sou · GUB34 · 2007-01-01 00:00:00 — RTP-partnerskapen är i stort sett en spegling av den totala bilden, varför figur inte visas. I och med att RTP är den största gruppen i totalpopulationen är det också naturligt att viss likhet uppstår2. Figur 4:10 Deltagare med olika roll eller funktion i regionala kom- petensråd jämfört med totalmängden Tjman i off sekt Ombman i org Politiker, heltid Medlem i org Fritidspolitiker Kompetensråden är i realiteten ett samverkansorgan mellan an- ställda offentlig sektor och ombudsmän i intresseorganisationer. Övriga grupper förekommer sparsamt. 2 Det hade varit metodologiskt korrektare att vid varje jämförelse mellan en viss delmängd och en totalmängd ta bort den delmängden ur totalmängden. Dataprogrammet i Surveygenerator medgav dock inte detta. Jag har på prov gjort några beräkningar, men skillnaderna visade sig inte bli särskilt stora Vilka är parterna? Ett sätt att tydligare illustrera skillnader mellan de olika part- nerskapen är att jämföra dem med varandra. Vi har här valt att ställa strukturfondsdelegation, Mål 3 och LAG-grupper mot varandra därför att de uppvisar stora inbördes olikheter. Olikheterna fram- träder tydligast om man tänker bort den stora tjänstemannado- minansen, som ju finns i alla tre grupperna, om än i mindre andel i LAG. Dessa tjänstemän har alltså tagits bort från figur 4:11 nedan. Som redan nämnts framgår politikernas starka ställning i struk- turfondsdelegationer, ombudsmännens i organisationer (arbets- marknadens parter) i Mål 3 och företagares och medlemmars starka ställning i LAG-grupperna. I det senare fallet kan man inte direkt tala om dominans eftersom antalet trots allt inte är så stort, men den relativa ställningen är betydligt större än i andra partnerskap. LAG-grupperna kan också beskrivas som mest välbalanserad vad gäller representation från olika typer av organisationer. Figur 4:11 En jämförelse mellan strukturfondsdelegationer, Mål 3 och LAG-grupper med avseende på deltagare med olika roller eller samhällsfunktioner (exklusive tjänstemän) Var väljer olika aktörer att placera sig? Utgår man i stället från hur personer med olika roll eller funktion har valt att placera sig – eller blivit placerade - kan man i samman- fattning konstatera att de heltidsengagerade politikerna har valt att placera sig främst i strukturfondsdelegationerna och i RTP. De of- fentliganställda tjänstemännen finner man av förståeliga skäl inom alla slags partnerskap, dock i första hand inom RTP, Mål 3 och övervakningskommittéer. Ombudsmän och tjänstemän från intres- Vilka är parterna? seorganisationer, arbetsmarknadens parter m.fl. finns inom samma slags partnerskap som de offentliganställda. Dock finns relativt sett fler inom Mål 3. De är sällan med i strukturfondsdelegationer. Förtroendevalda och medlemmar i intresseorganisationer liksom företagare utgör ganska små grupper. De partnerskap som de i för- sta hand intresserar sig för är Mål 3, RTP och LAG-grupperna. De företagare som valt att engagera sig finner man främst inom LAG- grupperna, troligen mindre företag inom landsbygdsområden. Fri- tidspolitiker återfinns i de mest jordnära partnerskapen – LAG- grupperna – samt de mest övergripande – övervakningskommitté- erna. Hur man nu ska tolka det. Figuren nedan är konstruerad på samma sätt som figuren ovan – offentliganställda tjänstemän har tagits bort, de partnerskap med tydligast avvikande mönster har tagits med. Figur 4:12 Var har olika aktörer, exklusive tjänstemän inom offent- lig sektor, valt att delta Öppna kommentarer från enkäten Enkäten avslutades med några öppna frågor där respondenterna ombads att med egna ord om de så önskade tillägga något om för- delar och nackdelar med arbetet i partnerskap. Ofta återkommande kommentarer var att det bedömdes som värdefullt att företrädare för olika organisationer med olika kunskaper och perspektiv samla- des i de olika partnerskapen. Man talar om värdet av att kunna hantera frågor tvärsektoriellt och gränsöverskridande. Det fanns också några kommentarer om deltagarnas sammansättning. Vilka är parterna? Det som varit bra är att både tjänstemän och politiker kunnat samsas och lära av varandra genom arbetet i strukturfondsdelegationerna. Det skulle sannolikt räcka om den politiska medverkan fanns på pro- gramstadiet och när det gäller förankring och info. Verkställigheten av programmet skall överlämnas åt professionella personer med kunskap och ansvar för åtgärderna. För stora grupper för att något egentligt konstruktivt arbete ska kunna ske, men roligt att träffa lite människor utanför den egna näringen. Möjligtvis har partnerskapets sammansättning givit för stor tyngd åt offentlig sektor, fackföreningsrörelsen och udda intresseorganisatio- ner. Partnerskapet bör ersättas av ett kommunalt samverkansorgan. Man bör skilja mellan partnerskap med övergripande policyuppgifter och sådana som ska arbeta mer operativt. I de senare bör endast de största finansiärerna finnas med. 5Mera grunddata om studerade partnerskap 5.1Intervjupersonens formella roll i partnerskapen Respondenternas formella roll i partnerskapen framgår nedan Ordförande/vice ordförande Ingår i arbets- eller referensgrupp kopplad till partnerskapet Figur 5:1 Respondenternas roll i partnerskapet I partnersk apet ä r ja g: Ingår i arbets- eller referensgrupp Att de flesta respondenter är ordinarie ledamöter är inte ägnat att förvåna. Möjligen kan man undra över att det var så många som inte direkt ingår i det primära partnerskapet, men ändå finns på de listor som vi utgått från. I flera fall kan det handla om personer som förutom sitt ordinarie deltagande i partnerskapet också ingår i vissa arbetsgrupper. Dessa personer finns främst inom RTP och Mera grunddata om studerade partnerskap stora partnerskap kopplade till strukturfondsprogram, dvs de grup- peringar som ofta är stora och mest lösa i kanten när det gäller att definiera vilka som ingår i gruppen. Nästan hälften av dem som svarat på enkäten angav att de ingick i fler än ett partnerskap. Hur många ingår i fler än ett partnerskap Ingår du i fler än ett partnerskap? Vi bad de drygt 250 personer som svarat att de ingår i flera partner- skap utöver det som de markerat att de angivna svaren avser att markera vilka. Var finns då de flesta mångsysslarna – partnerskap- sproffsen? Svaret är väl att de finns inom alla partnerskap, men mest bland ledamöterna i strukturfondsdelegationerna. Där svarar att de också sitter i andra partnerskap. Det finns dock en stor risk för att dessa svar inte ska tolkas helt bokstavligt. Respondenterna ombads ange vilka andra partnerskap de deltog i. Flera strukturfondsledamöter angav stora partnerskap kopplade till strukturfonder. Den nära kopplingen mellan delegationen och dess stora partnerskap gör att det nog inte är helt rättvisande att se det som att de som svarat på det viset är mångsysslare. Kanske ska man mer se det som att det ena följer på det andra. I så fall blir den enda iakttagelsen att medlemskap i flera partnerskap är något mindre vanligt inom övervakningskommittéerna och Mål 3. Där anger att de ingår i flera partnerskap. De senare är alltså något mer specialiserade än de övriga. Mera grunddata om studerade partnerskap Figur 5:3 Respondenter som ingår i fler än ett partnerskap uppdelat på typ av partnerskap Ett annat sätt att belysa frågan är att se vilket det vanligaste andra- alternativet är för dem som angivit att de deltar i flera partnerskap. På det stora hela kan sägas att RTP dominerar stort. För övriga grupper är variationen större. Strukturfondsledamöter och ÖK-ledamöter ingår också i RTP och andra stora partnerskap kopplade till programmen. Ingen från dessa deltar också i en LAG-grupp. Mål 3 ledamöter ingår förutom i RTP också i regionala kompetensråd, vilket är förväntat med tanke på att Växtkraft mål 3 är så starkt inriktat på kompetensfrågor. Ledamöter i LAG-grupper är representerade på alla håll utom i strukturfondsdelegationer och kompetensråd. RTP-ledamöter är tämligen jämt spridda på alla övriga slags part- nerskap. Ledamöter i regionala kompetensråd ingår också i RTP och i någon mån i Mål 3. Här skulle man kunna ha väntat sig ett större överlapp. Här kan också noteras att många som ingår i regionala kompetensråd har valt att inte besvara enkäten med utgångspunkt från just den konstellationen. Kanske betraktas inte kompetensrå- det som lika partnerskapigt som andra grupper som de deltar i, t.ex. RTP eller Mål 3. Ledamöter i de stora partnerskapen ingår också främst i RTP. Mera grunddata om studerade partnerskap Från vilka organisationer/sektor kommer mångsysslarna? Ett annat sätt att vinkla frågan är: Varifrån kommer de deltagare som är mest mångsysslare? I absoluta tal finns naturligtvis flest mångsysslare inom kommungruppen och gruppen regionala statliga myndigheter eftersom dessa är störst. Relativt sett finns de flesta mångsysslarna inom gruppen regionala myndigheter samt hos ar- betsmarknadens parter. Företrädare för centrala myndigheter liksom företrädare för högskola är de som minst sitter på flera stolar. Figur 5:4 Relativa andelen partnerskapsproffs inom olika organi- sationer 5.3Ett arbetsamt åtagande? Hur arbetsamt är det att delta i partnerskapsarbetet? Vi ställde föl- jande frågor: Hur lägger du ner på arbete i partnerskapet ? Mera grunddata om studerade partnerskap Figur 5:5 Nerlagd tid på arbete i partnerskap Hur lägger du ner på arbete i partnerskapet Hur arbetskrävande är olika partnerskap? I figuren nedan har de tre högre svarsalternativen noterats. Här framgår att arbetet i övervak- ningskommittéer och stora partnerskap tar minst tid medan LAG- grupperna och RTP tar mest tid. Figur 5:6 Respondenter som lägger ner mer än på arbete i partnerskap Ser man närmare på extremvärdena framträder ett mönster där man ser att vissa personer i LAG-grupperna lägger ner ganska mycket arbetstid. Det gäller också RTP, där medelvärdet alltså dras upp av att vissa lägger ner mycket tid. Det är få ledamöter i struk- turfondsdelegationer och övervakningskommittéer som lägger ner stor tid på dessa. Detta är inte så förvånande med tanke på att Mera grunddata om studerade partnerskap många ledamöter i framför allt i de förstnämnda är heltidsengage- rade politiker med stor vana att beta av det ena mötet efter det andra. Omräknad tidsåtgång i personår Hur stor arbetstid läggs ner totalt sett i på arbete i partner- skap? Det är svårt att beräkna ett medelvärde eftersom man inte riktigt vet fördelningen i den lägsta och den högsta kategorin. Man får göra vissa approximationer. Ett ungefärligt medelvärde för dem som svarat är i måna- den1 motsvarande . Det är möjligt att många i undersökningens bortfall är svagt engagerade i partnerskap. Den enkla bortfallsanalys som gjordes tyder på det. Dock med reserva- tionen att det också är möjligt att en del av de mest engagerade – och upptagna – personerna inte svarat av tidsbrist. Antas likväl att den första kategorin dominerar kan en bedömning stanna på att de som deltar i partnerskap lägger ner . Det skulle innebära att nerlagd tid på partnerskapsarbete i den undersökta gruppen – i huvudsak möten och inläsning – är , vilket motsvarar ungefär 100 heltidstjänster (under antagandet att ett års- arbete motsvarar ). Till detta kommer det drygt hundratal personer som vi inte lyckades få e-postadresser till. Enligt en tidigare bedömning har vårt utskick som gick till drygt 1 000 personer täckt ungefär en tredjedel av landets deltagare i partnerskap. Siffran ovan måste alltså tredubblas och blir därmed över 300 heltidstjänster. Huruvida detta är mycket eller lite kan diskuteras. i förhållande till det totala antalet personer i plane- rande och beslutande ställning i landet är det kanske inte särskilt mycket. Det motsvarar dock en tämligen stor statlig myndighet. Om man ser deltagande i olika slags partnerskap som tillkommande arbete utöver tidigare samråds- och mötesverksamheter framträder en bild av en väsentligt utökad samverkansapparat. Frågorna med öppna svarsalternativ innehåller i några fall kri- tiska kommentarer om onödig tidsåtgång. 1 Det är ett vägt genomsnitt för varje svarskategori. De som svarat 1 – antas ha lagt ner . De som svarat antas ha lagt ner . För de yttre kategorierna antas snittet 0,75 och antas 8,0. Mera grunddata om studerade partnerskap Korrekturläsning i grupp – måste man resa från hela landet för att be- sluta om eventuella korrigeringar. Många formella redovisningar som tagit alltför mycket tid. För långa möten. Näringslivets representation är ofta svårt ytterst få är villiga att sätta av den tid som behövs. Den som ar minst att göra (= mest tillgänglig tid) får oproportioner- ligt stort genomslag. Men det samlade intrycket är att tidsaspekten inte ges någon fram- trädande roll i de spontana kommentarerna, vilket tyder på att i vart fall de som svarat på enkäten inte ser tidsåtgången som något större problem. En av enkätens besvarare kände dock ett behov av att lämna ifrån sig ett ampert yttrande i frågan om tung administ- ration: Skippa all formalia. Ge de myndigheter som genomför programmen mera tid för genomförande och låt dem slippa alltför mycket kringar- rangemang med ÖK, kontrollverksamhet och revision och otid och utvärderingar och hela baletten. Utvärdering och kontroll är bra, men det måste ske i rätt proportioner. Vi måste kunna lita till att våra myndigheter gör det de är satta att göra. När deras personalresurser är för knappa för att hjälpa näringen och arbeta projektinriktat och ut- vecklande på olika sett då är det desto viktigare att man minimerar allt extraarbete som blir med att arrangera ÖK-möten, ställa samman en hel rad med rapporter, göra utskick, ta emot revisorer, besvara olika kontrollrapporter, upphandla och hjälpa olika oberoende utvär- derare m.m. Hur mycket inläsning? En vanlig kritik av partnerskapsarbete – och av mötesverksamhet i största allmänhet – är att man som ledamot översköljs av hand- lingar som man med tungt sinne släpar med sig hem . Vi frågade: Hur stor del av avser inläsning av material och annan förberedelse? Mera grunddata om studerade partnerskap Figur 5:7 Andel av tiden som avser inläsning, sammantaget H ur s tor del av avser inläs ning av m aterial och annan förb eredels e inför partnerskap ets m öten? Med samma matematik och grova antagande som gjordes kan vi alltså säga att tidsåtgången för att läsa in handlingar till partners- kapsmöten motsvarar ungefär för riket som hel- het. Till detta måste dock läggas den mycket viktiga reservationen att dessa handlingar också har skrivits av någon. Det är tjänstemän som servar partnerskapen, projektledare och samordnare m.fl. Rimligtvis tar betydligt att författa programdokument, handlingsplaner, projektsammanställningar, protokoll m.m. än att läsa dem. Den relativa tidsåtgången för inläsning är överlägset störst i övervakningskommittéerna och lägst i de regionala kompetensrå- den, Mål 3 och de stora partnerskapen. Nedan visas fördelningen av dem som angivit att hälften eller mer av tiden avser inläsning. Mera grunddata om studerade partnerskap Figur 5:8 Andel (i procent) som anser att mer än hälften av arbetet i partnerskap består av inläsning av dokument 0 10 20 30 40 50 5.4Nykomlingar eller oldtimers? Består dagens partnerskap av samma personer som gårdagens? Figur 5:9 Totala andelen respondenter som ingick i partnerskap Ingick du i något likartat partnerskap ? Allmänt kan sägas att bilden av att det är samma gamla gäng som sitter kvar inte besannas. har det skett en nyre- krytering på . Figur 5:10 visar skillnaden mellan olika partnerskap. Skalan är procent. Mera grunddata om studerade partnerskap Figur 5:10 Andel respondenter som ingick i partnerskap uppdelat på typ av partnerskap Skillnaderna mellan de olika partnerskapen är inte så stora bortsett från de regionala kompetensråden. Strukturfondsdelegationerna har relativt sett högst kontinuitet. Två av tre sitter kvar från före- gående period. Fyra av fem av ledamöterna i de regionala kompe- tensråden svarar att de inte ingick i något motsvarande organ tidi- gare. Kompetensråden tillkom som RTP, men har i många falla kommit igång senare, vilket förklarar att det för de flesta som svarat inte funnits någon tidigare period. Låt oss avsluta med två citat ur den öppna delen av enkäten: Viss kontinuitet är också viktigt - den här typen av arbete är långsik- tigt och det underlättar om inte alla ledamöter byts ut . Nå- gon måste kunna ha kvar och förmedla visionen om det långsiktiga målet som man får akta sig för att det blir en pratklubb. I de rådgivande partnerskapen bör man ha en större omsättning på medlemmar. De finasiella och beslutande partnerskapen bör vara långsiktiga. 6 De viktigaste arbetsuppgifterna 6.1Uppgifter och roll i stort Här ges först en överblick av de samlade svaren på frågorna om partnerskapens uppgifter och roll. I nästa steg granskas hur de olika partnerskapen skiljer sig från varandra och från detta genomsnitts- mönster. I figurerna nedan visas svaren på frågan: Vilka anser du vara partnerskapets viktigaste uppgifter? Svaren redovisas i en femgradig skala där respondenten får ta ställning till ett påstående med ett instämmer helt (5) till instämmer inte alls (1). Den viktigaste uppgiften för partnerskapet är att Fastställa och formulera policy och riktlinjer som ska ingå i strate- giska programdokument Fatta beslut om större projekt eller grupper av projekt inom ramen för programmet Verka för att de deltagande parterna bidrar finansiellt till program och projekt ett forum för erfarenhets- och informationsutbyte ett stöd och bollplank till ansvarig förvaltnings-myndig- het/kansli Informera, stötta och stimulera projektägare och eldsjälar Figur 6:1 Partnerskapens viktigaste uppgifter, samlad redovisning, (5 = instämmer helt, 1= instämmer inte alls) ett forumförerfarenhets- och informationsutbyte 6.2Policyformulering och erfarenhetsutbyte viktigast Det är tydligt att de undersökta partnerskapen alla uppfattas ha som sina viktigaste uppgifter att fastställa policy och riktlinjer samt att vara ett forum för erfarenhetsutbyte. Ser man på svaren på den öppna frågan nr 18 (se bilaga) där respondenten ombeds att med egna ord beskriva sina erfarenheter av arbetet i partnerskapet ges många kommentarer om att sprida erfarenheter. Här kommer några röster från enkäten. Det viktigaste är att de olika parterna möts och dryftar utvecklingen i regionen (strukturfondsledamot) Det har varit ett brytande av åsikter utifrån respektive ledamots speci- fika kunskaper och erfarenheter vilket lett till en förbättrad helhetssyn för samtliga. Partnerskapet ger kunskaper och respekt för varandras områden och många informella kontakter knyts vid senare tillfällen. (Mål 3) Utbytet av erfarenheter från samhällets olika delar har varit oerhört stimulerande och givande och ger faktiskt en framtidstro om fortsatt samarbete över alla sorters gränser. Ett lärorikt utbyte av kunskaper om parternas organisation och verk- samhet. Arbetsprocessen har givit möjlighet till ökad kunskap och för- ståelse för olika utvecklingsförutsättningar. Partnerskapet handlar till stor del om att dela med sig av sina erfaren- heter till de övriga deltagarna. Inte så mycket om beslutande i kon- kreta ärenden. Bland de öppna svaren finner man sällan kommentarer kring upp- giften att formulera policy och riktlinjer. Några fanns dock. De flesta kommer, som framgår, från ledamöter i ÖK. Partnerskapet kan genom att skapa policies styra pengar till exempelvis vissa mindre företag eller vissa grupper. (Mål 3) Det är viktigt att partnerskapet har en övergripande strategisk roll som följer upp mål och riktlinjer samt vid behov flyttar medel. Fel att flertalet i ÖK är tjänstemän med uppgift att fatta strategiska beslut och följa upp programmen medan lokalpolitiker i struktur- fondsdelegationen fattar beslut om enskilda projekt. Det viktigaste skedet i strukturfondsarbetet är att vara med i program- arbetet, inklusive när programkomplementet läggs fast. Det är möjligt att det inte finns så mycket specifikt att säga om just policyaspekten. Det är också svårt att tänka sig annat än att be- slutsfattare på tämligen hög nivå i samhället anser att en av deras viktigaste uppgifter är att utforma policy och riktlinjer antingen de sitter i ett partnerskap eller i någon annan konstellation. Det finns dock en hel del kommentarer med innebörden att samarbetet har lett till en ökad samsyn om viktiga regionala ut- vecklingsfrågor, en bättre helhetssyn m.m. utan att man specifikt hänvisar till att denna samsyn lett till någon form av policy. 6.3För andra uppgifter varierar profilerna Uppgifterna att verka för att parterna bidrar finansiellt samt upp- giften att stödja och stimulera projektägare bedöms inte lika vik- tiga. Eftersom de partnerskap som studerats i vissa avseenden har ganska olika funktion är det intressant att se om detta avspeglas i svaren. Nedan redovisas dessa uppdelat på olika partnerskap. Re- dovisningen följer den sammanlagda prioritetsordningen. Den ver- tikala axeln avser snittvärdena på en skala 1 till 5. Strukturfondsdelegationernas viktigaste uppgifter jäm- fört med totalmängden Strukturfondsdelegationerna skiljer sig från genomsnittet främst genom att de i större utsträckning betraktar uppgiften att fatta be- slut om större projekt som den viktigaste. Detta är ju inte heller så konstigt eftersom dessa partnerskap har en mycket uttalad uppgift att fatta projektbeslut. Mer förvånande är att man inte också prio- riterar uppgiften att verka för att de olika parterna bidrar finansi- ellt. Övervakningskommittéernas viktigaste uppgifter jämfört med totalmängden ÖK:s profil avviker såtillvida att de tre lägst prioriterade uppgif- terna är ännu lägre prioriterade. ÖK fattar visserligen vissa viktiga finansiella beslut, men knappast beslut om större projekt eller pro- gram, vilket förklarar den lägre noteringen på denna fråga. Inte heller ÖK uppfattar sig ha rollen att verka för att parterna bidrar finansiellt. Mål 3 profilen ligger nära den sammanvägda. En skillnad är att man något mer ser sig som ett stöd och bollplank till den förval- tande myndigheten, . Något förvånande är att även le- damöterna i Mål 3 anser sig fatta beslut om större projekt och pro- gram (3,2 på en femgradig skala) eftersom Mål 3 partnerskapet främst har en rådgivande roll visavi den beslutsfattande myndighe- ten, . Troligen är det lite oklart om partnerskapets re- kommendationer till myndigheten ska ses som råd eller bindande rekommendationer som kan jämställas med beslut. LAG-grupperna skiljer sig något från de övriga i det att de både ser uppgiften att verka för att parterna deltar finansiellt och att de ser sig som stöd till projektägare och eldsjälar. LAG-grupperna har också en mer tydlig beslutsfattande roll. Figur 6:4 De viktigaste arbetsuppgifterna enligt LAG-grupper och samtliga Figur 6:5 De viktigaste arbetsuppgifterna enligt Övervaknings- kommittéerna respektive LAG-grupperna Det kan vara intressant att närmare granska de två partnerskap som nivåmässigt står längs ifrån varandra ÖK ska sväva ganska högt över de andra och ha överblick och granska, medan LAG-grupperna utgör gräsrotspartnerskapet i förhållande till de övriga. I figuren ovan jämförs dessa. LAG-gruppernas mer handgripliga uppgifter framgår ganska tydligt – fatta beslut, ordna finansiering, stötta projektägare. De mera allmänna och principiella uppgifterna – policy, erfarenhet och bollplank till verkställande organ – är dock tämligen lika. Nedan jämförs LAG med strukturfondsdelegationerna. De har ju den likheten att de ligger högt på variabeln att fatta beslut. Där- emot ligger LAG högre på uppgifterna att vara ett forum för finan- sieringsöverenskommelser, att fungera som bollplank till verkstäl- lande organ, att ge projektstöd och även att fungera som forum för erfarenhetsutbyte. Figur 6:6 De viktigaste arbetsuppgifterna enligt LAG-grupper re- spektive strukturfondsdelegationer RTP profilen är i stort sett identisk med den samlade profilen och redovisas inte som figur.