sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — I våra förslag ingår att man på länsnivå bör kartlägga behovet för att kunna an- passa insatserna efter de behov som finns. Kostnaderna kan också påverkas av hur man sedan verkställer det skyddade boendet. Handlar det om att bygga upp något från grunden, eller kan man att utgå från befintliga strukturer? Under innevarande år, 2006, ska länsstyrelserna fördela sammanlagt till kom- muner och kvinnojourer för att öka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn – i regeringens beslut nämns specifikt stödet till kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med utländsk bakgrund och kvinnor med funktionshinder. En del av behoven av skyddat boende torde således ha täckts i och med fördelningen av dessa medel. Av detta följer att det är ytterst vanskligt att beräkna kost- nader för en ökad tillgång till skyddat boende. Olika datauppgifter om skyddat boende är svårtillgängliga och saknas i en del fall helt. För en tillförlitlig beräkning av kostnads- ökningarna av en större tillgång till skyddat boende, behövs åtmin- stone uppgifter om en genomsnittlig kostnad i skyddat boende, antal dygn i skyddat boende i utgångsläget och hur stort behovet av skyddat boende är. Sådana uppgifter finns inte. För att ändå kunna åstadkomma en kostnadsbedömning har det skapats en enkel modell där vi antagit att dygnskostnaden för ett skyddat boende är . Detta är en uppskattning – kost- naderna för placering i skyddat boende skiftar. En plats på den kommunala kvinnojouren i kostar exempelvis 550 kro- nor för en kvinna. En plats på Hvilan – boende för vålds- utsatta kvinnor med missbruksproblem – kostar . En plats på Härbärge, för kvinnor med stora behov av både stöd och skydd, kostar . Det finns ex- empel på platser som är billigare och på dem som är dyrare än ovan angivna exempel. Vi har också antagit att kostnadsökningen helt förklaras av skillnaden mellan behovet och utnyttjandet . Till exempel förklaras i den enkla modellen kostnadsökningen av differensen 300 om behovet bedöms till 1 000 och dagens utnytt- jande är 700. Dessutom antas i modellen att såväl behov som da- gens utnyttjande är ett genomsnitt över året. Med dessa förutsättningar ger modellen följande kostnadsök- ningar givet olika differenser. Differens behov – utnyttjade antal Årskostnad (miljoner kr) Det framgår av tabellen att årskostnaden exempelvis blir 182 miljo- ner kronor vid en differens på 500 dygnsplatser. Ovan beräkningar kan relateras till andra verksamheter för att bringa ytterligare tyd- lighet. Kriscentrum för kvinnor i hade en årsbudget på . Verksamheten rymmer nio rum för skyddsboende och man har tolv anställda. Under det året bodde 77 kvinnor och 88 barn på Kriscentrum, en beläggning på . I de 6,7 miljonerna ryms också kostnaderna för verksamheten i den öppna mottagningen. tog man emot 205 kvinnor och 40 barn i denna verksamhet. Ytterligare en jämförelse är de platser i skyddat boende som byggts upp för ungdomar som utsatts för hedersrelaterat våld. Detta ger en fingervisning om vad det kostar att bygga upp en sådan verksamhet, till skillnad mot driftskostnader. användes för att bygga upp och utveckla skyddat boende för denna grupp på olika håll i landet. För dessa medel ska- pades ett 70-tal platser i familjehem, hem för vård och boende, skyddslägenheter, stödlägenheter och andra former av skyddat bo- ende. Alla som förestår eller arbetar i dessa boenden har fått sär- skild utbildning, tillika har alla boenden speciella säkerhetsanord- ningar. I en senare uppföljning har ytterligare 36 platser tillkommit, till en kostnad om . Driften finansieras genom att den placerande kommunen betalar arvode eller köper en plats. Vi föreslår mot bakgrund av ovan resonemang att det inled- ningsvis avsätts till skyddat boende. Dessa medel ska täcka dels uppbyggnaden av ett antal platser (efter inle- dande behovsanalyser), dels medel till kommunerna för ökade driftskostnader (placeringar). Som tidigare nämnts, har regeringen öronmärkt bl.a. till skyddat boende, samt 180 miljoner till ungdomar som utsatts för hedersrelaterat våld (bl.a. skyddat boende). Om behovet sedermera visar sig vara större än vad dessa medel sammantaget medger, kan ytterligare medel komma att behöva tillföras. Mot bakgrund av avsaknaden av un- derlag beträffande behov och i relation till de övriga satsningar som pågår är det inte möjligt för oss att göra mer långtgående bedöm- ningar än så. Som tidigare påpekats, är det av stor vikt att behovet utreds. Kommunerna bör utöver detta tillföras resurser för andra insatser, såsom gruppverksamheter, förebyggande arbete m.m. När det gäller det förebyggande arbetet kan det påpekas att ett sådant ar- bete i cost-benefit-termer inte bara bör betraktas från kostnads- sidan. Ett bra förebyggande arbete ska ju minska utgifter för insatser. Precis som det gäller övriga kostnader, är det oerhört svårt att beräkna vad som behöver tillföras kommunerna. Vi vet lite om det reella behovet av exempelvis gruppverksamheter, och de medel som redan öronmärkts (77,, se ovan) måste beaktas. Vi föreslår också en ökad samordning, vilket torde minska den ekonomiska belastningen för varje enskild kommun. En del av våra förslag är sannolikt också kostnadseffektiva; i kunskapsbaserade riktlinjer vägs exempelvis ekonomiska aspekter in i de insatser som rekommenderas. Om det är så att insatserna för våld mot kvinnor kan göras till en del av den officiella socialtjänststatistiken, kommer detta att medföra en viss ökad utgift för kommunerna. Även om uppgifts- lämnande till statistiken kan vara en börda antar vi att ytterst gagnas av detta, då man kan planera insatserna på ett annat sätt . Sett mot denna bakgrund, torde denna ytterligare ekonomiska börda vara ytterst marginell. Vi föreslår att kommunerna inledningsvis tillförs för de merkostnader våra förslag kan generera. Medlen bör fördelas av länsstyrelserna, som tilldelas medel utifrån folkmängd. Medlen bör primärt användas till insatser så som gruppverksamhe- ter, ett mer långsiktigt stöd (exempelvis kontaktpersoner), olika typer av förebyggande arbete och annat som man finner lämpligt för att uppfylla socialtjänstlagens krav. Kostnader för att bygga upp och placera kvinnor i skyddat boende ingår inte i dessa medel (se ovan). De skulle, omvandlat till tjänster och enligt ett mycket enkelt räkneexempel, motsvara cirka 200 nya hel- tidstjänster i landet. Länsstyrelserna föreslås också få en rad uppgifter, däribland en samordnande roll bl.a. vad gäller kartläggningar och kring informa- tionsmaterial/handlingsplaner där behov finns. Vidare föreslås de få i uppdrag att öka tydligheten i tillsynen över området. Vi föreslår att det till länsstyrelserna avsätts som bör fördelas enligt folkmängden i respektive län. Vi har här utgått från och att skulle behöva förstärkas med 1,5 tjänst (månadslön ca ). Kostnaderna har sedan räknats ut linjärt i förhållande till folkmängden i övriga län. Perso- nalkostnaderna för samtliga länsstyrelser beräknas utifrån denna modell till som alltså fördelas i förhållande till folkmängden i respektive län. Till detta har vi också fört i förvaltningskostnader till varje län. Vi föreslår dock att dessa, vid behov, även kan användas till vissa personalkostnader. Utöver dessa , föreslår vi att länsstyrelserna tillförs till kompetensutveckling och fortbild- ningsinsatser i kommunerna. Även dessa bör fördelas i enlighet med folkmängden i respektive län. Den stora fortbildningssatsning som ägde rum i samband med Kvinnofridsuppdragen kan här tjäna som jämförelse. Här avsattes 5 miljoner till fortbildning av personal inom rättsväsendet, hälso- och sjukvården samt (to- talt avsatts ; 1,5 miljoner var dock öronmärkta för domstolsväsendet). enbart till ter sig enligt denna jämförelse rimligt. föreslås få en rad uppdrag. Vi föreslår att myndighe- ten tillförs för detta arbete. Av dessa bör öronmärkas till IMS, för uppdraget att utveckla be- dömningsinstrument. I budgetpropositionen 2005/06:1 meddelas ett anslag på 96 miljo- ner kronor vardera för att öka stödet till vålds- utsatta kvinnor. Regeringen har inte fattat beslut om hur dessa me- del ska användas, utan återkommer med förslag då denna utredning presenterat sina förslag. Vi tolkar detta som att dessa medel kan användas för finansieringen av våra förslag. Vi har tidigare också nämnt de s.k. STUV-pengarna som delas ut (under inneva- rande år ). Barn som upplevt våld mellan närstående och kvinnor med missbruksproblem har specifikt nämnts som två målgrupper som bör uppmärksammas i fördel- ningen av dessa medel. Vi föreslår att av de me- del som ska fördelas , öronmärks för barn som upplevt våld mellan närstående samt till kvinnor med missbruksproblem. Enligt uppgift finns det vidare medel kvar av de resurser som avsatts för ungdomar som utsatts för hedersrelaterat våld. Vi förslår att av dessa medel används inom ramen för de förslag vi lägger, då kvinnor och flickor med utländsk bakgrund också är en målgrupp i dessa förslag. Enligt de uppskattningar som ovan gjorts, skulle det för behöva tillföras . Enligt vårt förslag ovan finns finansiering för . Av de 146 miljoner kro- norna är alltså 50 miljoner omfördelat från annat håll, övriga 96 miljoner utgör förstärkning enligt ovan nämnda beslut i budget- proposition 2005/06:1. Resterande medel bör tillföras på det sätt regeringen finner lämpligt. Vi riktar uppmärksamheten på och fö- reslår insatser för delvis nya grupper av kvinnor, således kan det hävdas att nya medel bör tillföras. finns tillgängligt, likaså kan man tänka sig att man åter öronmär- ker ett antal miljoner av de s.k. STUV-pengarna. Detta år bör dock kostnaderna totalt minskas något; kostnaden för att bygga upp skyddat boende torde exempelvis minska, likaså utgår de medel som öronmärkts för . och 2008 är det vår mening att kommunerna kan behöva permanent tillskott i det generella statsbidraget. 9.2Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män En utgångspunkt i utredningen är att mäns våld mot kvinnor i grund och botten är ett jämställdhetsproblem. Att mäns våld mot kvinnor ska upphöra föreslås bli ett delmål i jämställdhetspolitiken. Detta kräver dock insatser av ett stort antal samhälleliga aktörer; långt fler än den socialtjänst vi har haft i uppdrag att belysa. I re- geringens proposition om jämställdhetspolitiken kommenteras ovan nämnda delmål med att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet.TPF1FPT Målet omfattar alla former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Våra förslag utgör en grund för ett bättre stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn så att dessa ges en möjlighet att leva ett liv utan våld. Vi uppmärksammar också beho- vet av insatser för män som utövar våld och vikten av det förebyg- gande arbetet. Därmed utgör våra förslag sammantaget också ett bidrag till ökad jämställdhet. I vårt uppdrag har det ingått att särskilt beakta kvinnor och flickor med utländsk bakgrund som utsätts för våld. Vi har uppmärksam- mat några särskilda problem – och därmed behov – dessa kvinnor och flickor kan ha. Vi har också pekat på att våldsutsatta kvinnor med utländsk bakgrund beskriver en verklighet som på många sätt delas av andra våldsutsatta kvinnor. De integrationspolitiska målen formuleras i propositionen , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik.TPF2FPT Ett av målen är lika rättig- heter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bak- grund. De förslag vi lägger bidrar till att kvinnor med utländsk bakgrund får sina behov av stöd bedömda och tillgodosedda på samma sätt som andra våldsutsatta kvinnor. Stödinsatserna grundas i individens behov av stöd – oavsett bakgrund och etnisk tillhörig- het. Vi har också påpekat vikten av att informerar om sin verksamhet och att sådan information görs tillgänglig för alla, inte minst på de språk som är relevanta i en kommun. Detta är en viktig förutsättning för att en kvinna med utländsk bakgrund ska ges möjlighet att ta del av det stöd hon, likt andra våldsutsatta kvinnor, är berättigad till. 1TP PT Prop. 2005/06:155. 2TP PT Prop. 1997/98:15. De former av våld vi har beskrivit i denna utredning är i mångt och mycket brottsliga handlingar. Som vi har beskrivit, är det dock långt ifrån alla fall av mäns våld mot kvinnor som når rättsväsendet; mörkertalet i förhållandet till antalet polisanmälda brott är exem- pelvis stort. har stor möjlighet att nå våldsutsatta kvinnor och stödja dessa till ett liv utan våld, oavsett om de män som utövat våld är föremål för rättsvårdande myndigheter eller inte. Med de förslag vi lägger, får ytterligare verktyg för att ge detta stöd. Vi har också pekat på vikten av förebyggande arbete och insatser för männen. Det är vår förhoppning att de före- slagna åtgärderna därmed ska leda till minskad brottslighet. 9.5Konsekvenser för det kommunala självstyret Det är vår bedömning att våra förslag inte inkräktar på det kom- munala självstyret. Den förändring vi föreslår i socialtjänstlagen torde inte innebära något nytt ansvar; den är snarare att betrakta som ett förtydligande av en redan existerande lagparagraf. Förslaget om bedömningsinstrument respektive kunskapsbaserade riktlinjer utgör metodstöd för den enskilde handläggaren och är inte tving- ande till sin karaktär. Vi har också lagt ett förslag om att kommu- nerna bör samordna sig kring vissa insatser, där behov finns och där vinster av sådan samordning kan göras. Vi har beskrivit några insat- ser som vi finner angelägna och där samordning sannolikt kommer att innebära kostnadseffektiviseringar för kommunerna. Vi anser dock att kommunerna själva bäst avgör organiseringen av detta. Behov av samordning och organisering av densamma måste bedö- mas efter lokala och regionala förhållanden. När det gäller övriga förslag, ser vi inte att dessa skulle beröra det kommunala självsty- ret. & Lönnback, . (2005) Tvärkulturellt socialt arbete – av socialarbetare för socialarbetare. & , A. (2004) Barn som bevittnat våld mot mamma – en studie om kvinnor och barn som vistats på kvinno- jourer i . Amnesty (2004) Mäns våld mot kvinnor i nära relationer. Amnesty (2005a) Har ej prioriterat frågan. En undersökning om svenska kommuners arbete för att bekämpa mäns våld mot kvin- nor. Amnesty (2005b) Tillfälle att prioritera frågan. Uppföljning av svenska kommuners arbete för kvinnofrid. & , M. (2000) Våld mot invandrarkvinnor – kvinnors berättelser och strategier. Research Reports, , . & Bangura , M. (2001) Vad vet vi om in- satsen kontaktperson/familj? Meddelande från , 2001:1. & , I. (1999) och han sparkade mamma med barn som bevittnar våld i sina familjer. AWID (2004) Intersectionality. A Tool for Gender and Economic . I Womens Rights and Economic Change, no 9, 2004. (2005) När tryggheten står på spel. Barnom- budsmannen rapporterar BR 2005:02, . Bengtsson-Tops, A. (2004) Vi är många. Övergrepp mot kvinnor som använder psykiatrin. Mental Hälsa, . & , T. (1998) Metoder i socialt arbete. Socialvetenskaplig tidskrift, nr 4, 1998, s. 291–314. Björktomta, S-B. (2005) Unga kvinnor, frihet och heder – om socialt arbete och hedersrelaterat våld. (1995) Olikheter som berikar? – möjligheter och hinder i samarbetet mellan äldre- och handikappomsorg, barnomsorg samt individ- och familjeomsorg. Rapport i socialt arbete nr 71:1995, i . (2001) Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer. (2002) Våld mot kvinnor i nära relatio- ner. (2005) Brottslighet bland personer födda i och i utlandet. (2006) Stalkning i . Omfattning och åtgärder. Danermark, B. (2000) Samverkan – himmel eller helvete? Förlags- huset , . Danermark, B. (2004) Samverkan – en fråga om makt. de los , P. (2003) Patriarkala enklaver eller ingenmansland? Våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i . Integrations- verkets skriftserie IV, . Edleson, J.L. (1999) The overlap between child maltreatment and woman battering. I Violence Against Women 5(2), s. 134–154. (2006) Separationer och mäns våld mot kvinnor. I Studies in Sociology, No 28. Sociologiska institutio- nen, . (2003) Att förstå mäns våld mot kvinnor. I , G. & , B. (red.) Våldsutsatta kvinnor – samhällets ansvar. & , M. (1991) Unprotected by the Swedish welfare state: A survey of battered women and the assistance they received. I , 14 (5), s. 413–421. (2001) Unprotected by the Swedish welfare state revi- sited: Assessing a decade of reforms for battered women. , 24 (1), s. 39–52. (2003a) Barn vars pappa misshandlar mamma. & , B. Våldsutsatta kvinnor – samhällets an- svar. (2003b) I skuggan av Pappa. Familjerätten och han- teringen av fäders våld. Estrada, F. & , A. (2004) Exposure to threatening and vio- lent behaviour among single mothers. The significance of li- festyle, neighbourhood and welfare situation. 44, nr 2, s. 168–187. Fantuzzo, J.W. & Mohr, K.W. (1999) Prevalence and effects of childrens exposure to domestic violence. I Domestic violence and children, vol. 9, nr 3. Finndahl, K. (2001) Våga se. En studie om förekomst av våld mot kvinnor med funktionshinder. Forum – Kvinnor och handi- kapp, . Fågel Fenix (2005) Fritt fall – en rapport om insatser för våldsutsatta kvinnor och barn. Fågel Fenix, . , , , S.D., Mueser, K.T. & , R.E (1997) Physical and Sexual Assult History in Women with Se- rious Mental Illness: Prevalence, Correlates, Treatment and Directions. I Schizophrenia Bulletin 1997;23 (4), s. 685–696. Graham-Bermann, S. (1998) The impact of women abuse on child- ren. Social development: research and theoretical perspectives. I Holden, G.W., Geffner, R. & Jouriles, E.N. (red.) Children exposed to marital violence. Theory, research and applied issues. kommun (2005) Våld i nära relationer och samarbetssamtal. Ett metodutvecklingsprojekt vid Familjerätten i , – . Kvalitet & uppföljning, Rapport 2005:10, kommun. (2005) Barnahus för utsatta barn. I Barn, Tidningen om barns rättigheter. Utgåva 3/4, 2005, , . (2003) 9:e rapport till regeringen, Skydda mot diskriminering – stärk den enskilde människans rätt. & , B. (2003) Våldsutsatta kvinnor – samhällets ansvar. & , B. (2004) Mäns våld mot kvinnor. I , M., . & , B. Utsatta och sårbara brottsoffer. & , C. (2001) När var och en sköter sitt : Hur ser stöd och hjälp ut till misshandlade kvinnor i kommuner arbetsrapportserie nr 21, , . & (2004) Varför går hon? Om misshand- lade kvinnors uppbrottsprocesser. Kabusa böcker, . & Stjernqvist, U. (2005) Våldsamt lika och olika – Om våld i samkönade parrelationer. Rapport nr 36, , . , H.M. & , D.A. (1998) Heterogenity in adjustment among children of battered women. I Holden, G.W., Geffner, R. & Jouriles, E.N. (red.) Children exposed to marital violence. Theory, research and applied issues. (2000) Social work, domestic violence and child protection. Policy Press, . (1995) Kvinnomisshandel inom äktenskapet. Mellan det omöjliga och det möjliga. (1999) Mäns ansvar & kvinnors motstånd. Fem teser om mäns våld mot kvinnor i nära relationer. I Socionomen, nr 6, 1999, s. 27–36. (2001) Ett helhetsperspektiv. I Våga se – kunna handla, Utväg – samverkan för kvinnofrid. (2006) Översiktsplan (protokoll) beträffande kunskaps- översikt över insatsers verkningar och effekter i ar- bete med kvinnor som utsatts för våld i nära relationer, 060117. Häll, L. (2004) Offer för våld och hotelser bland kvinnor och män 1980–2003. Levnadsförhållanden, SCB, . Hällberg, C. (2004) När pappa misshandlar mamma – Barns berät- telser om våld i hemmet. (2004) Genusperspektiv och mäns våld mot kvin- nor. I pappans rike – om barn till misshandlade kvinnor (1999). Kvinno- jourerna i . , M., , G., Joneken, A., Mickler, B. & , J.S. (1998) , European Union initiative. As- sociation Initiatives and Social Studies. Jarnling, P. (2004) Om våldsutsatta, missbrukande kvinnors situa- tion. Undersökning av erfarenheter och arbetssätt på kvinnojou- rer respektive behandlingshem för missbrukare. Rapport, Alla Kvinnors hus, . (2001) Självständiga rörelser och kommunala underle- verantörer – Ideella organisationers roll i välfärdssystemet. for Health and (1999) Ending Violence Against Women. Population reports, no 4, 1999, . Jonassen, W. (2005) Marching on the spot? Dealing with violence against women in . I , M., , ., , S. & Pringle K. Tackling Mens Violence in Families. Policy Press, . & , L. (2003) Defining the Boundaries of Child Neglect: When Does Domestic Violence Equate with Failure to Protect? I , 18 (4), s. 338–355. (2002) Renewing our vision: Shelter services in the 21st century. Kompendium fra høringskonferense. Krisesentrenes utvikling og finansiering, , . & Risbeck, M. (2004) De sista ljuva åren- om ut- satthet och erfarenhet av våld hos personal och vårdtagare inom . Kvinno- och tjejjouren , . (2004) Brottsoffer med funktionshinder. I , M., , K-Å. (red.) Utsatta och sårbara brottsoffer. (2003) Det syns inte utanpå, men känns inuti. En ut- värdering av barnverksamheten inom Utväg – för barn som blivit vittne till våld – med röster från barn, föräldrar, personal och representanter från . & , J. (2003) Brottsoffret i rättsprocessen. (2004) De glömda brottsoffren – utsatthet för brott bland marginaliserade grupper. I , M., , K- Å. (red.) Utsatta och sårbara brottsoffer. Ljungwald, C. (2004) ansvar för brottsoffer ur ett rättsvetenskapligt perspektiv. C-uppsats, alt arbete, . (2005) Utsatta flickor och pojkar – en översikt av svensk aktuell forskning. för arbetsliv och socialve- tenskap, . (2004) Våldets normaliseringsprocess. Tre parter, tre strategier. , , , G., Westerstrand, J. & , A-M. (2001) Slagen dam – Mäns våld mot kvinnor i jämställda – en omfångsundersökning. (2005) Nya perspektiv på intersektionalitet. Problem och möjligheter. I Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr –3, 2005, s. 7–17. Läkaren och brottsoffret (1998). (2005) Tillsynsrapport över socialtjäns- tens insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn i . (2003) Den man älskar aktar man. Upp- följning av kommunernas insatser för våldsutsatta kvinnor. Rap- port 2003:4. (2004) arbete med kvin- nor som utsätts för våld. (2001) Våld mot kvinnor. Ett kom- munalt ansvar. Meddelande 2001:50, reviderad 2005. län (2001) Rätten till kvinnofrid. Socialtjäns- tens insatser för våldsutsatta kvinnor i län. län (2005) Rörande eventuell tillståndsplikt för verksamhet liknande kvinnojour. (2004) Ärendenummer 701-6608-04. (2005) arbete med våldsutsatta kvinnor och deras barn. (2004) Kvinnovåld. läggningen i kommunerna. (2003) Våld mot kvinnor. Social- tjänstens insatser för våldsutsatta kvinnor i , Nr 1. (2004) Kvinnojouren – medmän- niska, inte myndighet. Kartläggning av kvinnojourerna och deras verksamhet i . län (2000) Hur tas våldsutsatta kvinnor om hand i läns kommuner? (2006) Våldsutsatts kvinnor och deras barn – en uppföljning. Länsstyrelserna (2005) Samordning för regional utveckling. Länsstyrelserna i , och län (2004) Nationell rapport om skyddat boende m.m. (1999) Handlingsprogram för insatser mot våld mot kvinnor i . Mc , B. (1999) Mental health services for children who witness domestic violence. I Domestic violence and child- ren, vol 9, nr 3. (2004) Mäns våld mot kvinnor: Synliga mödrar och osynliga barn. Avd. för samhällsvetenskaplig genusforskning, . Menjívar, C. & Salcido, O. (2002) Immigrant Women and Domes- tic Violence – Common Experiences in Different Countries, . 6, , s. 898–920. (2003) Redogörelse för praxis i vissa fall rörande uppehållstillstånd på grund av anknytning. Dnr N-11-2003- 4840, , . Minell, M. (2002) Vad säger socialtjänstlagen? (2002) Projektbeskrivning. ning av våldsutsatta missbrukande kvinnor i , och . (2005) Mäns våld mot kvinnor – ett kvinnofridsbrott bland andra. Av , C., Smirthwaite, G. & , A. Nationellt råd för Kvinnofrid (2001a) När man slår mot det som gör ont – våld mot kvinnor med funktionshinder. Nationellt råd för Kvinnofrid (2001b) Kommunerna som blundar. Nationellt råd för Kvinnofrid (2003a), Världens sämsta brottsoffer. Nationellt råd för Kvinnofrid (2003b) Kvinna slår kvinna, man slår man. Nosek, M.A. (1998) Abuse and Women with Di- sabilities (Rev. 2/10/98).