdemokraterna, men även i viss mån i , som nomineringarna uppges kunna ha betydelse för nominerings- processens utfall. Avsaknad av nominering från sin egen förening de intervjuade företrädarna från dessa partier vara något som valberedningarna tar i beaktande och som tydligt kan försvåra möjligheten att bli högt placerad på listan. Betydelsen av föreningarnas nomineringar är traditionellt särskilt markerad i socialdemokraterna (intervjuundersökning) vilket också förefaller stämma med vad som gäller i partiet i stort, där provvalet ges en underordnad roll. Vad gäller socialdemokraterna kan vi därmed betrakta föreningsnomineringarna som en form av instrument som valberedningen använder för rangordning av kandidater. Med undantag för främst socialdemokraterna och i viss mån uppger dock de nomineringsansvariga i vår studie att antalet nomineringar för enskilda kandidater inte är något som tillmäts någon central betydelse. Här är nomineringarna i stället mer ett sätt att få de enskilda medlemmarna att anmäla sitt intresse, så att valberedningarna får en preliminär namnlista som utgångs- punkt för provvalet. Valberedningarna kan dock vanligen komma att komplettera denna lista med namn på fler intresserade kandi- dater. I flertalet av partiorganisationerna i vår studie kan den första fasen av nomineringar därmed inte betraktas som betydelsefull för den slutliga lista som nomineringsprocessen utmynnar i. 2 I gäller särskilt enligt stadgarna att sådana möten ska hållas för valen till kommunfullmäktige , landsting och riksdag (2005). Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... 4.2.2Rangordningsarbetet och valberedningarnas förslag Då namn på kandidater tagits fram påbörjas nästa fas, det vill säga arbetet med att rangordna de föreslagna kandidaterna. I de borgerliga kommunorganisationerna och partidistrikten använder man sig här av provval, något som också gäller enligt de borgerliga partiernas stadgar. Även om exakta siffror inte kunnat ges har vi fått uppgifter från de nomineringsansvariga, efter samtal med företrädare på riksplanet, på att någonstans runt hälften av kom- munorganisationerna i anordnar provval, medan provvalet har beskrivits vara betydligt mindre vanligt i vänster- partiet och framför allt i socialdemokraterna (intervju- undersökning). Samma skillnader har tidigare konstaterats mellan partierna ifråga om riksdagsvalet (). Av vår under- sökning framgår att samtliga partiorganisationer i utom socialdemokraterna och , och samtliga partier i har använt sig av provval. Inslaget av provval i våra undersökta städer liknar därmed det mönster som förefaller gälla i riket i övrigt. I partiernas stadgar finns inga krav på att de provval som anordnas ska vara beslutande (Projektets intervjuundersökning). Ett viktigt undantag från följandet av provvalet gäller för varvningen av kvinnor och män, som alla partier utom utgår ifrån. I övrigt anges att provvalet generellt följts när det gäller de valbara platserna på kommunfullmäktigelistan. I de flesta partiorganisationer har det på de valbara platserna antingen inte skett någon, eller enbart enstaka, ändringar från provvalsresultatet i det förslag som läggs fram på fastställandemötet, medan ändringar varit något vanligare på de icke valbara platserna.3 Vid sidan om 3 Våra frågor behandlade dels listans sammansättning på valbara platser, dels icke valbara platser. En liknande bild av att en stor majoritet av partiorganisationerna inte gör mer än enstaka förändringar från resultatet i provvalet för listan i sin helhet ges av en enkätundersökning av nomineringsprocessen inför riksdagsvalet (1986). I studie inför riksdagsvalet framgår dock att en minoritet av partiorganisationerna beskrev provvalet som beslutande eller i huvudsak beslutande (). Det är dock rimligt att anta att just införandet av principen om varannan damernas kan vara skälet till de olika resultaten. Svaren på något vagare fråga (beslutande eller i huvudsak beslutande) kan eventuellt också tolkas som förenlig med resultat om förekomsten av enstaka ändringar. Även om våra resultat varit liknande dessa resultat så är det rimligt att vänta sig att åtminstone något fler förändringar görs i listorna till kommunvalet, där de valbara platserna är fler. I ett par fall är våra resultat också något mindre säkra. Även om vi vid jämförandet med den slutliga kommunlistan fått besked om de förändringar som angetts här, så har de nomineringsansvariga i ett par fall inte kunnat ge säkra besked, och vi har i dessa fall inte heller fått tag på sammanställningen av provvalsresultaten. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... varvningen av kvinnor och män nämns i ett par fall att förändringar skett med hänsyn till viljan att flytta upp yngre kandidater. har i tre fall valberedningen valt att föreslå en lista där man flyttat ned kandidater som man inte ansett vara samma tillgång för partiet. Dessa exempel, där ett par kandidater flyttats bort från valbara platser har beskrivits grunda sig i att flera medlemmar med ledande positioner velat ändra i den rangordning provvalet resulterat i. Just de vanliga avstegen från provvalet genom principen om Varannan damernas är ett exempel på positiv särbehandling, vilken bygger på att man ansett att kvinnors representation är en tillräckligt viktig fråga för att göra avsteg från provvalsresultatet. Ett viktigt undantag från denna beskrivning av att valberedningarna, bortsett från i fråga om kön, låter provvalet få fullt genomslag på de valbara platserna ges dock av socialdemo- kraterna i . I socialdemokraterna har man av tradition till- delat valberedningarna det största inflytandet och av de partiorga- nisationer som tillämpar provval har också socialdemokraterna i gett provvalet den minst avgörande betydelsen för sammansättningen av den slutliga listan. Även om valberedningen och, som nämnts, även föreningarnas nomineringar har stort inflytande på rangordningen av kandidater medför resultatet av provvalet en påverkan på diskussionerna i valberedningen. Med anledning av detta uppges det också i den socialdemokratiska partiorganisationen i ha förekommit vissa inslag av oppo- sition mot anordnandet av provval. Medan avsteg från provvalsresultatet varit mindre vanliga på valbara platser har avvikelserna ökat i omfattning längre ned på listan, när det gäller de icke valbara platserna. Vid sidan om varvningen av kvinnor och män på dessa platser, som här även i tenderar att få visst större utrymme, anges i flera fall att förändringar skett utifrån förslag från ungdomsorganisa- tionerna. Även om de icke valbara platserna har mindre betydelse så är rangordningen på dessa platser långt ifrån oviktig. Detta dels genom att ledamöter kan lämna sina uppdrag och behöva ersättas och inte minst genom att rangordningen på dessa platser ofta uppges ha betydelse för hur nämnduppdragen utanför kommunfullmäktige sedan fördelas. Platserna längre ned förefaller också ha betydelse för partiernas valresultat, och därmed vara ett sätt för partierna att locka väljare. Företrädaren för krist- demokraterna i beskriver detta: Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... Om man bara får in ett par i toppen så spelar det inte så stor roll vem man har längre ned på listan egentligen. Men det gör det ju ur väljarnas synpunkt. forskning visar att personer med invandrarbakgrund och ungdomar utmärker sig i att de har betydligt större sannolikhet att hamna utanför valbara platser på listorna än andra grupper (2001). Man har också i tidigare forskning beskrivit fenomenet att personer med utländska namn kan placeras på icke valbara platser som dragplåster eller så kallade listpynt, vilket kan visa att man i partiet strävar efter etnisk mångfald (och 1999; 2005). Även om det framgått att den vikt provvalen tillmäts varierar mellan olika partiorganisationer, medför provvalet generellt att valberedningens påverkan på rangordningen är mindre. Även när provvalet följs strikt kan dock valberedningarna ha en funktion att spela i att aktivt uppmana personer att kandidera till provvalet och listan. Det framgår att ledamöter i valberedningarna ofta spelat en viktig roll i det att man ofta kan undersöka intresset inför att kandidera, och det uppges att valberedningarna i flera fall har påverkat personer till att kandidera till valbara platser. Företrädaren för i beskriver hur valberedningen kan påverka vilka som kommer fram på listan genom att tillfråga och även övertala enskilda medlemmar att ställa upp: Man tillfrågade och kanske också försökte förmå dem att ställa upp, men om det var någon som man inte ansåg Då tillfrågade man ju klart inte. Man tillfrågade ju bara de man önskade. Vad gäller den sista fasen i nomineringsprocessen, fastställandet av listan, kan konstateras att den varit av mindre betydelse jämfört med den tidigare rangordningsfasen, efter vilken valberedningarna lägger fram förslag till lista. Det vanligaste är att samtliga med- lemmar har både yttrande-, förslags- och rösträtt på partiernas fastställandemöten (projektets intervjuundersökning). I social- demokraterna i och har medlemmarna enbart ytt- randerätt, och här ges i stället rösträtt till valda ombud för för- eningarna i deras respektive arbetarkommuner. Även om vi inte kunnat göra jämförelser av röstprotokoll för samtliga partier så ges ändå tydliga indikationer på att ett mycket begränsat antal Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... förändringar generellt har gjorts i de listor som valberedningarna har lagt fram. Dessa förändringar beskrivs också, utom i ett fåtal fall, ha gjorts på icke valbara platser. Det är förstås svårt att uttala sig om ifall detta ska ses som att valberedningarna gjort sitt jobb eller om det beror på en ovilja att ta konflikt. Men även när omfattande diskussioner uppges ha förekommit – som till exempel i i , där bland annat det tidigare kommunal- rådet helt lyftes bort från kommunlistan – så uppges att valbered- ningarnas förslag har gått igenom i fråga om de valbara platserna. I i gjordes ett stort antal förändringar, men här har också valberedningen, och främst dess ordförande, inte tillhört de mer etablerade politikerna i kommunen och man föreslog även en lista där ledande fullmäktigeledamöter flyttades ned. Vad gäller kandidater med invandrarbakgrund så kan inte heller några tecken iakttas på att man på fastställandemötena antingen tenderar att flyttas upp eller ned. Vad gäller partiernas strukturer för nomineringar av kandidater kan vi sammanfattningsvis konstatera att det är ovanligt med mer än enstaka förändringar från provvalsresultatet i de listor valbered- ningarna lägger fram inför fastställandemötet, och dessa ändringar gäller främst de icke valbara platserna. På fastställandemötet görs i sin tur ofta ett mycket begränsat antal förändringar i rangord- ningen av kommunlistorna. De avsteg från provvalsresultatet som görs i den slutliga listan handlar främst om principen om en köns- mässigt jämn fördelning. I våra städer kan användandet av denna princip främst visa sig i att andelen män i kommunfullmäktige i är , och i . En slutsats här är att medan främst principen om en könsmässigt jämn fördelning är mycket etablerad, görs inte någon liknande prioritering när det gäller personer med invandrarbakgrund och deras underrepresen- tation. Även när provvalet följs strikt kan dock valberedningarna ha en funktion att fylla genom att aktivt uppmana personer att kandidera till listan. Denna funktion bör inte betraktas som oviktig. forskning har visat att i vilken mån man tillfrågas om möjligheten att kandidera framstår som central för kvinnors och särskilt invandrares benägenhet att kandidera till förtroendeuppdrag (2001). Det är svårt att utifrån vår undersökning uttala sig om i vilken utsträckning skillnader finns i antalet rekryterings- orienterade kontakter med medlemmar med invandrarbakgrund respektive infödda medlemmar. Vi kommer dock att i kapitel 5 när- Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... mare beskriva hur de informella sammanhang ser ut som påverkar tillgången till rekryterande nätverk för personer med invand- rarbakgrund. 4.2.4Provvalets utformning och kraven på positiv särbehandling Innan vi i nästa avsnitt diskuterar vilken betydelse de formella nomineringsreglerna har i ett lika-rättighetsperspektiv ger här vi en kort beskrivning av hur sättet att utforma provvalet kan tänkas påverka listans slutliga utseende. Innan valberedningarna lägger fram förslag till lista har man insamlat information om de medlemmar som kandiderar till uppdrag. I främst i , som inte använt sig av provval, uppger den nominerings- ansvarige att valberedningen använt sig av omfattande intervjuer med samtliga potentiella kandidater i arbetet med att rangordna kandidaterna. Generellt bland de nomineringsansvariga beskrivs dock den viktigaste informationen som ligger till grund för valberedningarnas rangordning inhämtas genom tidigare kännedom om kandidaterna och mer informella kontakter. Viss information som kan vara till nytta för valberedningarna kan även fås genom de presentationer som kandidaterna i de flesta partier uppmanas att skicka in. Dessa presentationer är dock kortfattade och syftet är att de ska ligga till grund för presentationen i de foldrar som skickats ut i samband med provvalen. När det gäller utformningen av utskicket för provvalet har de partier som anordnar provval låtit kandidaterna presentera sig skriftligt, med grundläggande information i form av namn, yrke och intresseområden. I utskicket ingår också en uppmaning till medlemmarna att kryssa på ett visst antal kandidater, i genomsnitt ca 10 stycken. Det är ungefär lika vanligt att medlemmarna upp- manas lista kandidaterna med rangordning som utan. I och i aktualiseras frågan om sammansätt- ningen av grupper tydligare i provvalet. Man har i dessa parti- organisationer ställt som krav på den enskilde medlemmen att i provvalet sätta kryss för hälften kvinnor och hälften män. Som vi tidigare konstaterat gör man i de övriga partierna, med undantag för , senare en korrigering av provvals- resultatet utifrån principen om varannan damernas. De direkta kraven på att medlemmarna väljer en jämn könsfördelning uppges Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... underlätta valberedningens arbete eftersom man slipper göra lika många förändringar i provvalsresultatet. De listor som skickats ut består i nästan samtliga partiorga- nisationer i och av kandidaternas namn listade i bokstavsordning. I tre partiorganisationer har man dock gjort annorlunda. I socialdemokraterna och i har medlemmarna fått ta ställning till en lista som valberedningen ställt samman. i har i det senaste provvalet valt att skicka ut det föregående valets kommunfullmäktigelista som underlag för provvalet: Vi skickade ut ett brev till alla våra medlemmar i kommunen, där vi talade om vilka som valts tidigare, och att de inte var bundna av det, utan mer som ledning Lite grann att om de funderade så hade de listan från -98. (I) Så det fanns med i själva utskicket? Ja, att de var med på listan till valet -98, och: ska vi göra en ny, och ni är fria att använda vilka namn ni vill. Bara det är medlemmar. Den nomineringsansvarige i framhåller att listan varit enbart positiv att ha som vägledning för medlemmarna. Det före- faller som om valet att skicka ut dessa former av rangordnade listor styr medlemmarnas röstning. Valet att skicka ut det senaste valets kommunlista verkar snarare kunna medföra att möjligheterna för de etablerade ledamöterna ökar, något som också kan indikeras av att samtliga personer på valbara platser i suttit kvar.