sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp.TPTF21FTPT Lagändringen ska träda i kraft . I betänkandet Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, för- äldrars ansvar diskuteras också barn som bevittnar våld.TPTF22FTPT Vård- nadskommitténs grundläggande inställning är att våld och över- grepp i hemmet alltid innebär en mycket allvarlig risk för barnets fysiska och psykiska hälsa. Detta gäller inte bara om övergreppet riktats mot barnet utan även om det riktats mot ett syskon eller mot den andra föräldern. I betänkandet föreslås därför att gemen- sam vårdnad inte ska komma ifråga, om en förälder utsätter en fa- miljemedlem för våld eller annan kränkande behandling. Avsteg från detta bör endast göras om utredningen i målet visar att det inte finns risk för att barnet far illa. Regeringen beaktar inte denna fråga i propositionen Nya vårdnadsregler.TPTF23FTPT Däremot delar regeringen vårdnadskommitténs bedömning att riskbedömningar bör ske i samband med beslut som rör vårdnad, boende och umgänge. Regeringen föreslår att betydelsen av risken för att barnet far illa lyfts fram i lagen. och domstolen ska i beslut som rör vårdnad, boende och umgänge, vid bedömningen av barnets bästa fästa särskilt avseende vid risken för att barnet eller någon annan i familjen utsätts för exempelvis övergrepp. 2004 lade Utredningen om ombildning av Rikskvinnocentrum fram sitt betänkande Nytt nationellt kunskapscentrum.TPTF24FTPT Utredaren föreslår att det nya centrumet ska vara en permanent statlig verk- samhet och ett kunskaps- och resurscenter om mäns våld mot kvinnor och våld i samkönade relationer. Det övergripande målet för verksamheten föreslås vara att motverka våld mot kvinnor och att verka för att våldsutsatta kvinnor får ett adekvat bemötande och stöd. Även barn som bevittnar våld och män som misshandlar och våldtar ska uppmärksammas. Utredaren föreslår att centrumet ska ha fyra ansvarsområden: klinisk verksamhet, utbildningsverksam- het, forskning, samt information och samordning. Utredaren före- slår vidare att det ska inrättas en nationell kristelefon för våldsut- satta kvinnor och deras närstående vid centrumet. Förslagen be- handlas inom och det är oklart under vilka former det nya kunskapscentrumet ska verka. 21P P Prop. 2005/06:166. 22P P SOU 2005:43. 23P P Prop. 2005/06:99. 24P P SOU 2004:117. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Utredningen om kvinnofridsuppdragen överlämnade 2004 sitt betänkande Slag i luften.TPTF25FTPT Uppdraget var att ur ett könsmaktsper- spektiv utvärdera de s.k. kvinnofridsuppdragen (se ovan om prop. 1997/98:55) och identifiera eventuella hinder och motverkande strukturer för ett effektivt arbete med mäns våld mot kvinnor. En- ligt utredningen har de berörda myndigheterna utfört en del av uppdragen, medan andra delar inte utförts. Vissa uppdrag har vi- dare utförts på ett tillfredsställande vis, andra inte. Man menar ex- empelvis att arbetet har brustit vad gäller kontinuitet, institutiona- lisering och politisering, att myndigheternas arbete med mäns våld mot kvinnor varit lågprioriterat och att våldet förnekas som ett eget problem- och kompetensområde. Utifrån den gjorda analysen och de problem man identifierar, formuleras ett antal förslag. Man föreslår bl.a. att specialenheter för mäns våld mot kvinnor och barn ska inrättas på en rad centrala myndigheter. Vidare föreslår man att socialtjänstlagens 5 kap. 11 § ska skärpas genom att byta ut bör mot skall och att länsstyrelsernas till- synsansvar inom området skärps. Den nya tillsynsfunktionen anser man bör placeras inom sakområdet jämställdhet. Utredningen före- slår också att alla kommuner inrättar enheter med inriktning på mäns våld mot kvinnor. Enheterna ska bestå av representanter från berörda myndigheter. Man föreslår också ökade resurser till kvin- nojourerna, dels till de lokala jourerna, dels till jourernas riksorga- nisationer. Anmälan och utredning av sexualbrott – Förslag på förbättringar ur ett brottsofferperspektiv.TPTF26FTPT Utredaren går inte närmare in på social- tjänstens ansvar med hänvisning till denna utredning. 2005 överlämnade Jämställdhetspolitiska utredningen sitt betän- kande Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspoliti- ken mot nya mål.TPTF27FTPT I betänkandet ägnas mäns våld mot kvinnor ett särskilt kapitel. Enligt utredningen har regeringens arbete på områ- det efter Kvinnofridsreformen mer varit inriktat på lagändringar och rättsväsende än på sociala frågor. Man finner också bristen på kunskap om omfattningen och typen av insatser som ger våldsutsatta kvinnor och deras barn vara anmärkningsvärd. Kommunernas skyldighet att lämna verksamhetsstatistik för soci- altjänsten till omfattar inte denna grupp. 25P P SOU 2004:121. 26P P Ju 2004:1. 27P P SOU 2005:66. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Utredningen föreslår att statliga medel bör användas för att stödja kommunernas utvecklingsarbete och andra offentliga insat- ser. Arbetet bör ske i samarbete med frivilligorganisationer, som är värdefulla som komplement till det offentliga. Man menar dock att insatser mot mäns våld mot kvinnor är ett offentligt ansvar, som likt annan offentlig verksamhet ska granskas och att en kraftig ök- ning av medel till frivilligorganisationerna inte verkar i denna rikt- ning. Man stödjer också förslaget om att formuleringarna i 5 kap. 11 § SoL bör skärpas. För det fortsatta arbetet på området föreslår man att den betydelse och de möjligheter som Utredningen om kvinnofridsuppdragen tillmäter könsmaktsperspektivet tonas ned. Enligt Jämställdhetspolitiska utredningen riskerar ett sådant ren- odlat perspektiv som utesluter möjligheten av att kompletteras med andra perspektiv och förklaringsmodeller att bli kontraproduktivt. Propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jämställdhetspolitiken överlämnades till i mars 2006.TPTF28FTPT Till grund för propositionen ligger bl.a. betänkandena Slag i luften och Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspoliti- ken mot nya mål. I propositionen anges att ett av delmålen i jäm- ställdhetspolitiken är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vi- dare föreslås att arbetet med mäns våld mot kvinnor måste bedrivas mer långsiktigt och att insatserna integreras i myndigheternas ordi- narie arbete samt att samordningen av åtgärderna inom olika poli- tikområden förbättras. Regeringen avser dock inte att gå vidare med förslagen som lämnas i betänkandet Slag i luften avseende in- rättandet av en nationell expertgrupp för mäns våld mot kvinnor samt permanenta specialenheter. Förslagen om en skärpt formulering i 5 kap. 11 § SoL, om att skärpa tillsynen för länsstyrelserna inom området mäns våld mot kvinnor samt om att införa kommunala enheter med inriktning på mäns våld mot kvinnor avvisas av regeringen med motiveringen att man vill avvakta denna utrednings förslag. Regeringen framhåller i propositionen att metodutveckling är viktigt för att synliggöra det våld som annars inte kommer till myndigheternas kännedom och avser att återkomma med uppdrag i frågan. Regeringen framför vidare att det är angeläget att finansiellt stödja kvinnojoursverksamheterna och att medel avsatts för åren 2006–2008. 28P P Prop. 2005/06:155. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund 1.4Mäns våld mot kvinnor i ett internationellt perspektiv Frågan om mäns våld mot kvinnor uppmärksammas internationellt på många håll inom bl.a. FN:s olika organ, EU och . I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna slogs fast att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha lika rättigheter.TPTF29FTPT Förklaringen är ett principdokument med generellt utformade artiklar. 1966 antog FN emellertid två internationella konventioner och för stater juridiskt bindande dokument: Kon- ventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konven- tionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.TPTF30FTPT I dessa finns bestämmelser om att tillförsäkra män och kvinnor lika rätt att åtnjuta de mänskliga rättigheter som uppräknas i dem. FN har där- efter fortsatt att konsekvent föra in denna princip i olika konven- tioner. FN:s konvention om avskaffande av all slag diskriminering av kvinnor (kvinnodiskrimineringskonventionen) lyfter fram regeringars skyldighet att säkerställa lika rättigheter för kvin- nor och män.TPTF31FTPT Kvinnodiskrimineringskommittén har i rekommen- dation nr. 12 uttalat att konventionen fordrar att konventionssta- terna agerar för att skydda kvinnor mot allt slag av våld som före- kommer, bl.a. inom familjen.TPTF32FTPT Vidare har kommittén i rekommen- dation nr. 19 uttryckt att det allmänna förbudet mot könsdiskri- minering även ska anses omfatta könsbaserat våld, vilket definieras som våld riktat mot en kvinna därför hon är kvinna eller som på- verkar kvinnor oproportionerligt. Det sägs att könsbaserat våld är en form av diskriminering som allvarligt begränsar kvinnors möj- lighet att åtnjuta sina rättigheter på samma sätt som män. För full efterlevnad av kvinnodiskrimineringskonventionen krävs att sta- terna vidtar positiva åtgärder för att eliminera alla former av våld mot kvinnor. Stater kan också hållas ansvariga för privata hand- 29P P (1948). 30P P International Covenant on Civil and Political Rights (1966) och International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (1966). 31P P Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (1979). 32P P against Women(1989). Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund lingar om staten underlåter att förebygga brott eller utreda eller beivra sådana brott, eller för att tillhandahålla kompensation.TPTF33FTPT Kopplat till kvinnodiskrimineringskonventionen finns också ett fakultativt protokoll som ger enskilda individer eller grupper klago- rätt till kvinnodiskrimineringskommittén. FN inrättade 1994 en specialrapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser. Specialrapportörens uppgift är att samla in och ta emot information om våld mot kvinnor och att re- kommendera åtgärder på nationell, regional och internationell nivå för att eliminera våld mot kvinnor. Specialrapportören företar s.k. fact-finding visits i olika länder och avger tematiska rap- porter. finns även en deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor. Deklarationen förklarar att våld mot kvinnor är ett hinder för jämställdhet, utveckling och fred, och att det utgör en kränk- ning av kvinnors rättigheter.TPTF34FTPT I handlingsplanen från FN:s fjärde världskonferens i lyfts också fram att våldtäkt och våld inom äktenskapet ska ses som våld mot kvinnor. Vid uppföljningen av världskonferensen anges i slutdokumentet att stater har en skyl- dighet att vidta nödvändiga åtgärder, bl.a. genom lagstiftning för att förhindra och bestraffa våld mot kvinnor då detta utgör en brottslig handling. Dokumentet anger också att stater har en skyl- dighet att bistå offren.TPTF35FTPT och den tidigare kommissionen för de mänskliga rättigheterna har satt fokus på våld mot kvinnor genom antagandet av ett antal resolutioner på området. Resolutionerna är inte juridiskt bindande men kan uttala tydliga målsättningar för arbetet nationellt och inom FN.TPTF36FTPT Frågan har även uppmärksammats av FN:s generalsekreterare som bl.a. 2004 och 2005 publicerat rapporter om våld mot kvin- nor.TPTF37FTPT Rapporterna kan bl.a. ses som en uppdatering inför general- sekreterarens djupstudie om våld mot kvinnor som ska presenteras . Rapporten tar upp lagstiftning, handlings- program, forskning och andra åtgärder som vidtagits av FN:s medlemsländer och FN-aktörer i syfte att bekämpa våld mot kvin- 33P P against Women (1992). 34P P Declaration on the Elimination of Violence against Women(1994). 35P P for Action och Report of of the twenty-third special session of the General . 36P P Se exempelvis General (2003), General (2004) samt Commisssion on Human Rights (2005). 37P P A/59/281(2004) och A/60/211 (2005). Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund I rapporten sägs att kvinnor som är våldsoffer eller riskerar att utsättas för upprepade våldshandlingar i hemmet bör ha omedelbar tillgång till medel för att åtal ska kunna väckas och för skydd, in- nefattande besöksförbud eller liknande, samt tillgång till rättshjälp. Våldsutsatta kvinnor bör också erbjudas tillflyktsort bemannade med personal som är lyhörd för vad kvinnorna kan vara i behov I handlingsplanen från FN:s fjärde världskonferens i iden- tifieras bristen på tillförlitlig data om våldets orsaker, omfattning och konsekvenser som grundläggande hinder för att komma åt problemet om våld mot kvinnor. Av den anledningen har WHO utvecklat en multikulturell studie om kvinnors hälsa och våld i hemmet. Studiens syfte är att ta fram jämförbara data från olika länder avseende prevalens och frekvens av olika former av våld främst i nära relationer, hälsokonsekvenserna av våld i nära relatio- ner, risk- och skyddsfaktorer för sådant våld samt vilken service och vilka strategier som används av kvinnor som upplevt våld i nära relationer. I en rapport som publicerades presenterar WHO sina undersökningar på området förutom avseende risk- och skyddsfaktorer.TPTF39FTPT I rapporten konstateras att våld mot kvinnor i nära relationer fö- rekommer i alla länder som ingår i studien men att våldet varierar från land till land.TPTF40FTPT Det konstateras också att våldet orsakar hälso- problem men att ytterligare studier behövs på området. Det kan nämnas att enligt studien förekommer fysiskt eller sexuellt våld i mellan och av relationerna i de länder som studerats. Mellan av de utsatta kvinnorna uppgav att de aldrig sökt hjälp från någon formell institution. I rapporten uppmanas stater att stärka sina nationella åtaganden och åtgärder på området, bl.a. genom att skapa system för att samla data om fö- rekomsten av våld mot kvinnor och om de attityder som orsakar våldet. Vidare uppmanas stater att stärka den primära preventionen mot våldet genom att skapa säkra miljöer för kvinnor och genom aktiviteter som uppmärksammar våldet och som syftar till att för- 38P P A/59/281(2004). 39P P (2005). 40P P , , , , , , , och , och . Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund ändra attityder och värderingar. WHO pekar också på betydelsen av att involvera skolan i frågan och att stärka hälsosektorns och de rättsliga systemens ansvar för våldsutsatta kvinnor. Stater uppma- nas också att främja och stödja forskning om orsakerna och konse- kvenserna bakom våld mot kvinnor och om effektiva preventiva metoder. WHO:s rapport report on violence and health är den första omfattande globala översikten av de problem våldet or- sakar – vad det är, vem det påverkar och vad som kan göras åt det.TPTF41FTPT I rapporten sägs att det vanligast förekommande våldet utförs av en man eller nära manlig partner. Våld i nära relationer ses alltmer som ett hälsoproblem och enligt rapporten har mellan 10–av kvinnorna i de undersökta befolkningsgrupperna varit utsatta för fysiska kränkningar av en nära manlig partner. Konse- kvenserna av våld i nära relationer kan kopplas till många omedel- bara och långsiktiga hälsoproblem, vilket i sin tur också kan på- verka kvinnans arbetsmöjligheter. Det påpekas också att kvinnor är särskilt utsatta i miljöer där det finns stora ojämlikheter mellan män och kvinnor, där könsrollerna är rigida, där kulturella normer stödjer en mans rätt att utöva våld samt där det finns svaga sank- tionssystem för denna typ av våld. WHO pekar på en rad åtgärder som krävs för att bekämpa och förebygga våld i nära relationer. Det kan vara att stödja offer, rättsliga reformer och behandlingspro- gram för förövare. Som viktiga förebyggande åtgärder framhålls sjukvårdens betydelse (dit kvinnan vänder sig i livets alla skeen- den), skolans roll samt samhällets roll att förändra sociala normer och beteenden. Våld mot kvinnor diskuteras ofta i olika EU-fora men det ankom- mer på medlemsländerna själva att utforma nationell lagstiftning och åtgärder på området. EU har emellertid antagit ett stort antal instrument angående lika rättigheter för män och kvinnor, sexuella trakasserier på arbetsplatsen, skydd av barn och kvinnor mot sexu- ellt utnyttjande etc. antog ett initiativbetänkande om hur våld mot kvinnor bör bekämpas. Bland annat uppmanar parlamentet medlemsstaterna att erkänna sexuellt våld inom äktenskapet som ett brott. 41P P (2002). Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund harmoniserade metoder och nationella rapportörer för att samla in, utbyta och behandla statistik om mäns våld mot kvinnor. Parla- mentet uttrycker också att medlemsländerna bör se våld mot kvin- nor som en kränkning av de mänskliga rättigheterna.TPTF42FTPT Daphne-programmet (II), som sträcker sig har till uppgift att ge stöd till organisationer som arbetar för att bekämpa alla former av våld mot barn, unga och kvinnor och för att skydda offer och grupper som riskerar att utsättas för sådant våld. Daphne-programmet ska ses som ett komplement till de pro- gram som finns i EU:s medlemsstater och fokuserar på att utbyta goda erfarenheter på området inom EU. Daphne-programmet ska uppmuntra frivilligorganisationer att skapa eller återskapa europe- iska nätverk och att hjälpa dem att implementera innovativa pro- jekt, vars resultat kan spridas till andra medlemsstater och regioner. har haft som en av sina huvudpriorite- ringar att bekämpa våld mot kvinnor. har vid ett flertal tillfällen upprepat sin beslutsamhet att bekämpa våld mot kvinnor, senast vid dess toppmöte . menar bl.a. att våld mot kvinnor utgör ett hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. 1997 utvecklades en handlingsplan för att bekämpa våld mot kvinnor. Handlingsplanen följdes upp 2002 genom antagandet av en rekommendation.TPTF43FTPT I re- kommendationen föreslogs en global strategi för att förebygga könsbaserat våld och för att skydda de som faller offer för sådant våld. Medlemsstaterna uppmanas att informera om hur rekommendationen följs upp på nationell nivå. har även ordnat flera seminarier med fokus på våld mot kvinnor och på män både som förövare och offer. har, i enlighet med den handlingsplan som antogs vid toppmötet i 2005, inrättat en s.k. Task Force för att bekämpa våld mot kvinnor, inklusive våld i hemmet. Denna Task Force består av internationella experter på området som har till uppgift att utvärdera framsteg på nationell nivå och för att upprätta instrument som kan bestämma utvecklingen på paneuropeisk nivå med målet att utarbeta förslag till åtgärder. 42P P European Parliament (2005). 43P P (2002). Enligt direktiven ska utredningen analysera vad an- svar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen (SoL) är. In- ledningsvis i detta avsnitt beskrivs de paragrafer som är relevanta för denna fråga, därefter problematiseras och kommenteras lag- stiftningen något. 2.1Aktuella bestämmelser i socialtjänstlagen ansvar för våldsutsatta kvinnor regleras framförallt i socialtjänstlagen. Den paragraf som är särskilt relevant när det gäller kvinnor som utsatts för våld i nära relationer är: 5 kap. 11 § SoL bör verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stöd och hjälp. bör härvid sär- skilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. I övrigt kan följande paragrafer nämnas: 1 kap. 1 § SoL /./Verksamheten skall bygga på respekt för människornas självbe- stämmanderätt och integritet. 2 kap. 2 § SoL Kommunen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kom- munen får det stöd och den hjälp som de behöver. 3 kap. 1 § SoL, femte strecksatsen Till socialnämndens uppgifter hör att svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bi- stånd till familjer och enskilda som behöver det. 3 kap. 3 § SoL Insatser inom skall vara av god kvalité. För utförande av socialnämndens uppgifter skall det finnas per- sonal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande ut- vecklas och säkras. 3 kap. 4 § SoL skall i den uppsökande verksamheten upplysa om och erbjuda grupper och enskilda sin hjälp. När det är lämpligt skall nämnden härvid samverka med andra samhällsor- gan och med organisationer och andra föreningar. Ur ett barnperspektiv är även följande paragrafer av betydelse: 1 kap. 2 § SoL När åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. Med barn avses varje människa under . 5 kap. 1 § SoL, första strecksatsen skall verka för att barn och ungdom växer upp un- der trygga och goda förhållanden. 11 kap. 1 § SoL skall utan dröjsmål inleda utredning av vad som ge- nom ansökan eller på annat sätt har kommit till nämndens känne- dom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden. 14 kap. 1 § SoL Var och en som får kännedom om något som kan innebära att soci- alnämnden behöver ingripa till ett barns skydd bör anmäla detta till nämnden. 5 kap. 11 § SoL fick sin nuvarande utformning . Nedan följer en kort beskrivning av paragrafens historia och dess innebörd. trädde en ny paragraf, 8a §, i kraft i socialtjänst- lagen (1980:620). Den nya paragrafen löd: bör verka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet får stöd och hjälp för att förändra sin situation. Till grund för den nya paragrafen låg regeringens proposition 1997/98:55, Kvinnofrid, som grundade sig på Kvinnovåldkommis- sionens förslag i SOU 1995:60, Kvinnofrid. hade föreslagit att det i socialtjänst- lagen skulle framgå att ska verka för att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld och andra övergrepp får stöd och hjälp att förändra sin situation. Man konstaterade visserligen att kommunen redan hade ett ansvar för att bistå våldsutsatta kvinnor. Bland annat anges i 2 kap. 2 § SoL att kommunerna har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. framhöll dock att so- cialtjänsten hade svårt att nå våldsutsatta kvinnor och att stödja dem. Man anförde att medvetenheten om förekomsten av våld i familjen måste öka hos . Vidare påpekades att social- tjänstens struktur kunde bidra till svårigheter att se olika gruppers behov av stöd. Både humanistiska och samhällsekonomiska skäl talade för att inom utveckla metoder för att förbättra insatserna för kvinnor som utsatts för våld då de annars riskerade att bli en av bortglömd grupp. I propositionen framhölls att de brister i arbete som påvisats av talade för att ansvaret för att hjälpa kvinnor som utsätts för våld borde anges tydligare i lagen genom en särskild bestämmelse. Genom bestämmelsen klar- görs att har ett eget ansvar för att stödja och hjälpa kvinnor som utsätts för – eller som det finns anledning att miss- tänka utsätts för – våld i hemmet.TPF1FPT I och med den nya paragrafen tydliggjordes ansvar för att stödja och hjälpa kvinnor som utsatts för våld i hemmet. I propositionen anges att därmed bör ha såväl egen kompetens som handlingsberedskap för att kunna söka upp och hjälpa utsatta kvinnor. I sammanhanget nämndes att tillgång till frivilliga insatser i kommunen inte kunde anses som tillräckligt.TPF2FPT Vidare framgick i propositionen att borde bli mer uppmärksam på situationer där det kan förekomma våld i hemmet även om den hjälpsökande kvinnan inte direkt berättar om detta. För att öka medvetenheten sägs att särskilda metoder eller hand- 1TP PT Prop. 1997/98:55. 2TP PT Ibid. läggningsrutiner kan behöva utarbetas. Det kan t.ex. vara stödjande samtal, råd och hjälp med praktiska frågor som kontakt med andra myndigheter, men det kan också vara hjälp till skyddat boende för den utsatta kvinnan. Kriscentrum i lyfts fram som ett exempel på vad kan göra i form av skyddat boende för utsatta kvinnor och deras barn. Information anpassad efter kvinnans behov och uppsökande verksamhet lyfts fram som viktiga uppgifter för .