sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Intervjuerna blev ofta mycket personliga, och de jag in- tervjuade berättade för mig om de känslor av ångest och frustration de kände då de inte välkomnades i samhället. Å andra sidan visade det sig, att det som var fördelaktigt på ena sidan av tunnelbanelinjen var en potentiell belastning på den andra, Dessutom, och trots att jag presenterade mig själv som en forskare från KTH, förde jag mina intervjuer på bruten svenska, inte på engelska, och kunde därför ses som en invand- rare. Jag är inte helt säker på hur mycket detta påverkade intervju- processen. En sak är däremot säker. Intervjuerna med män som arbetade i Kistas företagsområde blev aldrig lika personliga som intervjuerna med personer med invandrarbakgrund som bodde i bostadsområdena, och inte heller lika personliga som intervjuerna med kvinnor som arbetade på den högteknologiska sidan. Det för- sta kan bero på att vi inte delade någon enda social kategori. I denna mening kan tystnad som en mekanism för att grundlägga nya kategoriella gränser ses, inte så mycket som en mekanism som leder till förvandlingen av en region, utan mer som ett resultat av att man inte delar de intervjuades personliga bakgrunder. Med andra ord handlar det inte om att de som står bakom tystade den andre. Det handlar snarare om att intervju- erna aldrig blev såpass djuplodande så att de jag intervjuade kände att de kunde dela med sig till mig av sina uppfattningar om den andre. Men hade de gjort det hade det sannolikt ändå bekräftat den här rapportens slutsatser. För om åsikterna var positiva hade de väl knappast behövt hålla tyst om dem? I vilket fall så bekräftar det skriftliga materialet tystnaden och stärker min övertygelse om de slutsatser som den här uppsatsen når fram till. The professional stranger – An informal in- troduction to ethnography. , CA: Academic Press. Mellan tillväxt och (o)trygghet: idéer om tillväxt och socialpolitik i socialdemokratisk ideology. I An- dersson, J., , J., och Humlesjö, I. (red.) Välfärds- statens skräpvind: historiska spår i dagens välfärdspolitik, ss. How to do things with words. The delivered at in 1955. Urmson, J.O., & Sbisà, M. (red.). Borja, , . Local and Global: Manage- ment of Cities in the Information . Järvastaden - en satsning. Wasted lives: modernity and its outcasts. End of Millenium - The Infomation : Economy, Society and Culture, vol. Gender is calling: some reflections on past, present and future uses of the telephone. I , R., och Gring, K. (red.) The Gender-Technology relation. Verksamhetsplan - Regeringens IT- politiska strategigrupp. Stor-Stockholms bebyggelsehistoria - Markpolitik, planering och byggande . We have never been modern. : Har- vester . Från IT-politik för samhället till poli- tik för IT-samhället – Sammanfattning av Regeringens proposi- tion 2004/05:175. Regeringens proposition 1999/2000:86 – Ett informationssamhälle för alla. : Näringsde- partementet. Access and Inequality. I Heap, N., , R., Einon, G., , R. and , H. (red.) : in association with . The third wave. USK (). Arbetandes och boendes uppfattning om trafiksituationen i . Om, värdegrund och diskriminerande frigörelse I sin bok , the People of Europe? (2004) skriver om en europeisk apartheid. Uttrycket står för motsägelsefulla rörelser av både inkludering och exkludering i det europeiska unionsskapandet. I artikeln Ett europeiskt dilemma återkommer också till denna ambivalens. Han menar att det finns ett europeiskt dilemma där idéer om universalism, lika be- handling och jämlikhet inte gäller alla som bor i (2005:30). I det här kapitlet ska jag uppehålla mig vid ett liknande fenomen. Jag har genom ett antal forskningsprojekt haft möjlighet att stu- dera och analysera olika former av europeiska såväl som svenska antidiskriminerings- och värdegrundsstrategier. Det har handlat om jämställdhets- och mångfaldsstrategier men också strategier som syftar till att utmana heteronormativitet i arbetsliv och skola. Skälet till att jag en gång började intressera mig för dessa metoder för för- ändring var att jag i dem uppmärksammade en liknande paradox som den Balibar och Kamali registrerat. Med strategier som talade för integrering eller jämställdhet upprepades normativa principer som både hierarkiserade och exkluderade (se 2000, 2006b). Syftet med det här kapitlet är därför att utifrån ett inter- sektionellt perspektiv studera värdegrundsstrategiers betydelse för strukturell diskriminering. Med ett intersektionellt perspektiv menar jag en problematise- ring av hur föreställningar – som skapar kategorier som exempelvis kön, sexualitet eller ras – formas tillsammans eller i kontrast till varandra. Att dekonstruera dessa sammanhang för att förstå mer om hur det skapas hegemoniska eller dominanta förståelser som möjliggör och naturaliserar ojämlikheter, är en central uppgift i in- tersektionella studier. Ett intersektionellt perspektiv är emellertid också betydelsefullt för att det visar på motsatta rörelser och inkonsekvenser när nor- mer konfronteras och får betydelse för varandra. därför viktigt för att förstå förändring och möjligheter för ifråga- sättande av de villkor som möjliggör maktpositioner, exkluderingar och ojämlikheter. Makt förstås alltså inte som något som är eller något somliga har utan något som blir till, möjliggörs och under- grävs på ett multipelt sätt (de los 2005, de los tinsson 2005, 2006a). Strukturell diskriminering förstås här som institutionalisering alternativt som en återkommande effekt av hierarkiserande och ex- kluderande normer och föreställningar. Den strukturella diskrimi- neringen återfinns exempelvis i organisationer, lagar, skola, läropla- ner, myndighetsutövanden och regler på arbetsmarknaden. Det är föreställningar som vunnit viss stabilitet och kraft (2002). Den strukturella diskrimineringen är dock inte huggen i sten utan utmanas, är motsägelsefull och kräver ett återkommande legitime- rande av skilda normativa processer.TPF1FPT Materialet kapitlet baseras på hämtas från tre olika forsknings- projekt jag arbetat med.TPF2FPT Ett av dessa projekt utgörs av en diskurs- analys av material insamlat vid en deltagarstudie på en industriell koncern samt av mångfaldsretorik från näringslivet. Det andra byg- ger på en genomgång av värdegrundsstrategier riktade till eller upp- repade på skolor och närliggande verksamheter. Ett tredje projekt handlar om makt och underlydandeskap och är fokuserat på fack- liga utbildningar i ledarskap. Artikeln är disponerad så att jag börjar med en diskussion om hur värdegrundsstrategier kan begripas teoretiskt. Vilken samhälle- lig betydelse kan de tänkas ha? Vad vore ett samhälle utan strate- gier? Därefter analyserar jag en rad exempel från min strategisam- ling. Vem innesluts och utesluts? Vad skapas det för förväntan på agentskap med de olika strategierna och vem är det som förväntas agera? Exemplen kommer från såväl regering, myndigheter, när- ingslivsledare, från olika enskilda organisationer, så kallade NGO:s, det vill säga att de inte hör till statlig byråkrati, som från enskilda individer. Min tanke med detta spretiga material är att följa en prin- cip om inne- och uteslutningar i skilda sammanhang. Föreställ- ningar blir hegemoniska genom att upprepas ofta och vid skilda 1TP PT För vidare diskussioner om och definitioner av strukturell diskriminering se SOU 2005:41, SOU 2005:56. 2TP PT Mångfald i teori och praktik. Näringsliv och kyrka som samhälleliga normproducenter (), Den självklara heteronormativiteten – skolan som plats för sexualitets och köns- konstruktion (), Makt och underlydandeskap – diskursiva paradoxer i dagens arbetsliv (FAS). Avslutningsvis diskuteras möjligheter för alternativa agentskaper och handlingsstrategier. I begreppet strategi ligger att vara emot något, att vilja åstadkomma förändring. Strategi är, som skriver, hjärtat i varje aktion som kan kallas politisk (1996:66). Den kan förstås som ett uttryck för eller del av en motdiskurs. Det vill säga att strategin är del i ett kontrasterande tänkesätt, praktik eller materialitet, ett ut- tryck för en motmakt. En strategi skiljer ut och fogar samman dimensioner till ett avgränsbart problem. Det nutida uttrycket könsmaktsordning alternativt det något äldre patriarkal struk- tur kan ses som sådana konstruktioner. Rasism och heteronorma- tivitet är andra som med strategiskt tänkande blivit till samman- hängande fenomen. Det samhälleliga förstås på ett alternativt sätt genom att något skiljs ut, fogas samman, benämns och blir ett objekt möjligt att agera emot och förhålla sig till (jfr 2002). Därtill följer med en strategi också en alternativ praktik, ett handlande som ska komma åt problemet. För att en strategi ska vara begriplig och trovärdig måste den också appellera till eller upprepa en rad andra föreställningar som i någon mening kan uppfattas som universella eller hegemoniska, som delade av många (Laclau 2000a). Det innebär att varje politik, varje strategi inte bara är begränsad av att vara emot vissa föreställ- ningar och materialiteter. Den måste också upprepa ett med andra delat tänkande, verbaliserande och materialiserande för att kunna vara begriplig. En diskurs av stor betydelse för de strategier jag ska se närmare på handlar om förändring, utveckling och upplysning. Det är, med andra ord, modernitetens hegemoni som upprepas. Det är principer som är så delade att de framstår som nästintill självklara. I de här strategierna upprepas även andra och till viss del besläktade diskurser. Det kan exempelvis handla om rätten att vara sig själv, eller om förväntningar på vad som uppfattas vara ett normalt och accepterat beteende. Men det kan även handla om ett upprepande av ett till synes givet ekonomiskt tillväxtmål.TPF3FPT Det för- För kritik av tillväxtnormaliteten se ex m.fl (red) 2001, , , 2002, No Limits. The 20thP CenturyP Discourse of conomic Growth. : Skrifter från . väntade och delade blir villkoret för strävan efter något annor- lunda.TPF4FPT Att tänka i strategier genomsyrar enskilda NGO:s. Det finns en mängd antirasistiska, antikapitalistiska, feministiska, /gay & lesbian och queera rörelser. Men strategier är också ett utmärkande drag för regeringsarbete och myndighetsutövanden. Lagstiftning och styrdokumet, som exempelvis läroplaner, är exempel på strategier. Strategier kan därför inte skiljas från strukturell diskriminering, utan måste ses som del av denna. Makten kan inte heller förstås som något som kommer ovanifrån, från exempelvis staten eller näringslivet för att sedan – genom strategier – motsägas av olika rörelser. Lika gärna kan man se statens och näringslivets agerande som upprepande av och reaktioner på normer och normomvand- lingar.TPF5FPT Jämställdhet, Heterosexualitet, Tillväxt och Nationalitet Mitt äldsta exempel är daterat . Dåvarande jämställdhetsministern skrev en debattartikel i tillsammans med industrialisten och kapitalisten . Den senare satt med i ministerns jämställdhetsgrupp och syftet med artikeln var att få människor i allmänhet och företa- gare i synnerhet att förstå att de måste arbeta med jämställdhet. De båda slog fast att: inte ta vara på kvinnors kompetens och erfaren- heter är ett slöseri såväl i företags- som nationalekonomiskt per- spektiv. Artikelförfattarna anspelade därmed på ett föreställt na- tionellt såväl som företagligt konsensus. Här finns en gemensam ekonomi och en gemensam ekonomisk strävan. Kvinnorna behövs för att denna ekonomi ska bli lyckad: Produktutveckling visar också att nya insikter nu sprids inom närings- livet, till exempel IT-sektorn, som innan kvinnorna kom som pro- duktutvecklare, var extremt teknikfixerad. , när kvinnorna gör en- tré, kommer användarvänlighet och funktion i fokus, vilket gör pro- dukterna mer tillgängliga för en större marknad. I har vi ett försprång när det gäller jämställdhet, detta kan bli en konkurrensför- del. Det kräver dock att näringslivet tar vara på denna möjlighet och ökar tempot i jämställdhetsarbetet. (, ). 4TP PT För en viktig diskussion om universalism och partikularism se , Laclau & Zizek 2000, 2005. 5TP PT Tanken är central hos , se även en liknande och besläktad version av det här tänkandet se Hardt & Negri. Det finns en tidsaspekt i argumentationen. En manlig IT-sektor har varit teknikfixerad. , när kvinnorna gör entré förändras den. Något händer, hoppas man, när kvinnorna kommer in. De för med sig något annorlunda. De gör produkterna användarvänliga medan männen får representera teknik. Tillsammans och jämställt kommer män och kvinnor att vinna i konkurrensen. Hennes egenskaper kommer att vara ett viktigt tillskott. Arbetsmodellen kan därmed sägas utgöras av ett heterosexuellt komplementärt par. Men det är inte bara för det enskilda företaget som denna modell ska gå hem utan för hela nationen. görs heterosexuellt, ett samhällsäktenskap tar form. När han och hon arbetar tillsammans vinner konkurrensfördelar. blir ett äktenskap. I båda fallen formas och naturaliseras det heterosexuella paret. Stereotypa föreställningar om kön upprepas där kvinnan genom att relateras till det användarvänliga återigen knyts till det jordnära medan den teknikfixerade mannen knyts till det abstrakta och lo- giska. En ytterligare tolkning är att genom att förenas så kommer de båda att bli mer moderna. Mannen förstås som allt för statisk och fixerad. När kvinnan kommer in i bilden kommer en föränd- ring att ske. Hon kommer att göra honom mer modern, eller kan- ske snarare mer postmodernt rörlig och flexibel. Återskapandet och naturaliserandet av det heterosexuella paret gör annan sexuali- tet till något annorlunda och udda, och kommer med budskapet om att kvinnor ska fortsätta att vara annorlunda männen och vice versa. Det finns ytterligare en tidsfaktor i den här artikeln. an- ses nämligen ha ett försprång. Vi anses ha kommit längre än andra när det gäller jämställdhet och därmed har vi en konkur- rensfördel. Här upprepas en modern diskurs om en linjär utveck- ling, man ska framåt och det finns en väg att gå och har kommit först. De andra länderna kan avundas oss. Den här beto- ningen på jämställd nationalitet, på att ha kommit längst har kom- mit att bli del av en nationell modernistisk självförståelse (se de los 2001). Att vara jämställd är att vara svensk. Att göra jäm- ställdhet till något typiskt svenskt har troligen för vissa framgångar men det har också återkommande inneburit exklude- rande och underordnande av de andra, av andra nationer, av männi- skor som inte är födda i (se Bredström 2002:184). I artikeln av och naturaliseras en ekonomisk konkurrensprincip genom att relateras till kön och ett modernt ut- vecklingsparadigm. Jämställdhet är något alla tycks vara eniga om är bra och jämställdhet är bra för ekonomin. Ekonomin mår bra av jämställdhet och det gör också marknadsekonomin till något ge- nuint gott. Här skapas kedjor av bekräftande innebörder. Debatt- artikeln är därmed ett exempel på hur mening skapas intersektio- nellt, hur tillväxt, könsåtskillnad (han och hon är olika och ska göra olika saker), heterosexualitet och nation formas och naturaliseras genom att relateras till varandra. Det nationella görs till en familj, till ett gemensamt projekt och det finns ett självklart sätt att han- tera det ekonomiska. Ekonomisk naturalisering och vi-skapande Ett ännu tydligare exempel på artikulationen mellan en värde- grundsfråga och en ekonomisk diskurs, än den hos och , återfinns i det så kallade mångfaldsarbetet. publicerade Svenskt näringsliv en annonsbilaga till med namnet: MÅNGFALD i svenskt arbetsliv en förutsättning för tillväxt. Rubriken på bilagan är ett exempel på hur två strategier vävs samman. Det handlar dels om ett normaliserande av ett olikhets- tänkande som bär på en slags integrationsidé. Det svenska arbetsli- vet ska bli mångfaldigt, det ska fånga upp människor som är olika varandra. Dels syftar rubriken på vikten av att skapa nya konkur- renskraftiga organisationsmodeller som ska bidra till tillväxt. Den här artikulationen är inte minst intressant eftersom den kommit att formas i en rad olika samhälleliga sfärer. Den återfinns exempelvis i näringslivet, hos svenska myndigheter och i utbildningsväsende (se ex Runfors 2003, 2004). Den har kommit att upprepas i många sammanhang, vilket också gör den allt mer självklar. Så här skriver integrationsverkets generaldirektör i skriften Mångfald som verksamhetsstrategi: Med en åldrande befolkning och låga födelsetal är det svenska arbetsli- vet i behov av arbetskraft. Vi har inte råd att bortse från den potential och kompetens som människor med bakgrund från något annat land har. Dessutom: möten mellan människor med olika bakgrund ger upp- hov till en rikedom av tankar, idéer och skapande. Samspelet mellan olikheter utvecklar. Mångfalden blir en kraft, i arbetslivet och i sam- hället. (2001:5). I citatet återskapas, precis som i talet om jämställdhet, ett natio- nellt vi, ett med ett arbetsliv och en åldrande befolkning. Detta vi ska dra nytta av, ta till sig arbetande från andra länder. En tänkt ledning eller normalitet, ska kunna ordna med de andra, så att de kommer till nytta (2005). Även här finns en föreställning om en stark ekonomisk drivkraft. Det handlar dels om att det behövs arbetskraft – vilket är en åter- kommande tes i mångfaldsresonemanget i stort (se ex. ovanstående annonsbilaga där detta skäl betonas). Dels handlar det om före- ställningen att det är ekonomiskt kreativt när olika sorters männi- skor kommer samman. De olika perspektiven bidrar, hävdas det, till att något nytt föds. Nya banor att tänka i antas skapas. I en in- tervju med en informant på Ledarna chefsorganisation fick jag höra att det inte längre räcker att effektivisera verksamheten genom rationaliseringar. Skulle man klara konkurrensen måste man finna sätt att vara mer explosiv och ha mer av förnyelse. Man kan inte lita på den uttänkta planeringen utan måste ställa hopp till det oplanerade och till oförutsägbara effekter som kommer sig av kre- ativitet och entusiasm. Eller, som man hävdar i inledningen till re- geringens riktlinjer för rekryteringsdelegationen för högskolan: Ökad mångfald kan förväntas medföra högre kvalitet och ökad kreativitet i utbildningarna. Det resonemang som tillsammans med tal om tillväxt och sam- hällelig välfärd upprepas i ovanstående citat och som efterfrågas av regeringen är exempel på en postmodern organisationsfilosofi som går under namnet performance management. Mångfaldsarbete ingår i denna filosofi som utgör en stark kontrast till tidigare former av organisationsmodeller i vilka målet var att kontrollera arbetstagare och där likhet eftersträvades. Denna arbetsmodell har diskuterats och analyserats av flera forskare (se ex. 2000, de los Re- yes 2001, 2003). Mångfaldsretorik präglas av ekonomiska incitament och nytta. Det finns också många paradoxer i mångfaldsresonemanget. som man talar om det föränderliga som norm och om det explosiva och oväntade finns en tilltro till människors förmåga att vara genuina, att vara i sin olikhet. Det är en förväntan som i sig bidrar till ett återskapande av en rad positioner som exempelvis kvinna, arbetare, invandrare eller homosexuell. De framstår som givna kategorier. Kategorin kvinna ska fortsätta vara kvinnlig, en man manlig, de som identifieras med positionen invandrare ska vara ett uttryck för en föreställd annorlunda kultur och på så sätt 6TP PT Bilaga till regeringsbeslut (). Delegationens verksamhet regleras av SFS nr 2001:935. skild från det svenska. En arbetare på klassresa förväntas se sin uppväxt som resurs och ständigt påminna sig och andra medelklas- sare om sin förmodade annorlundahet. Det antas finnas en identi- teternas essens och stabilitet i en värld av omvandling och av stän- diga förflyttningar. Genom att vara denna sin identitet så kommer arbetsplatserna att bli kreativa. Det innebär att det aldrig går att bli riktig svensk inte heller riktig medelklass och riktigt som en man eftersom man då riskerar att mista sitt existensberättigande som annorlunda (jfr. hook 1999). Det inkluderande mångfaldsresone- manget bär därmed på en betydande exkluderande princip. Exi- stensberättigandet, delaktigheten i gemenskapen, bygger på en utanförposition från början (jfr. Mulinari & 2004, Mar- tinsson 2006). Föreställningar som skapar det ekonomiska formas här intersektionellt med föreställningar som skapar kön, invand- rarskap och svenskhet. Trots att mångfaldsresonemanget skapar olikheter tycks det givet att det finns en gemensam eko- nomisk strävan. Alla ska vara beredda att satsa sig själva på att forma kreativa arbetsplatser (2006b). Med strategin följer också en idé om ett mål för ekonomisk till- växt och att ständigt skapa förnyelse, förändring. Denna ekono- miska princip blir legitimerad som den ekonomiska an- spelningen legitimerar arbetet mot exkludering. Inte bara olikheter naturaliseras i den här retoriken, ses som opolitiska och självklara, också förändringsnormaliteten gör paradoxalt nog det. Får var och en vara som de är och satsa sitt allt så blir tillväxten bättre och förändringar givna. I ett samhälle där autenticitetskravet eller idén om att vara sig själv är stark liksom om ständig tillväxt innebär kopplingen mellan att vara sig själv och tillväxt ett ömsesi- digt bekräftande. Föreställningar om mångfald som något gott bärs upp av tanken att tillväxten är något givet och självklart. Våra olik- heter är bra för det ekonomiska och bra för det föränderliga – det är därmed fint att vara olik, att vara annorlunda! TPF7FPT De intersektio- nella kopplingarna här kan komma att bidra till en hegemonisk för- ståelse av tillväxtekonomi som något genuint gott. 7TP PT För en kritik av detta tänkande se de los 2005. I en rad mångfaldsstrategier framstår klassamhället som väldigt sta- bilt. Det kan exempelvis handla om att skapa strategier för att möj- liggöra klassresor snarare än att utmana ekonomiska principer och uppdelningsprocesser. finns flera projekt som riktar sig till skolor i de förorter som genom en postkolonial retorik pågående görs till, som uttrycker det, platser som i sig förstås som de andra (2005: 100). De unga ska söka sig bort från dessa platser in i städerna och läsa vidare på universitet.TP EnPT likartad satsning handlar om att få unga – var de än bor – att söka sig från en studieovan miljö.TP F8FPT Det är visioner om fysiska och symboliska resor. Ett exempel på ett upprepande av denna vision är fakultets- ambassadörerna vid . På sin hemsida skriver man bland annat: Snedrekryteringen är tydlig på i och studenter med invandrar- och studieovan bakgrund är underrepresenterade i förhål- lande till hur övriga samhället ser ut. Fakultetsambassadörerna kämpar för att ändra denna trend så att alla samhällsgrupper ska bli represente- rade vid . (wwwH .fakultetsambassadorerna.se,H 2005-10- 28). Ett annat exempel hämtar jag från universitets naturve- tenskapliga fakultet som slår fast att: Fakulteten eftersträvar att alla anställda och studenter oberoende av social bakgrund, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning skall ha samma möjligheter att bedriva sitt arbete och sina studier. (Naturve- tenskapliga fakulteten, 2003, Strategiskt program 2003–2007). Man betonar också att man genom utåtriktad verksamhet vill sti- mulera intresse för högskolestudier hos ungdomar och vuxna från studieovana miljöer. Att agera för att bryta en medelklassig, vit och heterosexuell gräddfil in på universiteten är naturligtvis en bra am- bition. Men det jag skulle vilja diskutera är vad den här sortens strategier bygger på och återskapar för förståelse av såväl klass, in- vandrarskap som universitet. I båda citaten ses universitet som en neutral plats där alla ska få plats. Fakultetsambassadörerna ser ex- empelvis som ett rum som ska avspegla samhället och TP PT Det här arbetet har bland annat manats fram genom regeringens proposition Den öppna högskolan 2001/02:15. där alla samhällsgrupper ska finnas representerade.