sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Skillnaden är att denna studie använder en snävare definition av personer med svensk bakgrund, och på motsvarande sätt en vidare dito av personer med utländsk bakgrund genom att räkna svenskfödda individer med en utrikes född förälder till grup- pen med utländsk bakgrund. På detta sätt kommer de båda grupper som ibland benämns första och andra generationens invandrare att räknas som individer med utländsk bakgrund. Tanken med denna snäva kategorisering av svensk bakgrund är att försöka fånga upp det som i forskningsresultat inom andra discipliner har diskuterats i termer av en etniskt hierarkisk skala som positionerar icke-européer, företrädesvis från muslimska län- der längst ner i den skalan, medan Nordeuropéer placeras högst upp. Denna skala medför att olika grupper av invandrade personer drabbas olika av diskriminering (de los , , 2003, s. 295). beskriver detta i termer av utseendege- menskap; När det gäller hur dominerande diskurser och idéer kring svenskhet ser ut och vilka faktorer som påverkar hur människor klassificeras som svenska eller icke-svenska vill jag här lyfta fram några grundläggande dimensioner // I dessa fem principer finns sammanblandade dimen- sioner av det svenska som en politisk enhet och statsbildning med medborgarskap som grundläggande princip koppla till ett avgränsat territorium. Men de bär också på mer underliggande myter om 4 Ursprung skall i denna text förstås som just geografiskt ursprung, dvs. det land/område som individen själv, och/eller föräldrarna är födda i. När begreppet ursprung förekommer i detta kapitel skall det förstås på samma sätt som begreppet bakgrund. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund svenskhet som en kulturell och språklig gemenskap och en blods- bands- och utseendegemenskap . (, 2005, s.149f) De geografiska ursprungsområden som används uppdelade på svensk- födda och utlandsfödda personer är; , , / , , , söder om , Latin- och , /samt , inkl . I vissa analyser läggs dessa geografiska områden, fortfarande uppdelade på svenskfödda och utlandsfödda personer, ihop till endast , /samt individer med utomeuropeisk bakgrund. En förutsättning för att kunna studera diskriminering med kvanti- tativa metoder är att det finns någon form av selektion som produ- cerar någon form av skillnader mellan svenskar och icke-svens- kar. Vem som är icke-svensk kan skifta från undersökning till undersökning, och principerna för kategoriseringen kan bygga på födelseland och/eller medborgarskap i olika kombinationer. Hur man benämner gruppen icke-svenskar variera också mellan olika undersökningar. Det följande är bara en kort översikt över svensk forskning, och läsare som är intresserade av denna fråga uppmanas själva att ta del av de refererade undersökningarna för att sätta sig in i de olika definitioner som används. I finns det inom kriminalstatistiken en överrepresenta- tion av invandrare. Överrepresentationen vi finner vad det gäller invandrares brottslighet skiftar i storlek mellan olika brottstyper, men även mellan olika invandrargrupper (, 2002, s. 12). svensk forskning om invandrade personers brottslighet har visat att de är överrepresenterade i lagföringsstati- stiken i förhållande till infödda svenskar. Överrepresentationen, i förhållande till andel i befolkningen, ligger i storleksordningen strax under det dubbla och verkar ha legat relativt stabilt på den nivån . Detta trots att invandringen har skiftat karaktär, både vad gäller ursprungslän- der och syftet med immigrationen (, , 1997, s. 75). När det gällde skäligen misstänkta personer i misstan- keregistret så var överrepresentationen för utländska med- borgare kring 3 gånger högre än väntat, utifrån deras andel i Diskriminering av personer med utländsk bakgrund befolkningen (, 1997, s. , , konstaterar att invandrarnas överrepresentation i brott är marginell vad gäller självdeklarerad brottslighet, mindre än den dubbla enligt lagföringsstatistiken och trefaldig för de allvarligaste våldsbrotten. (1996, s. 83). I uppvisar andra generationens invandrare en lägre överrepresentation än första generationen (, , 1996, s. 80f; , 1996, s. 87ff; Mar- tens, 1997, s. 240; , 2001, s. 137; , 2001, s. 183). Detta skiljer sig från vad som kan förväntas utifrån internationella forskningsresultat där andra generationens invandrare oftare uppvi- sar en kraftigare överrepresentation i registrerad brottslighet än första generationen (Se exempelvis Tonry, 1997, s. Jag avser inte i denna studie att diskutera överrepresentationen vidare än att konstatera att den är belagd i tidigare forskning (Se avslutnings kapitel i denna volym). I övrigt kan nämnas att i skrivande stund arbetar med ett projekt som tar sig an hur invandrarnas överrepresentationen i brottslighet ser ut och eventuellt har förändrats . Även om överrepresentationen är ett viktigt kriterium för att kunna diskutera i termer av diskriminering utifrån en kvantitativ studie, är det inte självklart att överrepresentationen är ett resultat av diskriminering. Blumstein menar att det är få personer som skulle argumentera för att den överrepresentation som återfinns när man undersöker antalet män i fängelse, beror på att rättsväsen- det diskriminerar män, eller ger kvinnor en positiv särbehandling (Blumstein, 2005 [1982], s. 40). Det är därför viktigt att inse att frågan om diskriminering inom rättsväsendet är en mycket kom- plex fråga, och varken kommer att kunna beläggas eller förkastas med stöd av detta kapitel. Målsättningen är snarare att den relativt grova kvantitativa analys som görs skall kunna vara till stöd för fortsatt forskning inom området. Blumstein skriver att i idealfallet skulle en undersökning designad för att bekräfta, eller förkasta, tanken om förekomsten av diskrimi- nering inom rättsväsendet bygga på en matchning av fall som är identiska för allt utom ras5. Men eftersom detta inte är möjligt att matcha på det sättet måste vi använda oss av andra tillvägagångssätt 5 I original amerikanska begreppet race. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund (Blumstein, 2005 [1982], s. 41). Alla metoder har sina olika styrkor och svagheter och det är svårt att finna någon enighet om vilket material som är mest lämpat för att undersöka förekomsten av dis- kriminering inom rättsväsendet (DeLisi & Regoli, 2005 [1999], s. 88). I detta kapitel har jag valt att ge ett kvantitativt perspektiv på diskriminering inom rättsväsendet. Detta för att det saknas i och att det därmed bör vara en viktig utgångspunkt för vidare kunskapssökande om fenomenet diskriminering. Inledningsvis kommer materialet att beskrivas och analyseras med hjälp av frekvens- och korstabeller. Syftet med detta är att ge en översikt över materialet, samt att ge en inledning till vidare ana- lyser som genomförs med hjälp av binär logistisk regression6. I den binära logistiska regressionen undersöks de oberoende va- riablernas inverkan på den beroende variabeln7. Tillvägagångssättet är lämpligt att använda då den variabel man är intresserad av att studera är tudelad och endast kan anta ett av två möjliga värden (, 1994, s. 270). I dessa analyser kan till exem- pel brottsmisstanken läggas ner, eller resultera i åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal. Antingen beslutas det om nedläggning eller så beslutas det om något av de tre alternativen. Ett annat exempel på en lämplig beroende variabel är om tingsrätten dömer en person till fängelse som han/hon är åtalad för. Antingen gör domstolen det, eller inte. En av fördelarna med den logistiska regressionsanalysen är att det är möjligt att ta hänsyn till och studera ett antal olika obero- ende variablers inverkan på den beroende variabeln samt redovisa det överskådligt i en tabell. Resultaten av analysen presenteras i oddskvoter, som är ett värde på en populations avvikelse från en på given referenspopulation. Till exempel har jag valt att vid studier av skillnader mellan kvinnor och män låta kvinnorna vara referenspo- pulation. Detta innebär att deras oddskvot redovisas som 1,0. Om männen oftare döms till fängelse än kvinnor ger detta en oddskvot som är högre än 1,0. Detta beskrivs som att männen har en överrisk att dömas till fängelse jämfört med kvinnor. Skulle männen ha valts som referenspopulation, skulle deras oddskvot ha satts till 1,0. Vidare skulle kvinnorna ha dömts till fängelse mer sällan än män- nen, och därmed fått en oddskvot som varit lägre än 1,0. (, 1994, s. 270ff; , 1990, s. 322). 6Analyserna har genomförts i SPSS med funktionen simple. 7Variablerna presenteras kortfattat i bilaga 1. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund En överrisk på 2,0 innebär att jämförelsepopulationen har dub- belt så stor risk att råka ut för det som undersöks än vad refe- renspopulationen har. På motsvarande sätt innebär en underrisk på 0,5, halva risken för jämförelsepopulationen jämfört med referens- populationen (, 1994, s. 271). Brott är en kategorisering som innefattar en mängd olika hand- lingar. Det kan därför uppfattas som problematiskt att undersöka diskriminering med utgångspunkt i den totala brottsligheten. I ka- pitlet kommer vissa analyser göras för enskilda brottstyper. Denna indelning är fortfarande en relativt grov klassificering där exempel- vis brott mot liv och hälsa som återfinns i tredje kapitlet i brotts- balken utgör en kategori som innefattar allt från misshandel till mord. Denna indelning fortfarande täcker fortfarande in en mängd handlingar och det finns en risk att den eventuella skillnad som uppstår beror på variationer i brottslighet inom de olika brottsty- perna. For example, just as blacks are disproportionately represented in most serious offense types, it may be that they are also disproportionately represented among the most serious versions within each of the of- fense types (e.g., in the stranger-to-stranger homicides, in the armed robberies etc.). Further exploration is needed on these issues of intra- crime-type distribution of seriousness. (Blumstein, 2005 [1982], s. 44) Anledningen till att dessa relativt grova indelningar ändå används är att detta var det enklaste sättet att skapa jämförbara kategorier utifrån variablerna i misstankeregistret som bygger på brottskoder, och lagföringsregistret som bygger på lagrum. Vidare hade varken arbetstiden eller utrymmet i detta kapitel räckt till för att göra dju- pare analyser av de olika brottstyperna. Materialet kommer ursprungligen från misstankeregistret och lag- föringsregistret. På grund av registrens uppbyggnad är det inte möjligt att följa en individ från det att de upprättas som skäligen misstänkta i misstankeregistret till en eventuell fällande dom i lag- föringsregistret. Därför kommer kapitlet att behandla misstankere- Diskriminering av personer med utländsk bakgrund gistret samt lagföringsregistret var för sig. Uttaget från misstanke- registret består av alla brott med minst en skäligen misstänkt i hela riket.8 På motsvarande sätt består populationen från lagföringsregistret av alla lagföringar av tingsrätten i hela . De två uttagen innehåller inte samma individer om en person är skäligen misstänkt för ett brott är det troligt att en eventuell lagföring inte kommer till stånd . Detta gör att individen saknas i uttaget från misstan- keregistret, men återfinns i uttaget från lagföringsregistret i denna studie. På samma sätt kommer en del av de personer som ingår i uttaget från misstankeregistret inte att lagföras och saknas därför i uttaget från lagföringsregistret. De personer som har frikänts av tingsrätten ingår inte i materialet. Detta då lagfö- ringsregistret inte innehåller uppgifter om de individer som åtalats för brott och sedan frikänts. Uppgifterna från de bägge registren har sedan genom SCB:s för- sorg kompletterats med uppgifter från databasen . LOU- är en longitudinell databas som har uppgifter kring utbildning, inkomst och sysselsättning. Det är från denna databas som uppgif- ter om de skäligen misstänkta individernas respektive de lagförda individernas födelseland samt deras föräldrars födelseland har häm- tats. Utöver detta har de bägge datauttagen kompletterats med uppgifter om kön, ålder, inkomst, arbetslöshet, förvärvsarbete, so- cialbidrag samt utbildningsnivå (SCB 2005:1). Inledningsvis bestod uttaget från misstankeregistret av 394 159 brottsmisstankar. Vid (51 650 stycken) av dessa brottsmisstankar återfanns inte individen i uttaget från SCB. De troligaste orsakerna till detta bortfall är att individerna inte ingår i eftersom de inte hade fyllt eller att de inte var folkbokförda i 20039. Ytterligare en orsak kan bero på att personnumret är inkomplett eller felaktigt och därför inte kan återfinnas. Vidare förekommer vissa identiska 8Om en person misstänkts för flera brott , dvs. brottstid på polisanmälan, och de är antecknade på samma diarienummer och de avslutas med samma beslutskod räknas de bara en gång. Alternativet skulle vara att räkna till exempel den olovliga körning som finns registrerad som 184 brott och som avslutas med åtal, 184 gånger. Det är 12 873 brottsmisstankar som har ett brottsantal som är högre än 1. 9Eftersom de inte finns i SCB uttaget och jag inte har tillgång till personnumren kan jag bara återge de orsaker som jag fått besked om från personal på SCB. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund brottsmisstankar (13 218 gånger) men kommer bara att räknas en gång. Ytterligare en bortfallsorsak är att det för vissa personer saknas information för att kunna göra indelningen om svensk eller utländsk bakgrund. Det handlar om att födelseland för den skäligen misstänkta personen och/eller dennes föräldrar sak- nas. I vissa kombinationer skapar det bortfall i 12 041 stycken brottsmisstankar. Totalt kvarstår då 317 250 brottsmisstankar av de 394 159 ursprungliga. Uttaget från lagföringsregistret består från början av 67 846 domslut. av dessa lagföringar (5 443 stycken) saknar en individ som går att återfinna i . I lagföringsregistret finns det en variabel som anger åldern och utifrån denna kan man utläsa att det är något fler som var vid lagföringen bland dem som inte återfinns i (6,mot ).10 Det är också betydligt vanligare att individer som inte finns i döms till utvisning än de som återfinns där, (834 perso- ner) mot (56 personer). Dessa två fynd går i linje med att personer som räknas som bortfall i misstankeregistret på grund av att de inte finns med i troligen är yngre och i högre grad inte är folkbokförda i . Av de återstående 62 403 domsluten fattas information i 2 524 fall för att göra en indelning rörande utländsk bakgrund eller ej av samma skäl som redovisades för misstankeregistret. De återstående domsluten är i 51 380 fall från tingsrätterna och övriga från hov- rätterna samt högsta domstolen. Domsluten från överinstanserna kommer inte att ingå i detta kapitel då det är en mer komplicerad och tidskrävande process att utläsa innehållet i dessa domslut. Alla lagföringar i form av beslutade åtalsunderlåtelser, samt troligtvis en del lagföringar i form av beslutade strafförelägganden saknades i uttaget från av oklar anled- ning. På grund av detta kommer endast domsluten att användas. Uppgifter om åtalsunderlåtelser och strafförelägganden hämtas istället från misstankeregistret, trots att dessa två åtgärder räknas som lagföringar. Skillnaden mellan uppgifterna i de bägge registren 10 Individerna kan vara 15 vid lagföringen och ändå ingå i om de lagförs innan de fyller i och med att kriteriet för att vara med i är fyllt . Diskriminering av personer med utländsk bakgrund är att de åtalsunderlåtelser och strafförelägganden som finns i misstankeregistret fortfarande kan återkalls medan de som finns i lagföringsregistret är fastställda. Detta torde medföra endast en mindre skillnad och är i detta läge inget som kan åtgärdas. Inledningsvis presenteras hur många brottsmisstankar som åter- finns 2003 med skäligen misstänkta, där det beslutas om åtalsunderlåtelse/strafförelägganden eller åtalas efter utländsk bakgrund. Utöver detta redovisas domar i tingsrätterna på samma sätt. Syftet med det är att ge en bild av hur populationen fördelas på de olika nivåerna i rättsväsendet. Tabell 3.1 Andel skäligen misstänkta, åtalsunderlåtelser/strafförelägganden, åtal samt fällande dom i tingsrätten från misstankesregistret 2003 samt lagföringsregistret 2003 från de olika ursprungsområdena. 11 Den summerade procenten i tabellerna summerar inta alltid till på grund av matematiska avrundningsregler. Dock anges den alltid till . Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Av tabell 1 kan vi först och främst utläsa att på alla de redovisade nivåerna i rättssystemet utgör personer med svensk bakgrund en majoritet. I övrigt uppvisar siffrorna i tabellen en stabilitet mellan brottsmisstanken och resultatet av den samma i form av åtalsun- derlåtelse/ strafföreläggande, åtal eller fällande domslut. I tabell 2 redovisas hur påföljderna fördelar sig bland individerna från de olika ursprungsområdena. I denna tabell, och även i senare analyser, kommer gruppen som har dömts till fängelse att särredovisas. Detta för att fängelse kan tänkas indi- kera en grövre brottslighet. Zila skriver att det föreligger en pre- sumtion om fängelse om brottet vid straffvärdesbedömningen an- ses kunna förväntas medföra fängelse. Det vill säga att fäng- else i de fallen bör utdömas oavsett art av brottslighet och oavsett den tilltalades tidigare brottslighet, samt att det krävs starka skäl till att döma till skyddstillsyn eller villkorlig dom (Zila, 1998, s. 52). Kategorin Övrigt i tabell 2 innehåller till största delen över- lämnande till vård i olika former, som till exempel vård inom soci- altjänsten12, sluten ungdomsvård, missbruksvård samt rättpsykiat- risk vård13. Denna kategori kommer inte att studeras mer ingående i detta kapitel, men kan vara ett intressant område för vidare forsk- ning. 12Detta är den största kategorin som gäller (2364 stycken) av påföljderna inom övrigt kategorin. 13Denna kategori rör 355 domslut och frågan om rättspsykiatrisk vård kommer att lämnas därhän i detta kapitel. Detta trots att tidigare forskning har visat att påföljden kan vara intressant. Skälet är att vid de analyser som genomförts för olika brottstyper och ursprungsområden blir det för få fall för att kunna dra några slutsatser ifrån. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.2 Andel påföljder där det beslutats om böter, villkorliga domar/skydds- tillsyn, fängelse, fängelse samt övriga påföljder från de olika ursprungsområdena. Likt tabell 1 så utgör gruppen med svensk bakgrund i tabell 2 alltid en majoritet oavsett påföljdsval. I övrigt uppvisar de flesta grupper relativt stabila nivåer, men en förändring i nivåerna hos vissa grup- per mellan populationerna fängelsedömda och fängelsedömda i tabell 2. Grupperna bestående av personer från samt minskar sina andelar av populationen fängelsedömda , jämfört med fängelsedömda totalt. I princip alla grupper av utlandsfödda personer födda utanför ökar sina andelar. Detta kommer jag att återkomma till . En översikt av de skäligen misstänkta visar att det totalt är 115 866 individer som finns registrerade för 317 250 olika brotts- misstankar. Utifrån brottskoderna i misstankeregistret har brotten Diskriminering av personer med utländsk bakgrund delats in i följande brottstyper;14 Brott mot liv och hälsa (BrB kap 3), Brott mot frihet och frid (BrB kap 4), Sexualbrott (BrB kap 6), Tillgreppsbrott, exklusive rån (BrB kap 8), Bedrägeri och annan oredighet (BrB kap 9), Skadegörelsebrott (BrB kap 12), Brott mot allmän ordning (BrB kap 16), Trafikbrott, Narkotikabrott, Rån samt Övriga brott. Det vanligaste brottet att misstänkas för är till- greppsbrott vilket gäller ungefär en femtedel av brottsmisstan- karna, och det näst vanligaste brottet som personerna är misstänkta för är trafikbrott. I princip så är tillgreppsbrott det vanligaste brottet som individerna är misstänkta för även när de delas upp på de olika ursprungsområdena. I övrigt är det svårt att se några spe- cifika mönster för de olika grupperna. En försiktig tolkning av ta- bell 3 (se bilaga 2) skulle vara att personer med ett utomeuropeisk bakgrund i högre utsträckning misstänks för brott mot liv och hälsa samt narkotikabrott, än övriga grupper. Den egentliga frågan är vad som händer med brottsmisstankarna när de väl registrerats. Det blir intressantare att följa varje enskild brottsmisstanke och redovisa detta eftersom de enskilda indivi- derna kan misstänkas för fler brott under , och dessa brottsmisstankar kan resultera i olika åtgärder från nedläggning till åtal. Därför blir resultatredovisningen från analysen av misstankes- registret centrerat kring vad som händer med de olika brottsmiss- tankarna. I tabell 4 nedan visas vad som hände med dem som 2003 var skäligen misstänkta för brott i uppdelat på olika geo- grafiska ursprungsområden. 14 De brottstyper som redovisas i detta kapitel får ses som tämligen grova mått på olika typer av brottslighet. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.4 Resultatet av brottsmisstankarna uppdelat på ingen fortsättning, åtalsunderlåtelse/strafföreläggande eller åtal, inom de olika ursprungsområdena. (N = 317 250). (84 552) Tabellen visar att utlandsfödda personer från alla områden, undantaget, oftare är skäligen misstänkta för ett brott som senare läggs ned. Detta är fallet med hälften, eller mer, av brottsmisstan- karna som riktas mot personer födda i söder om samt , och . Medan svenskfödda indivi- der oftare, jämfört med utlandsfödda, åtalas för brott när de är skä- ligen misstänkta. Detta att utlandsfödda personer åtalas mindre ofta skulle kunna tolkas som positiv särbehandling. Men i ljuset av tidigare forskning är det troligtvis rimligare att se detta som en effekt av diskrimine- ring. Detta eftersom tidigare forskning har visat att polisen exem- pelvis tycks ingripa hårdare, och på lösare grunder mot utomeuro- péer i när det gäller eget bruk av narkotika (, 2005b, s. I en avhandling om patrullerande polisers yrkeskultur skriver att: När poliser uppmärksammade presumtiva kriminella och ordningsstörare var det resurssvaga grupper i samhället såsom Diskriminering av personer med utländsk bakgrund lågstatusinvandrare och de slitna och avvikande som drog till sig polisens uppmärksamhet. (, 2004, s. Utifrån förhål- landena i menar att det proaktiva polisarbetet bygger på de enskilda polisernas förmåga att identifiera vad de an- ser är misstänkta personer. Dessa misstankar utgår ofta ifrån polisi- ära stereotyper om den typiska kriminella personen. (, 2000, s. 192f).15 Resultat från danska studier visar att personer med utländsk bakgrund misstänks och anhålls i högre grad än personer med dansk bakgrund, utan att detta senare leder till en fällande dom. Fler av individerna med utländsk bakgrund anhålls/häktas i förbindelse med misstanke om brott (, 2003, s.135). Även resultat ifrån visade att åklagarna i högre grad beslöt att inte väcka åtal mot svarta än mot vita, vilket tolkades som att polisen behandlade de svarta hårdare än de vita. Dock var det bara i av fallen som åklaga- ren visste om den åtalade var svart eller vit (SOU 2005:56, s. 403). Huruvida de misstänktas eventuella utländska bakgrund är känd av åklagarna i , eller i vilken utsträckning detta kan tänkas vara fallet, måste vara osagt. Det finns inget sätt att utifrån detta material uttala sig om detta. Men det finns de som framhållit att sambandet mellan namn och utländsk bakgrund har ett tydligare samband i än i . Vilket innebär att risken för diskriminering inte bara är kopplad till att åklagaren känner till den misstänktas utseende, utan även kan till att åklagaren känner till namnet (SOU 2005:56, s. 403). Utifrån tidigare forskning verkar det rimligt att tolka tabell 4 som diskriminering i och med att de utlandsfödda personerna of- tare antecknas som skäligen misstänkta inom ramen för förunder- sökningarna, men att dessa förundersökningar inte leder vidare till åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal.