sou · GUB329 · 2007-01-01 00:00:00 — På samtliga dessa områden finns emellertid behov av för- djupad kunskap. Därutöver behövs kunskap om teckenspråklig variation betingad av exempelvis typ av talsituation (inkl. tolkade situationer), ämne, formalitetsgrad, men även region- och ålders- relaterad variation. En delvis annan typ av teckenspråklig variation är den som upp- kommer genom olika blandformer mellan teckenspråk och svenska och i inlärares interimspråk. Vissa punktinsatser har gjorts när det gäller blandformer som tecknad svenska (1977), samtidig användning av tal och tecken (Nelfelt 1998) och tecken som stöd till avläsning, TSS (Nelfelt 2003), men i övrigt saknas studier om den teckenspråkliga variationen. Två områden som framstår som särskilt angelägna när det gäller den fortsatta forskningen är barns teckenspråk och teckenspråk i tolksituationen. Den huvudsakliga inriktningen inom den lingvistiska forskningen om det svenska teckenspråket har varit på beskrivning av språkets struktur, något som gäller generellt för teckenspråksforskningen världen över. Dock finns också en relativt omfattande psykoling- vistisk forskning (se Emmorey 2002 för en översikt), inom vilken forskningen om barns teckenspråksutveckling är särskilt framträ- dande (se exv. 1990, Volterra & Erting 1994, 2002). Resultaten visar entydigt att barn som växer upp med tecknat språk tillägnar sig det på samma sätt som barn som växer upp med talat språk. Detta gäller såväl utvecklingsfa- serna som kronologin: första språksymbolerna (ord/tecken) pro- duceras vid ungefär och de första kombinationerna (tvåordsyttrandena) . en tidsmässig fördel för teckenspråksutveckling visar sig inte stämma, när man jämför tidiga tecken med hörande barns använd- ning av meningsfulla gester (1981, Acredolo & Goodwyn 1994). Forskning om barns teckenspråk bedrivs främst i , men även i t.ex. , och . I initierades forskning om barns teckenspråk vid , i ett av finansierat projekt. Resultaten visade även där på paralleller mellan utvecklingen av tecknat och talat språk (1980a). Någon djupare grammatisk analys av utvecklingsgången kunde inte göras, då kunskaperna om det svenska teckenspråket var mycket knappa. Lingvistisk beskrivning av barns tidiga teckenspråksutveckling återstår fortfarande att göra. För ett psykologiskt perspektiv på döva barns tidiga kommunikation se t.ex. (1983) och (1991). Även (2003) beskriver kommunikativ färdighet hos döva barn. Bristen på kunskaper om den tidiga teckenspråksutvecklingen har aktualiserats i och med att majoriten av döva barn i nu får cochleaimplantat (CI)6. Enligt "Vård- program för behandling av döva barn med cochleaimplantat" är målsättningen med implantat "att barnen ska få möjlighet att till- ägna sig talat språk" (2000:6, s. 9). Men redan vid diagnosen rekommenderas föräldrarna att använda teckenspråk med sitt döva barn (man erbjuds i enlighet med TUFF-utredning- ens förslag en utbildning i teckenspråk, SOU 1996:102). När det gäller barn med CI finns en väl dokumenterad uppföljning av deras talperception och språkutveckling. Med språkutveckling menas emellertid i den internationella litteratu- ren nästan undantagslöst utveckling av talat språk och det finns bara drygt en handfull titlar som berör dessa barns teckenspråk. Genom att döva barn med CI, och även hörselskadade barn, i ges möjlighet till en tvåspråkig utveckling med talspråk och teckenspråk har vi en unik situation som måste dokumenteras, bar- nens språkutveckling och användning av respektive språk måste beskrivas (ett pilotprojekt redovisas i ). Resultaten från den första mer omfattande studien tyder bl.a. på att tidig 6 ett hjälpmedel som genom elektrisk stimulering av hörselnerven ger gravt hörselskadade och döva personer möjlighet att uppfatta ljud (2000:6, s.9 tecken(språks)kommunikation gynnar utvecklingen av talat språk (Nelfelt & 2004), men ytterligare forsk- ningsinsatser är utomordentligt angelägna. Tolkning mellan talat och tecknat språk Trots en lång tradition med tolkverksamhet och utbildning av teckenspråkstolkar finns i ingen forskning om tolkning mellan talat och tecknat språk. Även sett i ett internationellt per- spektiv är bristen på språkligt inriktad forskning om tecken- språkstolkning påtaglig. Den forskning som förekommer är före- trädesvis inriktad på andra aspekter än de rent språkliga, som t.ex. tolkningsprocessen och tolkens roll i tolksituationen (se 1997, Pöchhacker 2004 och Marschark 2005 för forskningsöver- sikter). Vi saknar kunskap om bl.a. informationsöverföringen (bortfall, tillägg), viktning av information, textbindning, begriplig- het osv. Vi vet helt enkelt inte vad som händer med språken i tolk- situationen. För svenska språket, i såväl skriven som talad form, finns numera allmänt tillgängliga databaser med stora textmängder. Sådana kor- pora utgör oumbärliga verktyg för många olika typer av stu- dier av svenska språket. Något motsvarande arkiv med löpande text på teckenspråk finns inte och det pågår ingen dokumentation av olika typer av teckenspråksanvändning. Detta uppmärksammas av utredningen i mun som föreslår att resurser skapas för korpusarbete med teckenspråket (SOU 2002:27, s. 507). Ett brett upplagt korpusarbete behövs för såväl lexikonarbetet, som för fördjupad forskning om teckenspråkets struktur, men också för barnspråksforskning och forskning om tolkning mellan tecken- språk och svenska. Forskning om tecknade språk växte fram i då dessa var ifrågasatta både som språk och som möjliga kommunikationsmedel i undervisning av döva. Detta bidrog till att mycket av den tidiga forskningen kom att betona strukturella likheter mellan tecknade och talade språk som ett led i argumentationen för att teckensprå- ken är fullvärdiga språk. har perspektivet vidgats, så att man också lyfter fram olikheter, såsom tecknade språks höga grad av ikonicitet på såväl tecken- som textnivå. Vi kan med fog säga att forskningen om tecknat språk bidrar till vårt vetande om det mänskliga språket. ser vi också ett närmande mellan allmänlingvister och teckenspråksforskare i det att användningen av gester i talad kom- munikation får mer uppmärksamhet. Det gestuella är inte utmär- kande enbart för tecknat språk, utan visar sig vara en integrerad del även av kommunikation på talat språk. De paralleller som finns i kommunikationen, oavsett vilken typ av språk den sker på, gör att tecknade språk inte längre ter sig lika exotiska. & Goodwyn, (1990) Sign language among hearing infants: the spontaneous development of sym- bolic gestures. In: Volterra, & Erting, . From gesture to language in hearing and deaf children. (Springer Series in Language and Communication; 27) , : Springer. , (1980a) Projektet tidig språklig kognitiv utveckling hos döva och gravt hörselskadade: Arbetssätt och erfarenheter. Forskning om teckenspråk VI. , (1980b) Döva barns teckenspråk. Forskning om teckenspråk VII. , uni- versitet. , (1984a) Deictic pronouns in Swedish and Swedish Sign Language. In: Scandinavian Working Papers on Bilingualism 3. , uni- versitet. , (1984b) Persondeixis i Svenska och i Teckenspråk. Forskning om Teckenspråk XIV. , (1990) Deictic pronouns in Swedish and Swedish Sign Language. In: , . & Siple, (eds) Theoretical issues in . 1.: Linguis- tics. (International Conference on Theoretical Issues in ) , : Univ. , (1989-1996) Teckenspråk. I Bd 18 s.131. , , (red) (1980) Papers from the Symposium on . 10- 16, 1979 Skepparholmen, . , , (1990) Preliminaries on narrative discourse in Swedish Sign Language. In: Prillwitz, , (eds): Current trends in . Proceedings of the 3rd . 26-29, 1989. (Inter- national Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 9) : s. 257-263. , , (1994) Reference in narratives. In: , , , (eds): Perspectives on sign language structure: Papers from the Symposium on . 1; in Salamanca, , 25-30 1992. : isla s. 29- 36. , , översätta till teckenspråk. I , E. (utg) Från språk till språk. , (1985) og anden transskription. I , (red): Tegnsprogsforskning og tegnsprogsbrug. : Døves center før total kommunikation s. 55-74. Baker, , (1978) Focusing on the non- manual components of ASL. In Siple, (ed): l Unders- tanding language through sign language research. (Perspectives in Neurolinguistics and Psycholinguistics) , , : Academic Pr. Baker, , , Onno (eds) (2000) Cross-linguistic perspectives in sign language research. Selected papers from TISLR 2000. Battison, (1978) Lexical borrowing in American Sign Lang- uage. Silver Spring, MD: Linstok Press. Bellugi, , (eds) (1980) Signed and spoken language: Biological constraints on linguistic form. Weinheim: Verl. , (1977) Tecknad svenska. , (1982a) Några satstyper i det svenska teckenspråket. Forskning om teckenspråk XI. , s. 49-63. , (1982b) Teckenspråkstranskription. Forskning om Teckenspråk X. , uni- versitet. , (1983) Verbs and adjectives: morphological proces- ses in Swedish Sign Language. In: , , Bencie (eds): Language in sign: An international perspective on sign language. (sium of in , U.K. in 1981). : Croom s. 3-9. , (1984) Verb och Adjektiv: Några morfologiska pro- cesser i Svenska Teckenspråket. SOU 2006:29 Det svenska teckenspråket , s. 26-37. , (1986) A comparison between some static senten- ces in Swedish Sign Language and in English. In: Tervoort, . (ed): Signs of life pean Congress on , 14- 18, 1985. of s. 52-56. , (1989-1996). I National- encyklopedin. Bd 5 s. 235-236. , (1992) Teckenspråket – Ett svenskt minoritetsspråk. Forskning om Teckenspråk XVII. , (1994) Signed languages. I , , (red): Bilingualism in deaf education. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 27) : s. 15-35. , (1995a): Manual and Nonmanual Expression of Negation in Swedish Sign Language. & Schermer, (eds) 1994. Interna- tional studies on Sign Language and Communication of the Deaf, Vol. : , s. 85-103. , (1995b) och icke-manuell negation i svenska teckenspråket. Forskning om teckenspråk XIX. , , T. (1993) Kompendium i tecken- transkription. , univer- sitet. , , (1994) Ideophones in sign langu- age? The place of reduplication in the tense-aspect system of Swedish Sign Language. In: Bache, , Hans & , (eds): , aspect and action: empirical and theoretical contributions to language typology. (Empirical approaches to language typology; 12) The Hague: Mouton s. 397-422. , , (1983) Sentence structure in Swedish Sign Language. In: Stokoe, . & Volterra, (eds): SLR' 83. Proceedings of the 3rd. International Symposium on . , 22-26 1983. Rome&SilverSpring : CNR&Linstok Press s. 217-225. , , (2001a) The discourse function of noun classifiers in Swedish sign language. In: Dively, . Det svenska teckenspråket SOU 2006:29 et al (eds): Signed languages : Discoveries from international research. (International Conference on Theoretical Issues in ; 6) , DC: . Press s. 45-61. , , (2001b) A preliminary analysis of visual mouth segments in Swedish Sign Language. In: Boyes Braem, , (eds): The hands are the head of the mouth: the mouth as articulator in sign language. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 39) : s. 51-68. , , (2003) Noun and verbal classifiers in Swedish Sign Language. In: Emmorey, (ed): Perspec- tives on classifier constructions in sign languages. Mahwah, NJ: Erlbaum (2003) s. 35-5. , , (1981) Svenska handalfabe- tet och bokstaverade tecken. Supplement till Forskning om Teckenspråk, videogram I. (1967) Some semantic adjectivals. Foundations of Language, 3: s. 1-36. , Per i döfstumundervisning, I Kungl. , (1994) An auxiliary verb in Sign Language of the . In , , , (eds): Perspectives on sign language structure: Papers from the Symposium on . 1; in Salamanca, , 25-30 1992. : isla s. 37-53. Bouvet, (1982) La parole de l'enfant sourd. L'apport de la langue des signes dans l'accès à la communication verbale. : Presses de . Boyes Braem, , (eds) (2001). The hands are the head of the mouth : the mouth as articulator in sign language. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 39) : . Brennan, M, Colville M.D. & Lawson L.K. (1980). Words in hand. A structural analysis of the signs of British Sign Language. : Moray House Coll. Brennan, (1992). The visual world of British Sign Language: An introduction. In: , (eds): . : and s. 1-133. Brentari, (1998) A prosodic model of sign language phonology. (Language, speech, and communication) , . , (1990) Spatial-locative predicates in Thai Sign Language. In: , (red): Sign language rese- arch. (, Theoretical Issues in , , 18-21, 1988 at ). (International Conference on Theoretical Issues in ) : . Press s. 103-117. Coerts, (1992) Nonmanual grammatical markers. An analysis of interrogatives, negations and topicalisations in sign language of the . : , Univ. Crasborn, Onno & Mesch, , van der (2004) European cultural heritage online (ECHO): publishing sign language data on the internet. In: TISLR 8 , - October 2. Programme and Abstracts. (Interna- tional Conference on Theoretical Issues in ; 8) s. 48-49. Cuxac, (1983) Le langage des sourds. Digital version av svenskt teckenspråkslexikon. (2001) /tsp , (1977): Where have all the adjectives gone? Studies in Language 1. Edenås, (1985) Tala, teckna, peka. Emmorey, , (eds) (2000) The signs of language revisited: an anthology to honor and . Mahwah, NJ: Erlbaum. Emmorey, (2001) Language, cognition and the brain: insights from sign language research. Hillsdale, NJ: Erlbaum. , , Sørensen, (1981) Døves Tegnsprog. Træk af dansk tegnsprogs gram- matik. , (1991) Lærebog i tegnsprogs gramma- tik. : Døves center før total kommunikation. , (1993) Space in Danish Sign Langu- age. The semantics and morphosyntax of the use of space in a Det svenska teckenspråket SOU 2006:29 (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 19) : . , (1986) The use of space with verbs in Danish Sign Language. In: Tervoort, . (red): Signs of life. on Sign Lang- uage Research, 14-18, 1985. of s. 32-41. , (2003): Försök med testning av döva och hör- selskadade barns teckenspråk. Magisteruppsats i teckenspråk. , Per (1993) Dövas Historia. daubhaR - daufr - döver - döv. En faktasamling Del 1. (1973): Two processes of reduplication in American Sign Language. In: Foundations of Language 9 s. 469-480. & , (1990) Verb sandwiches in American Sign Language. In Prillwitz, , (eds) Current trends in European Sign Language Rese- arch. Proceedings of the 3rd age Research. 26-29, 1989. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 9) : s. 279-293. Fromkin , (1983): An introduction to language. : , Rinehart and . , (1989) Persontecken. Deras härkomst, bildningssätt och användning. Forskning om Teckenspråk XVI. Institutio- nen för lingvistik, . , (2000) Uttryck för flertal i svenskt teckenspråk, 10-poängsuppsats, , . , (2003): Uppmärksamhetsskapande strategier i barns teckenspråk. Magisteruppsats i teckenspråk. Hulst, van der (1993) Units in the analysis of signs. In: Pho- nology 10: 2 s. 209-241. , (1991) Transcription and glossing of sign langu- age texts: Examples from AUSLAN (Australian Sign Langu- age). In: 2: 1 s. 3-28. , (1973) Förberedande undersökningar rörande teckenspråkets lingvistiska status. Trebetygsuppsats, Institutio- nen för lingvistik, . SOU 2006:29 Det svenska teckenspråket Kjær Sørensen, , (1976) The sign language of the deaf children in . : Døves center før total kommunikation. Klima, , (1979): Signs of Language. , ., . Läroplan för , Lgr 69 II:Spsk. (1984) Think and believe: Sequentiality in ASL. In: Language 60: 2 s. 372-399. (1977) Non-manual signals in ASL. : A many laye- red system. In: Stokoe, . (ed): on ching. ,Ill s. 193-228. (1980) American Sign Language syntax. (Approa- ches to Semiotics; 52) The Hague: Mouton. (1985) Compound formation rules in American Sign Language. In: Stokoe, . & Volterra, (red): SLR' 83. Proceedings of the 3rd. International Symposium on . , 22-26 1983. Rome&SilverSpring: CNR&Linstok Press s. 144-151. (1996) Numeral incorporating roots and non- incorporating prefixes in American Sign Language. In: Sign Language Studies 25: 92 s. 201-226. (1989) American Sign Language: The phonological base. (Originally prepared in 1985). In: Sign Language Studies 18: 64 s. 195-277. Liddell, : (2003)Grammar, gesture and meaning in American Sign Language. Liddell, S.K., Vogt-Svendsen, M. & , B. (under utgivning): Crosslinguistic Comparison of Buoys: Evidence from American, Norwegian, and Swedish Sign Language. In Vermeerbergen, M., Leeson, L. & Crasborn, O. ): Simul- taneity in Signed Languages: Form and Function. , (2002) Siffertecken i svenskt teckenspråk- beskrivning av tecken med bundna talmorfem. C-uppsats i teckenspråk, , . Marschark, M., , R. & , E.A. (2005) Sign Langu- age Interpreting and Interpreter Education: Directions for Rese- arch and Practice. , , (1991) Den tidiga kom- munikationen hos döva barn Rapporter nr 60 , . (1990) Out of the hands of babes: On a possible sign advantage in language acquisition. In: Language 66: 1 s. 1-23. Mesch, (1998) Teckenspråk i taktil form. Turtagning och frågor i dövblindas samtal på teckenspråk. Mesch, (2001) Tactile sign language : turn taking and ques- tions in signed conversations of deaf-blind people. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf 38) : . , (2001): Toward a common notation standard for sign language phonology. In: Sign language and linguistics. Vol 4 Nr 1&2. , , Bencie (2002) The development of complex sentences in British Sign Language. In: , , Bencie (eds): Directions in sign language acquisition. (Trends in ; 2) , : s. 255-275. Nelfelt, (1986) Referentiell användning av mimik i svenskt teckenspråk. Papers in Theoretical Linguistics nr 8 , . Nelfelt, (2001) Tecken Som Stöd: rapport 1 från TSS-Pro- jektet. Papers in Theoretical Linguistics nr 28 , . Nelfelt, (1998) Simultaneous sign and speech: a multimodal perspective on the communication of hearing-impaired children. monographs in linguistics; 16. Nelfelt, , (2004): DET HÖRS – Från visuell till auditiv kommunikation hos små döva barn med cochleaimplantat. Slutrapport från projektet: "Språk- utveckling hos barn med CI-språkliga konsekvenser av ny medicinsk teknik. papers in theoretical linguis- tics S31. , (1997): Forskning om teckenspråkstolkning – en översikt. TÖI Rapport nr 6. SOU 2006:29 Det svenska teckenspråket , (2004) Form and discourse function of the pointing toward the chest in Swedish Sign Language. I: Sign Language & Linguistics 7:1. s. 3-30. , (under utgivning) The Non-Dominant Hand in a Swedish Sign Language Discourse In: Crosslinguistic Comparison of Buoys: Evidence from American, Norwegian, and Swedish Sign Language. In Vermeerbergen, M., Leeson, L. & Crasborn, O. ): Simultaneity in Signed Languages: Form and Function. (1960) (Utg) Kyrkliga nämn- den för döva . (1983) Interaction of morphology and syntax in American Sign Language. 1988.: , Dissertation. & Perlmutter, . (1987) American Sign Language and the architecture of phonological theory. Natural Language and Linguistic Theory 5: 3 s. 335-375. , (1983) Deaf children in communication: A study of communicative strategies used by deaf children in social interac- tions. Prillwitz, (1982) , Kommunikation und Sprache mit Bezug auf die Gehörlosen- problematik. (Schriftenreihe des Bundesministers für Jugend, Familie, Frauen und Gesundheit; 130) : Kohlhammer. Prillwitz, (1990) Hamburger Notations-System - Entwicklung einer Gebärdenschrift mit Computeranwendung. In: List, , (red): Gebärde, Laut und graphisches Zeichen. Opladen: Westdeutscher Verl. (1980 & 81:100). Psykologisk-pedagogisk uppslagsbok (1956) 2 uppl. Supplement och registerband. Pöchhacker, (2004) Introducing Interpreting Studies. Routledge: & . , (1999) Hjälpverbens syntaktiska position i svenskt teckenspråk. , Wendy (1986) The spreading hand autosegment of ASL. In: Sign Language Studies 15: 50 s. 1-28. Schick, (1990) Classifier predicates in American Sign Lang- uage. In: 1: 1 s. 15-40. SFS (1997: 1158) Förordning om statsbidrag för teckenspråksutbild- ning för vissa föräldrar. (2000): Vårdprogram för behandling av döva barn med cochleaimplantat. SOU (1955:20) Det döva barnets språk- och talutveckling. SOU (1976:20) Kultur åt alla. SOU (1979:50) Huvudmannaskapet för specialskolan. Betänkande av integrationsutredningen. SOU (1997:192) Steg mot en minoritetspolitik. kon- vention om historiska minoritetsspråk. SOU (2002:27) Mål i mun. (1960): Sign Language Structure: An outline of the visual communication systems of the American Deaf. Studies in Linguistics, Occasional Papers 8. & Casterline, . & Croneberg, . (1965) A dictionary of American Sign Language on linguistic principles. , (1977) movement shorthand writing tool for research. In: Stokoe, . (red): on ching. ,Ill s. 267-296. (1997) . Tecken för matematiska begrepp. (2004) /tsp Tecken från området idrott. (2003) . Tecken för begrepp inom språkvetenskap. (2004) ) /tsp Tecken inom området . (2005) ) /tsp Teckenspråk för döva. (1968) SÖ-förlaget . Vogt-Svendsen, (1981) Mouth position and mouth move- ment in Norwegian Sign Language. In: Sign Language Studies 10: 33 s. 363-376. Vogt-Svendsen, (1990) gaze in Norwegian Sign Langu- age interrogatives. In: Edmondson, . & , Fred (eds): SLR´87: Papers from the Sym- posium on . , 15-19, 1987. (International Studies on Sign Language and Communication of the Deaf; 10) : s. 153- 162. Vogt-Svendsen, (1984) Word-Pictures in Norwegian Sign Language (NSL) - A preliminary analysis. Linguistics, Nr. Manusc- ript (unpubl. Vogt-Svendsen, M. & , B. (under utgivning): Point Buoys: The Weak Hand as a Point of Reference for Time and Space. Crosslinguistic Comparison of Buoys: Evidence from American, Norwegian, and Swedish Sign Language. In Vermeerbergen, M., Leeson, L. & Crasborn, O. ):Simultaneity in Signed Languages: Form and Function. Volterra, (1979) Symbolic development in spoken and gestural modalities. In: , (red): The sci- ences of deaf signing. Proceedings from a seminar in: Recent developments in language and cognition: Sign language research. : Kopenhagen UP s. 149-167. Volterra, (1981) Gestures, signs, and words at two years: When does communication become language? In: Sign Langu- age Studies 10: 33. s. 351-362. Volterra, & Erting, . (eds) (1990) From gesture to language in hearing and deaf children. (Springer Series in Lang- uage and Communication; 27) , : Springer. , (1983) Compounds in Swedish Sign Language in his- torical perspective. In: , , Bencie (red): Langu- age in sign: An international perspective on sign language. (Pro- ceedings of the Symposium of in , U.K. in 1981). : Croom s. 56-68. , (1987) Non-manual anaphoric reference in Swedish Sign Language. Supplement till Forskning om teckenspråk, Videogram 2. , (1990) Polymorphemic predicates in Swedish Sign Language. In: , (ed): Sign language research. Theore- tical issues. (, Theoretical Issues in , , 18-21, 1988 at ). , (1994) Polysyntetiska tecken i svenska teckenspråket. , (1982) Sammansatta tecken i svenska teckenspråket. Forskning om teckenspråk VIII. , (2000) Two kinds of productive signs in Swedish Sign Language: Polysynthetic signs and size and shape specifying signs . In: Sign language and linguistics 3:2 s. 237-256. Zeshan, (2004) Hand, head and face: negative constructions in sign languages. In1: Linguistic Typology 8: s. 1-58. Zeshan, (2004) Interrogative constructions in signed langu- ages: Cross-linguistic perspectives. In: Language 80: 1 s. 7-39. , (1916) Teckenspråket . Dövas liv med teckenspråk Dövas liv med teckenspråk Uppdraget och översiktens syfte...................................................... Dövsamhället i forskningen om samtidskulturer................... Synen på dövhet ....................................................................... Kategoriseringen av döva ......................................................... Välbefinnande och mental hälsa ....................................................... En finsk studie om dövas välbefinnande.................................