sou · GUB385 · 2007-01-01 00:00:00 — Befattnings- utbildning och träning i lägsta förbandsnivå, i enkla strids- situationer, skall ha påbörjats. Fartyg skall kunna uppträda som enskilt fartyg eller i mindre förband. Efter andra terminen skall förbandet ha god förmåga att agera i grundläggande strids- och understödssituationer i sammansatta förband. Fartyg skall kunna uppträda i taktiska och operativa enheter. Senast vid utryckning skall soldater och sjömän ha mycket god förmåga att agera som enskild soldat och i befattning. Ur försvarsmaktsperspektiv är det angeläget att säkerställa en minsta gemensam förmåga hos alla som genomfört grund- utbildning. Ett dokument för styrning av utbildningsplaneringen har därför tagits fram, benämnt Försvarsmaktsgemensamma krav på förmåga hos soldater och sjömän, förkortad FSS. Målen i FSS skall vara uppfyllda senast vid utryckning från grundutbildningen, dvs. efter genomförd termin ett och två. Målen i FSS beräknas maximalt ta att uppnå. Av särskilt intresse för frågor om säkerhet kan följande nämnas. Samtliga totalförsvarspliktiga som gör värnplikt har vapentjänst och handhar därmed vapen. Därtill kommer att samtliga som fullgör värnplikt fortlöpande har arbetsuppgifter som medför risk för liv, personlig säkerhet och hälsa. Det kan röra sig om arbete med elsäkerhet, att ta ner , arbeta i maskinrum eller iordningsställa robotar. Att dela in de som fullgör värnplikt i olika tjänstekategorier t.ex. med uppgifter av säkerhetskaraktär och andra uppgifter är näst intill omöjligt att göra. En viss uppdelning skulle kanske kunna gå att göra på så sätt att vissa som fullgör värnplikt har mer och omfattande uppgifter av säkerhetskaraktär än andra men samtliga har någon uppgift av säkerhetskaraktär. En kock hanterar t.ex. diesel och har därutöver ofta en dubbel- befattning. Inom armén är en kock ofta även fordonsförare. Förutom att framföra fordonet hanterar han eller hon också drivmedel och starkström. har följande förband eller motsvarande värnpliktsutbildning. Civilpliktsutbildningen omfattar beredskapspoliser (), kraftledningsreparatörer (), kraftverks- operatörer () och ställverksoperatörer (). Beredskapspolisernas grundutbildning omfattar viss vapentjänst. Utbildningen inom elberedskapen som sker hos och innefattar bl.a. arbetsuppgifter med starkströmsledningar, svetsutbildning, motorsågsutbildning och klättrande på höga höjder. De flesta som fullgör civilplikt utför arbetsuppgifter som medför risk för liv, personlig säkerhet och hälsa. Inte heller här är det möjligt att i någon större utsträckning dela in de som fullgör sin utbildning i olika tjänstekategorier såsom uppgifter av säkerhetskaraktär och andra uppgifter. 3 Droger bland totalförsvarspliktiga Inledningsvis i detta avsnitt ges en kort redogörelse om den allmänna utvecklingen avseende alkohol och droger i . Därefter redovisas vissa delar av de enkätundersökningar som utredningen låtit göra bland totalförsvarspliktiga, förbandschefer, plutonschefer och fartygschefer i syfte att kartlägga förekomsten och omfattningen av droger bland totalförsvarspliktiga. Andra delar av dessa enkätundersökningar redovisas i avsnitt 5. Slutligen redovisas ett antal rapporter som givits ut angående alkohol och droger bland totalförsvarspliktiga och mönstrande samt en enkätundersökning som låtit göra. I redovisningen ges en ganska ingående förklaring avseende de urval och metoder som tillämpats vid de olika undersökningarna. Detta beroende på att när man gör jämförelser av olika under- sökningar bör man ha i åtanke att resultaten inte alltid är direkt jämförbara. Om population, urval och bortfall förändras i de olika undersökningarna går oftast resultaten inte direkt att jämföra. 3.2Allmänt om alkohol- och drogutveckling i () ger ut en rapport angående drogutvecklingen i . I rapporten redogörs för alkohol-, narkotika-, sniffnings-, dopnings- och tobaksutvecklingen i . I den senaste rapporten utveckling i (rapport nr 91) framgår bl.a. följande. har alkoholkonsumtionen ökat kraftigt. Den totala konsumtionen för beräknas till ren alkohol per invånare eller äldre. Detta bedöms vara den högsta konsumtionen . Konsumtionstoppen infinner sig runt 20–och då är männens konsumtion mer än dubbelt så stor som kvinnornas. Hos männen minskar sedan konsumtionens omfattning med stigande ålder. Tillgängligheten på cannabis, heroin och kokain har ökat kraftigt . Undersökningar har bl.a. gjorts avseende hur många som prövat narkotika av skolelever i årskurs 9, gymnasiets andra år och artonåriga mönstrande män. När det gäller skolelever uppger att de prövat narkotika. I en undersökning i gymnasiets andra år svarade av männen och av kvinnorna att de prövat narkotika. svarade av de mönstrande att de prövat narkotika. Cannabis (hasch och marijuana) är den vanligaste narkotika- sorten och i ungdomsundersökningar framkommer att av dem som prövat narkotika enbart använt cannabis. Bland gymnasie- elever svarade av männen och av kvinnorna att de använt narkotika . Enligt undersökningar bland 16–24 åringar kulminerar den regelbundna användningen . blev det uppenbart att användningen av hormondopningsmedel inte längre var begränsad till idrottsrörelsen utan spreds i andra delar av samhället, bl.a. med anknytning till kroppsbyggnad och träning på gym. Av de i dopningslagen förbjudna preparaten hör anabola androgena steroider till de vanligaste. Alltsedan dopningsfrågor introducerades i olika riksrepresenta- tiva undersökningar har någon procent av de manliga ungdomarna svarat att de provat anabola androgena steroider. Siffran är i årskurs 9 (liksom i de nystartade gymnasieundersökningarna) men om detta är en verklig ökning är svårt att säga p.g.a. att frågeställningen ändrats. Bland mönstrande 18-åriga män märks ingen uppgång . Utredning inom det militära försvaret Utredningen har med hjälp av gjort en enkätundersökning för att försöka klarlägga förekomsten och omfattningen av droger bland totalförsvarspliktiga inom Försvars- makten samt risken för och förekomsten av olyckor och incidenter på grund av att någon totalförsvarspliktig använt droger. redovisas undersökningen avseende omfattningen av droger bland totalförsvarspliktiga. Avseende redovisningen av risken för och förekomsten av olyckor redovisas detta i avsnitt 5. En samman- ställning av enkätundersökningen finns med som bilaga 2 och 3 till betänkandet. Undersökningen bestod av två delar och genomfördes som en postenkät med påminnelser. En undersökning riktade sig till anställd personal med befattning förbandschef, plutonschef och fartygschef inom armén, flygvapnet och marinen. Den andra enkäten riktade sig till totalförsvarspliktiga inom armén, flygvapnet och marinen. Undersökningen beträffande de anställda var en totalundersök- ning där samtliga ovan nämnda chefer erhöll enkäten. Totalt var det 246 anställda. Information avseende vilka som hade ovanstående befattningar erhöll från Försvarsmakten. Undersökningen beträffande de totalförsvarspliktiga genomfördes på så sätt att fick information av vilka som var inskrivna för värnplikt inom armén, flygvapnet och marinen. Utifrån uppsatta precisions- och kostnadskrav beslutades att urvalsstorleken skulle vara 1 800 personer. Utifrån den totala populationen, som var 6 567 personer, gjordes ett slumpmässigt urval utifrån önskemål om att få så bra skattningar som möjligt för populationen som helhet och kunna ta fram gruppskattningar som inte är behäftade med alltför stor osäkerhet. De personer som slutligen kom att medverka i undersökningen fördelade sig enligt följande. 1 297 totalförsvarspliktiga inom armén, 270 totalförsvarspliktiga inom flygvapnet och 330 totalförsvarspliktiga inom marinen. Enkäterna till de anställda skickades till personernas arbets- platser medan enkäterna till de totalförsvarspliktiga skickades till deras bostadsadress då vissa av dessa redan avslutat sin tjänstgöring då enkätundersökningen genomfördes . Svarsfrekvensen på enkäterna var för de anställda 246 personer, vilket är och för de totalförsvarspliktiga 1 051 personer, vilket är av urvalen. Bortfallet består dels av objektbortfall som innebär att enkäterna inte är besvarade alls, dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor på blanketten inte är besvarade. I rapporten från redogörs för att om bortfallet skiljer sig åt från de svarande med avseende på undersökningsvariablerna så kan skattningarna som grundar sig på enbart svarande vara skeva. Vidare anges att objektbortfall ibland kan bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka, t.ex. på grund av sjukdom. Vidare anges att partiellt bortfall kan bero på att frågan är svår att förstå, är känslig, att uppgiftslämnaren glömmer att besvara frågan eller att instruktionerna vid hoppfrågor misstolkas och att uppgiftslämnaren då inte besvarar rätt frågor. Till partiellt bortfall räknas även dubbelmarkeringar och svar som inte kan tydas. Det är viktigt att beakta det partiella bortfallet då datamaterialet analyseras. I rapporten redogörs vidare för att vikter har tagits fram för att kunna räkna upp resultatet till populationsnivå. Uppräkning med vikter medför att resultatet kan redovisas för hela populationen och inte bara för de svarande. Om vikterna inte används kan resultatet bli helt missvisande. För de anställda har en vikt beräknats och eftersom urvalet för de totalförsvarspliktiga är stratifierat så har tre vikter beräknats, en för respektive stratum. Vikterna kompenserar därmed för att urvalspersonerna i olika strata har olika stor sannolikhet att komma med i urvalet. Tabellerna i rapporten har räknats upp till populationsnivå, vilket innebär att resultatet avser hela populationen och inte bara de svarande. Av undersökningen framgår följande avseende svaren från de totalförsvarspliktiga. På frågor rörande konsumtion av alkohol uppgav de totalförsvarspliktiga sammanfattningsvis att de oftare själva drack alkohol och kände sig berusade när de drack innan de påbörjade sin värnpliktsutbildning än utbildningen varat. När det gäller användning av narkotika var det nästan uteslutande hasch eller marijuana som använts. De totalförsvars- pliktiga uppgav att de själva använt hasch eller marijuana vid fler tillfällen innan deras värnpliktstjänstgöring än under. På frågan om de totalförsvarspliktiga visste om det fanns pliktiga i deras grupp/pluton/fartyg som var påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten svarade ja. svarade att de visste att det fanns pliktiga i deras grupp/pluton/fartyg som använde hasch eller marijuana på vardagar och . angav att de visste att det fanns pliktiga i sin grupp/pluton/fartyg som använde annan narkotika på vardagar eller . När det gäller anabola steroider angav att de visste att det fanns pliktiga i sin grupp/pluton/ fartyg som använde detta på vardagar eller . På frågan om de tror att det fanns pliktiga i deras grupp/pluton/ fartyg som var påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten svarade ja. svarade ja på frågan om de trodde att det fanns pliktiga i deras grupp/pluton/fartyg som använde hasch eller marijuana på vardagar eller . När det gäller annan narkotika svarade ja och svarade ja när det gäller anabola steroider på frågan om de trodde att det fanns pliktiga i deras grupp/pluton/fartyg som använde detta på vardagar eller . På fråga angående vilken uppfattning den pliktige hade angående attityden till alkohol inom Försvarsmakten svarade att attityden var mer tolerant inom Försvarsmakten, svarade att den var mer tolerant i det övriga samhället, svarade att den var i stort sett lika och angav att de inte hade någon uppfattning. När det gäller svaren från de anställda framgår följande. uppgav att de visste att någon pliktig varit påverkad av alkohol eller bakfull i tjänsten och trodde att så var fallet. angav att de visste om och att de trodde att någon pliktig använt hasch eller marijuana på vardagar eller . hade vetskap om användning och trodde att det funnits pliktiga som använt annan narkotika på vardagar och . Slutligen uppgav att de hade vetskap om och att de trodde att det funnits pliktiga som använt anabola steroider på vardagar eller . På frågan om användandet av alkohol, hasch eller marijuana, annan narkotika och/eller anabola steroider enligt den anställdes uppfattning har ökat eller minskat bland de pliktiga jämfört med hur det var angav att de inte hade någon vetskap om detta avseende annan narkotika och anabola steroider. När det gällde alkohol svarade att det minskat mycket, att det minskat något, att det i stort sett inte var någon skillnad, att det ökat något, att det ökat mycket och att de inte visste. När det gällde hasch och marijuana svarade att det minskat mycket, att det minskat något, att det var i stort sett ingen skillnad, att det ökat något, att det ökat mycket och att de inte visste. På fråga angående vilken uppfattning den anställde hade angående attityden till alkohol inom Försvarsmakten svarade att attityden var mer tolerant inom Försvarsmakten, svarade att den var mer tolerant i det övriga samhället, svarade att den var i stort sett lika och angav att de inte hade någon uppfattning. Utredning inom det civila försvaret Utredningen har även gjort en enkätundersökning bland de som gjorde sin tjänstgöring inom det civila försvaret. Motsvarande frågor som ställdes till de totalförsvarspliktiga inom Försvars- makten ställdes till de totalförsvarspliktiga med tjänstgöring vid och . Där fick de som var inkallade till civilplikt svara på enkäten vid ett gemensamt tillfälle för varje utbildningsenhet. Totalt var det 54 totalförsvarspliktiga. Av dessa personer svarade 52 på enkäten. Vissa enkäter var dock bristfälligt ifyllda. Utredningen har därför valt att bara redovisa de frågor och svar där majoriteten svarat. Av undersökningen framgår följande. På frågor rörande konsumtion av alkohol uppgav de totalförsvarspliktiga sammanfattningsvis att de i stort sett lika ofta drack alkohol och kände sig berusade när de drack innan de påbörjade sin civilpliktsutbildning som utbildningen varat. När det gällde frågorna avseende bruk av narkotika och anabola steroider uppgav majoriteten att det inte använt någon av dessa droger varken innan eller under sin tjänstgöring. Några uppgav dock att de en gång innan tjänstgöringen använt hasch eller marijuana, kokain och GHB. Därutöver uppgav några att de använt ecstasy, LSD, hallucinogena svampar och sömn- eller lugnande medel 5–20 gånger innan tjänstgöringen. Avseende användning av droger under tjänstgöringen uppgav två personer att de använt hallucinogena svampar mer än 20 gånger. På frågan om de totalförsvarspliktiga visste om det fanns pliktiga i deras grupp som var påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten svarade 28 personer ja, 19 personer nej och 5 personer vet inte. Ungefär samma svar angavs på frågan om de tror att det finns pliktiga som i deras grupp är påverkade av alkohol eller bakfulla i tjänsten. När det gäller användning av hasch, marijuana, annan narkotika och anabola steroider svarade en person ja på frågan om de visste att det fanns pliktiga i deras grupp som använde hasch eller marijuana på vardagar och , 31 personer svarade nej och 16 personer svarade vet inte. På samma fråga men avseende annan narkotika och anabola steroider svarade 34 personer nej och 14 personer vet inte. Ungefär samma svar angavs på frågan om de tror att det finns pliktiga som i deras grupp använder hasch, marijuana, annan narkotika eller anabola steroider på vardagar eller . 3.4Rapporter angående alkohol och droger bland totalförsvarspliktiga och mönstrande CAN har redovisat undersökningar avseende mönstrandes drogvanor i årliga rapporter. Nedan redovisas en kort sammanfattning av den senaste rapporten, Mönstrandes drogvanor 2005, rapport nr 95. Vidare har CAN på uppdrag av bl.a. Försvarsmakten genomfört två undersökningar om alkohol- och narkotikavanorna bland total- försvarspliktiga som fullgjort värnplikt i . Undersök- ningarna redovisas i en stencil-serie från CAN. Den första rapporten är och redovisas i stencil-serie nr 35. Den har rubriken bland värnpliktiga på fem förband inom Försvarsmakten samt en grupp civilpliktiga inom . Den andra rapporten är och redovisas i stencil-serie nr 45. Den har rubriken bland värnpliktiga i , . Utredningen har tagit del av båda rapporterna och redovisar den nedan. Eftersom rapporten är relativt gammal har utredningen valt att inte redovisa den här. Det kan dock upplysas om att den rapporten bygger på gjord enkät- undersökning med frågor som är liknande dem som gjordes 2000. Undersökningen genomfördes vid det tillfälle de mönstrade infann sig till antagningsprövning vid respektive regionkontor. Deltagande i undersökningen var frivilligt och ifyllandet av enkäten skedde i samband med den teoretiska delen av mönstringsförfarandet. Undersökningen genomfördes anonymt. Externt bortfall, dvs. personer som skulle ha deltagit i undersökningen men av någon anledning inte gjorde det var . På vissa av de frågor som ställdes blev svaren följande. av de mönstrande svarade att de drack alkohol och angav att det skedde eller oftare. angav att de åtminstone en gång drack sex glas alkohol eller mer vid ett och samma tillfälle. angav att de gör detta åtminstone 1–och svarar att det sker mindre ofta än så medan uppgav att de aldrig drack så mycket vid ett och samma tillfälle. När det gäller tillgång till narkotika angav att de erbjudits narkotika och svarade att de prövat narkotika utan läkares ordination. Den narkotikatyp som prövats mest var cannabis. uppgav att de använt narkotika den senaste 12-månadersperioden och uppgav att de använt narkotika . I rapporten redovisas vidare de regionala resultat som framkom samt drogvanor och bakgrundsförhållanden. Drogvanor bland värnpliktiga i , Uppdragsgivarna till rapporten bland värnpliktiga i var Försvarsmakten, Försvar mot droger och Läkare mot tobak. Målsättningen med studierna var att studera alkohol- tobaks- och narkotikavanor såväl före som . Undersökningen genomfördes som en stickprovsundersökning där personer som fullgjorde värnplikt valts ut slumpmässigt. De som valts ut fick svara på en enkät. Totalt deltog 2 965 personer som fullgjorde värnplikt vid 56 förband inom armén, flygvapnet och marinen. Den absoluta majoriteten som svarade på enkäten var män. Kvinnornas andel utgjorde . Den slumpmässiga urvalsdragningen gick till på så sätt att antalet personer som enligt rekryteringsbehov och aktuell bemanning skulle tjänstgöra togs fram. Dessa uppgifter fördes över till en databas sorterade efter vapenslag. Ett utifrån en tänkt urvalsstorlek för varje vapenslag beräknat funktionstal låg därefter till grund för ett systematiskt slumpmässigt urval av förband. En dragning av var n:te individ indikerade från vilket förband en grupp på ca 50 personer skulle dras. Resultatet blev att samtliga förband inom marinen (18) och flygvapnet (6) deltog med varannan totalförsvarspliktig, medan 36 av 47 förband inom armén inkluderades. Av dessa 47 förband, som således utgjorde urvals- ramen från armén, fanns några små enheter med någon enstaka tjänstgörande totalförsvarspliktig. För att de enskilda individerna skulle dras på ett slumpmässigt sätt bestämdes att individer med en bestämd slutsiffra i personnumret skulle delta i enkätundersökningen. Beroende på förbandets beräknade antal totalförsvarspliktiga för datainsamlingen kom olika antal slutsiffror att användas. Som i alla undersökningar fanns även i denna ett visst s.k. bortfall, dvs. personer som av olika anledningar inte kan eller vill medverka. Bortfallet i denna undersökning beräknat på tillgängligt material uppgick till . Bortfallet beräknades utifrån varje undersökningsledares uppgifter om totalt antal med aktuell slutsiffra och antal medverkande. Emellertid skickades inte alla protokoll avseende dessa uppgifter in och vissa protokoll var bristfälligt ifyllda. Sammanfattningsvis anges dock i rapporten att trots svårigheterna med såväl urvalsdragningen som genomförandet av datainsamlingen, måste resultatet betraktas som tillfreds- ställande. Det finns enligt rapporten ingen anledning att anta att urvalet inte skulle vara representativt. I rapporten redovisas resultatet av enkätundersökningen i frekvenstabeller som visar procentuell fördelning av svaren. Vissa av frågorna avsåg förhållandena såväl före som under värnplikts- tjänstgöringen, vilket framgår av tabellerna. Det interna bortfallet, dvs. andelen som inte svarat på en viss fråga, är högre på frågorna som avsåg förhållandet . Enligt rapporten kan det finnas flera skäl till detta. Ett kan vara att respondenten tvekat att uppge sina aktuella drogvanor, ett annat att han eller hon ansett att frågan redan var besvarad i första delen. Det finns emellertid ingenting som tyder på att den förstnämnda förklaringen skulle vara mer giltig än den andra. Vissa av tabellerna som redovisas i rapporten redovisas i bilaga 4. Sammanfattningsvis kan utläsas av tabellerna att frekvensen konsumtionstillfällen av alkoholhaltiga drycker var högre före värnpliktstjänstgöringen än under. Vidare var kvantiteten per dryckestillfälle högre före värnpliktstjänstgöringen än under. Det var fler som drack alkohol så de kände sig berusade före värnplikten än under. Det fanns totalförsvarspliktiga som använde narkotika och då främst cannabis. har anlitat undersökningsföretaget som genomfört undersökningar i syfte att få reda på vilka attityder totalförsvarspliktiga har till alkohol och narkotika. Undersökningarna handlade främst om personliga attityder men också om hur totalförsvarspliktiga upplever de attityder som råder inom Försvarsmakten. De flesta frågorna till undersökningarna utformades av tillsammans med CAN. Undersök- ningarna har presenterats i två rapporter och . Nedan redogörs för de båda rapporterna i ett sammanhang. De frågor som ställdes i de två olika enkätundersökningarna var inte alltid desamma. Därav finns det i redogörelsen av vad som framgår av rapporterna inte alltid uppgift och . HÄLL UPP, DRICK UPP, STÄLL UPP – En rapport från om attityder till alkohol och narkotika inom Försvarsmakten och Slumpvis säkerhet – om behovet av slumpvisa drogtester inom Försvarsmakten . Metoden för undersökningarna som användes i båda rapporterna gick till på så sätt att register erhölls från över samtliga som fullgjorde värnplikt . var populationen i undersökningen knappt 15 000 totalförsvars- pliktiga och drygt 7 000 totalförsvarspliktiga. Dessa förmedlades för varje undersökning till . Ur popula- tionen slumpades cirka 1 400 totalförsvarspliktiga och cirka 2 000 totalförsvarspliktiga, till vilka telefon- nummer togs fram. Bland dessa genomfördes sedan 504 telefonintervjuer och 500 telefonintervjuer . Undersökningarna genomfördes på så sätt att om någon inte nåddes slumpades en ny person fram bland telefonnummersatta, tills det att önskat antal intervjuer uppnåtts. Under intervjuerna fick de intervjuade svara på frågor eller påståenden och svarsalternativen som gavs var instämmer helt, instämmer delvis, instämmer nog inte, instämmer inte alls och har ingen uppfattning. Av rapporterna framgår bl.a. följande. angav att de instämmer helt eller delvis på påståendet jag upplever att det finns en mer tolerant attityd till alkohol inom försvaret än det gör i samhället i övrigt. På motsvarande fråga angav att de instämmer helt eller delvis. angav att de instämmer helt eller delvis på frågan jag upplever att man som värnpliktig dricker mer alkohol än som civil, när man är ute på krogen. uppgav att de instämmer nog inte eller instämmer inte alls på påståendet jag dricker aldrig så mycket kvällen före tjänstgöring att jag riskerar att vara bakfull morgonen efter. På i stort sätt samma fråga men formulerad jag dricker aldrig så mycket kvällen före tjänstgöring att jag riskerar att vara bakfull dagen 2004 att de instämmer nog inte eller instämmer inte alls.