sou · GUB390 · 2007-01-01 00:00:00 — Antalet konsumtionsenheter häm- tas från HUT. Sammanlagt använder jag 96 observationer av utgifter för olika grupper av hushåll (som de publiceras i HUT). Tabell 2 Mervärdesskattesatser för 8 varugrupper. N respektive L anger om varan karaktäriserats som Nödvändighet eller Lyx. Den genom- snittliga budgetandelen för hela dataurvalet anges inom parentes. Ett (-) visar en tendens till ojämnare och ett (+) en tendens till jämnare fördelning. (14,8) Utemåltider, hotell, alkohol (10,1) (6,9) (26,3) Kläder och skor, (13,4) (14,6) (5,4) (8,5) Hushållen antas möta samma priser. Modellen bestämmer hus- hållens konsumtionsmönster som en funktion av priser, totala utgifter samt antalet konsumtionsenheter (hushållsmedlemmar). Efter att dessa samband bestämts kan man även simulera konsum- tionsmönster för typhushåll med varierande inkomst och antal barn samt simulera hur ett sådant hushåll skulle påverkas av skatte- reformen. Sammanfattningsvis görs beräkningarna på följande sätt en modell skattas ekonometriskt för att bestämma hushållens konsumtion som en funktion av priser, totala utgifter och hus- hållsstorlek hushållens levnadskostnader och totala reala utgifter med nuvarande skatter beräknas skatter och priser ändras i enlighet med de båda alternativa skattestrukturerna och nya konsumtionsmönster beräknas hushållens levnadskostnader och totala reala utgifter med för- ändrade skatter och priser beräknas Därefter görs beräkningar av hur fördelningen påverkas. Livsmedel och Bostad klassificeras entydigt som nödvändighets- varor i den ekonometriska analysen, dvs. inkomstelasticiteten är mindre än 1. Skattereformen innebär att livsmedelspriserna stiger men att priserna på bostadstjänster, bränsle m.m. faller. Eftersom bostadsposten är stor i hushållsbudgeten kompenseras låginkomst- tagarna extra mycket här. Utemåltider m.m., Möbler m.m. samt Transporter klassificeras entydigt som lyxvaror. För och Möbler faller priserna medan de för Utemåltider stiger som en följd av reformen. Sammantaget är det alltså inte entydigt hur den förändrade skattestrukturen kan väntas påverka inkomstfördel- ningen. Den höjda momsen på livsmedel innebär att livsmedelspriserna antas öka . I de studerade hushållsgrupperna är den högsta budgetandelen för livsmedel (hushåll Fattig) och den lägsta (hushåll Rik). Det betyder att de totala kostnaderna ökar för hushållet Fattig och för Rik med anledning av de höjda livsmedelspriserna. stiger priserna på böcker med vilket innebär en kostnadsökning för Fattig och för Rik, eftersom det rikare hushållet köper mer böcker. Sammantaget blir kostnadsökningarna enbart för dessa båda poster alltså för Fattig och för Rik. Exemplet visar att det i slutändan inte behöver vara så stor skillnad i den totala kostnadsökningen för hushåll med olika inkomster när man beaktar många skatteförändringar. Låt oss nu beräkna hur hushållens realinkomster förändras när vi beaktar hur de totala levnadskostnaderna ändras som en följd av skatteförändringarna. Vi tar även hänsyn till att konsumenterna ändrar sitt konsumtionsmönster som en följd av att de relativa priserna förändras. För att få en bild av effekterna av samtliga skatteförändringar är det mest konsekvent att helt enkelt beräkna hur fördelningen påverkas, t.ex. Lorenz-kurvan eller något annat mått på fördel- ningen. Jag använder ojämlikhetsmått, som diskuterades ovan med värden på aversionsparametern mellan 0,25 och 1,4. Enligt (Chotikapanich och Creedy, 2004) är det rimligt att räkna med värden under 1 och aldrig över 1,4. I tabell 3 visas effekten på index för partiella prisändringar i de 8 varugrupperna enligt delbetänkandets alternativ med enhetlig moms och normal- skattesats på . Här antas värdet 0,75 på aversionspara- metern. Effekten blir störst för Livsmedel där prisökningen ökar ojämnheten i fördelningen . Prisökningen på böcker gör däremot fördelningen jämnare, . För övriga prisändringar är de partiella effekterna små eller marginella. Bilaga 6 SOU 2006:90 Effekt på index av partiella förändringar i priserna vid Effekt på index med parametern 0,75, procent Utemåltider, hotell, alkohol -1,3 -0,4 -2,6 -2,0 -1,4 -0,8 -0,3 -0,2 Kläder och skor, hushålls- -2,6 -1,8 -1,8 -1,4 -2,1 -0,3 -2,3 Genomför vi alla skatteförändringarna och med aver- sionsparametern 0,75 ökar ojämnheten i fördelningen med 0,3 pro- cent i alternativet med delbetänkandets förslag med enhetlig beskattning. I det andra alternativet blir effekten större, då ökar ojämnheten . Resultatet är inte känsligt för värdet på aversionsparametern, som varieras mellan 0,25 och 1,4. Skill- naden mellan delbetänkandets alternativ och det nuvarande alternativet är framför allt momshöjningen på Böcker. Det har en utjämnande effekt eftersom böcker i större utsträckning köps av höginkomsttagare. För att få en känsla för om effekterna är stora eller små kan man även jämföra med den utveckling av fördelningen som varit i , som gjordes ovan. Som vi såg steg Gini-koefficienten avsevärt från ca 1980 och framåt, från ca 0,2 till 0,3, dvs. med uppåt , för fördelningen av de disponibla inkomsterna. Effekten av förändringen i skattestrukturen här är således i jämförelse med detta i stort sett försumbar när det gäller delbetänkandets förslag men något större om man avstår från att höja momsen på Böcker. En annan jämförelse kan göras för ett hushåll med mycket låg inkomst, eftersom man i linje med Rawls kan hävda att inkomster- na för de sämst ställda är viktigast. Jag simulerar därför ett konsumtionsmönster för ett hushåll med ca hälften av median- Detta hushåll förlorar av inkomsten, dvs. ca genom skatteförändringen enligt delbetänkan- dets alternativ. Det finns inget stabilt samband mellan inkomst (eller total utgift) och förändring i levnadskostnader för hushållen i undersökningen, vilket alltså beror på att skatteförändringarna påverkar både nödvändighets- och lyxvaror. Jag har även kontrollerat effekten av att hushållen ändrar sina konsumtionsmönster till följd av skatteförändringarna. Effekten på levnadskostnaderna är i det här fallet försumbar, vilket återigen förmodligen beror på strukturen i skatteförändringarna, som leder till att prissänkningar respektive prishöjningar träffar ganska jämnt mellan olika typer av varor och tjänster. Analysen visar att fördelningseffekterna av skatteförändringarna är mycket små. För att få ytterligare perspektiv på vad detta innebär kan man simulera vad effekterna skulle bli om vi ökade barn- bidraget med låt oss säga , dvs. En sådan förändring skulle kosta staten om den genomfördes . Hur en sådan förändring påverkar fördelningen beror på konsumtionsstandarden hos barn- familjer jämfört med barnlösa hushåll. Det visar sig att fördel- ningen på grund av denna förändring blir något jämnare. index minskar nu . En del av den ökade ekono- miska effektivitet som kan förväntas i samband med en övergång till enhetlig moms skulle således kunna användas till en sådan alternativ förändring som påverkar fördelningen i kompenserande utjämnande inriktning, om man så önskar. För att återställa index till nivån före ett införande av enhetlig moms skulle det krävas en ökning av barnbidraget med ca , vilket skulle kosta ca . I denna rapport har jag använt hushållsbudgetdata för att skatta en modell för hur olika hushållstyper bestämmer sin konsumtion. Konsumtionen av olika varor och tjänster beror på inkomst (total utgift) Med modellen beräknas sedan olika hushålls levnadskostnader före och efter förändringar i mervärdesskattesatserna enligt två alterna- tiv: delbetänkandets alternativ med enhetlig moms och normal- skattesats på och det nuvarande alternativet med höjd livsmedelsmoms, bibehållande av övriga nedsättningar och med normalskattesats på . Realinkomsternas fördelning före och efter skatteförändringarna jämförs. Skillnaderna i fördel- ningarna är små i båda fallen. Fördelningens ojämnhet ökar enligt delbetänkandets alternativ och enligt det nuvarande alternativet. Skillnaden i effekterna mellan de båda skattealternativen beror främst på bokmomsen, som bara höjs i delbetänkandets alternativ. Aaberge, R. och I. . 1998, The Sensitivity of Income Inequality to Choice of Equivalence Scales, Review of Income and Wealth, , v. 44, iss. 4, pp. , Y., J. Creedy, och S. Hurn. 1999, Measuring Attitudes towards Inequality, , 1999, v.101, iss. 1, pp. Prices and Income Distribution. Depart- ment of Economics, . Ref Type: Report. Attanasio, O. 2002, From Earnings Inequality to Consumption Inequality, , 2002, v. 112, iss. 478, pp. Attanasio, , , , , , och , . From Wages to Consumption Inequality: Tracking Shocks. Ref Type: Report. Banks, , , , och , . Wealth in- equality in the and . Ref Type: Report. Barten, A. 1994, Family Equivalence Scales within a Narrow and Broad Welfare Context: , , 1994 1995, v. 4, iss. 2, pp. , , , , och , . Income risk and consumption inequality: a simulation study. Ref Type: Report. , , , , och , . Consumption inequality and partial insurance. Ref Type: Report. , R. och I.Preston. 1998, Consumption Inequality and Income Uncertainty, , 1998, v. 113, iss. 2, pp. , R. och I.Preston. 2002, Consumption Inequality and Income Uncertainty, The economics of rising inequalities, 2002, pp. Chotikapanich, D. och J. Creedy. 2004, The and Its Sampling Properties: Bayesian and Classical Approaches, Australian Economic Papers, , v. 43, iss. 3, pp. Deaton, A. S. och J. Muellbauer. 1980, , , 1980, v. 70, iss. 3, pp. H., S. , och D. . 2003, Household Com- position, Equivalence Scales and the Reliability of Income Distributions: Some Evidence for Indigenous and Other Australians, , 2003, v. 79, iss. 244, pp. Lewbel, A. 1989, Identification and Estimation of Equivalence Scales under Weak Separability, Review of Economic Studies, , v. 56, iss. 2, pp. Muellbauer, J. 1977, Testing the Barten Model of Household Com- position Effects and the Cost of Children, , Sept.1977, v. 87, iss. 347, pp. Muellbauer, J. 1980, The Estimation of the Prais-Houthakker Model of Equivalence Scales, Econometrica, . 1980, v. 48, iss. 1, pp. Skatteincidens i reglerade företag med speciellt fokus på kultursektorn. Enhetlig eller differen- tierad mervärdesskatt? Ref Type: Report. Pollak, R. A. och T. 1979, Welfare Comparisons and Equivalence Scales, , 1979, v. 69, iss. 2, pp. Rawls, J., 1971, A Theory of . Sah, R. 1983, How Much Redistribution Is Possible through Commodity Taxes?, , February 1983, v. 20, iss. 1, pp. Tsakloglou, P. 1991, Estimation and Comparison of Two Simple Models of Equivalence Scales for the Cost of Children, , 1991, v. 101, iss. 405, pp. S. och N. 1988, Household Cost Functions and Equivalence Scales, , Spring 1988, v. 23, iss. 2, pp. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. 86.Mera försäkring och mera arbete. – förslag och konsekvenser. 89.Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. 90.På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. Hälsa, vård och strukturell diskriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Asylförfarandet – genomförandet av asyl- procedurdirektivet i svensk rätt. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Drogtestning av totalförsvarspliktiga. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Mera försäkring och mera arbete. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Internationella kasinon i Sveige. En ut- värdering. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. En ny lag om värdepappersmarknaden. Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och byggkostnadsutjämning. Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Otillbörliga affärsmetoder. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44] Testa och öva i norra . Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Öppna möjligheter med alkolås. Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. – förslag och konsekvenser. [87] Effektivare LEK. Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera [89]