sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — Översvämningshot Risker och åtgärder för , och Risker och åtgärder för , och Delbetänkande av Klimat- och sårbarhetsutredningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Genom regeringsbeslut gavs en särskild utredare i uppdrag att kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar samt bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. Utredaren gavs i uppdrag att presentera en särskild redovisning om översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter när det gäller , och och ytterligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar. Genom beslut gavs utredaren förlängd tid till för denna delredovisning. Som utredare förordnades . Utredningen har antagit namnet Klimat- och sårbarhetsutred- ningen. förordnades en rådgivande kommitté med experter till utredningen bestående av följande företrädare: , , , , , Krisbereds- kapsmyndigheten, , , , , , ningsverk, , , , , Andres Muld, , , kommuner och landsting, , i , , bruksverk, , , , Socialsty- relsen, , Miljö- och Samhällsbyggnads- departementet, , Miljö- och Samhällsbyggnadsde- partementet, Per Brandtell, Försvarsdepartementet, , , , Jordbruksdeparte- mentet och . Som huvudsekreterare förordnades från Tom , som sekreterare förordnades från , från den Per och från . Från förordnades som biträdande sekreterare. I sitt arbete har utredningen dessutom använt sig av två expert- grupper med experter från berörda regionala myndigheter och sektorsmyndigheter, näringsliv och andra organisationer. Utredningen överlämnar härmed sitt delbetänkande Översväm- ningshot åtgärder och risker i , och (SOU 2006:94). Avgränsningar och utförande.................................................. Lagstiftning och regelverk....................................................... Utgångspunkter, klimatförändringar och Klimatscenarier vi använt ........................................................ Fyra olika scenarier....................................................... Resultat av klimatscenarierna....................................... Hydrologiska scenarier baserade på klimatscenarierna ......... 2.3Riktlinjer för dammar delvis tillämpara för Begreppen återkomsttid, risk och sannolikhet ........... 2.4Förutsättningar och osäkerheter i bedömningar och 2.4.1 Flöden och nivåer – klimatförändringarnas 2.4.2 Osäkra höjddata och översvämningskarteringar ........ 2.4.3 Hantering av risk och sannolikhet............................... 2.5 Behov av forskning och utveckling......................................... 3.1Beskrivning av området, verksamheter och tidigare 3.1.1 och – geografi och klimat............ 3.1.2 och – Höjdsystem, reglering 3.1.3 Verksamheter som kan beröras av översvämningar i och ................... 3.1.5 Rik naturmiljö och biologisk mångfald gynnas av 3.2Översvämningsrisker för och konsekvenser nu och (förutsättningar och metod) ......................... 3.2.1 i ett förändrat klimat ...................................... 3.2.2 i ett förändrat klimat .................................. 3.2.3 Översvämningsnivåer som studeras............................. 3.2.4 Konsekvenser för sjöfart, hamnar, vägar och 3.2.5Konsekvenser av översvämningar i och – Bebyggelse och offentlig Påverkan på industrier .................................................. Konsekvenser för energi-, vatten- och 3.2.9 Konsekvenser av låga vattenstånd i och 3.2.10Samlade konsekvenser och kostnader för översvämningar och låga vattenstånd i 3.3Myndighetsarbete och samarbete i frågor rörande översvämningar kring och , ansvars- 3.4 Möjliga åtgärder i och ........................... 3.4.1 Åtgärder uppströms och ........... Invallningar och andra skyddsåtgärder ...................... Ändrad vattenregleringsstrategi för ............ Ökad avbördningsförmåga från och Kostnader för undvikandeåtgärder............................ 3.5Samlade bedömningar och överväganden av åtgärder i 3.5.1 Kostnadsnyttoanalys för och .... Beskrivning av området, verksamheter och tidigare 4.1.1 .......................– del av vårt största älvsystem 4.1.2 ............................– reglering och vattendom 4.1.3 flöde, vattenkraft, vattentäkt, transportled, ras o skred 4.1.4 Verksamheter som kan beröras av översvämning, 4.1.5 översvämningar i och skred i 4.1.6 ........................Naturmiljön och biologisk mångfald 4.2Översvämningsrisker för och konsekvenser nu 4.2.1 i ett förändrat klimat ..................................... Översvämningsnivåer som studeras .......................... 4.2.3 Konsekvenser av översvämningar i – Sjöfart, hamnar, vägar och järnvägar.......................... 4.2.4 Konsekvenser av översvämningar i – Bostäder, offentlig verksamhet och andra 4.2.5 Konsekvenser av översvämningar i – Industrier och förorenad mark .................................. Konsekvenser för energi-, vatten- och 4.2.7 Konsekvenser av översvämningar i – Konsekvenser av ras, skred och översvämningar i vid ett förändrat klimat................................ Konsekvenser av låga vattenstånd i ............... 4.2.10 Samlade konsekvenser och kostnader för översvämningar, ras och skred samt av låga 4.3Myndighetsarbete och samarbete som rör översvämningar kring och skred i , ansvars- och beredskapsfrågor............................................... 4.4 Möjliga åtgärder inklusive konsekvenser och kostnader ..... 4.4.1 Åtgärder uppströms ....................................... 4.4.2 Invallningar och andra skyddsåtgärder för ... 4.4.3 Ändrad vattenregleringsstrategi för .............. 4.4.4 Ökad avtappning genom ............................. 4.4.5 Ny kanal eller tunnel................................................... 4.4.6 Kostnader för olika åtgärder ...................................... 4.5Samlade bedömningar och överväganden av åtgärder i Ytterligare områden där konsekvenserna kan bli 5.1Finns särskilda geografiska områden i landet som ofta är utsatta för översvämningar?................................................... 5.2I vilka områden blir konsekvenserna av en översvämning 5.3Några specifika områden utöver , och som riskerar att drabbas hårt .............................. 5.4 Framtidsscenarier för översvämningsrisker.......................... Förslag till åtgärder, finansiering och Förslag till åtgärder ................................................................ 6.1.1 Förslag till åtgärder för ................................ 6.1.2 Förslag till åtgärder för ............................ 6.1.3 Förslag till åtgärder för ................................. Behov av ändring av vattendomar ......................................... 6.2.1 Regler för omprövning av vattendomar .................... 6.2.2 Ändring av och 6.2.3 Ändring av vattendom ................................. Finansiering av föreslagna åtgärder....................................... 6.4.1 Statsfinansiella konsekvenser med förslag till 6.4.2 Sociala och ekonomiska konsekvenser för enskilda och näringsliv ............................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................. Bilaga 2 Känslighetsanalys för skadekostnadsberäkningarna....... Bilaga 3 Analys ..........................av översvämmade byggnadsytor Bilaga 4 Drabbad bebyggelseyta per kommun vid olika Vi har haft i uppdrag att studera översvämningsrisker och avtapp- ningsmöjligheter för , och och ytter- ligare områden där konsekvenserna kan bli stora. I uppdraget har ingått att föreslå åtgärder för att komma till rätta med eventuella problem samt att föreslå finansiering för de föreslagna åtgärderna. Vi har i vårt arbete förutsättningslöst studerat konsekvenserna av översvämningar samt olika tänkbara åtgärder för att minska risker- na i , och . Vi belyser översiktligt förhållandena i landet i övrigt vad gäller översvämningsrisker. Vi har med hjälp av fyra klimatscenarier och hydrologiska beräkningar framtagna av studerat hur översvämningsriskerna kan för- ändras . En bred analys av sårbarhet för olika sam- hällsfunktioner har varit en viktig del av vårt arbete. Ett stort antal aktörer har bidragit med underlag. Klimatscenarierna visar entydigt på ett varmare klimat men när det gäller nederbörd är skillnaderna större. Samtliga scenarier visar dock på ökad nederbörd i med ökande risk för översvämningar i . För och visar scenarierna inte på några stora förändringar. Torrare somrar kan sänka de lägsta nivåerna, särskilt i . Vi har studerat översvämningar vid en nivå med återkomsttid samt en nivå med längre återkomsttid, s.k. dimensione- rande nivå. Vi har för att bedöma konsekvenser av översvämningar delvis använt oss av befintliga översvämningskarteringar. Dessa bygger på en rikstäckande höjddatabas, som dock har ett för- hållandevis stort medelfel i höjduppgifterna, tillsammans med hydrologiska modeller för de enskilda vattendragen. Vi har kom- pletterat detta material med nya översiktliga översvämningskarte- ringar som motsvarar de översvämningsnivåer vi valt att studera samt med mer detaljerade karteringar baserade på bättre höjddata i vissa områden där sådana funnits tillgängliga. och gemensamma tillrinningsområde utgör ca 1/20 del av yta. avvattnas genom flera utskov som alla är belägna i stadslik miljö. avvattnas enbart via till . Ån är delvis kantad av bebyggelse och invallad. och samlade avrinningsområde är drygt dubbelt så stort som /. avvattnas enbart via . Älvens stränder är ett av de mest ras- och skred- känsliga områdena i . Tät bebyggelse finns på flera håll längs älvens lopp. Vissa älvsträckor är förstärkta mot ras och skred men hela älvsträckan är inte karterad med moderna metoder. Erosionen påverkar riskerna för ras och skred. Sjöfart och variationer i flödet till följd av reglering av vattenkraften bidrar till erosionen. , och är alla viktiga vattentäkter för många människor och råvattenkvalitén är generellt sett god. är beroende av vatten från och vatten- försörjning sker i stor utsträckning med råvatten från . Båda regionerna saknar tillräckliga alternativ för längre avbrott i vattenintaget. Stränderna kring och är generellt hårdare exploaterade än som sänktes med drygt en meter . Stora arealer jordbruksmark finns runt alla sjöar, andelen är störst kring . dock totalt sett. Infrastrukturen runt sjöarna är väl utbyggd och särskilt vid och finns både vägar och järnvägar i sjöns omedelbara närhet. Sjöfarten är betydande på och . Förorenade markområden finns på många platser runt sjöarna, dels vid befintlig industriverksamhet men också på nerlagd industrimark. Yrkesfiske bedrivs i alla sjöarna och de används flitigt för fritidsaktiviteter och rekreation och turism. Naturvärdena är höga med många reservat och Natura 2000-områden. Vattendomar, som härstammar , reglerar avtapp- ningen från sjöarna. översvämningar har skapat betydande problem runt sjöarna. Vid översvämning 2000 2001 tog över regleringsansvaret för sjön och beordrade tapp- ning utöver gällande vattendom. Ändå blev skadorna omfattande runt sjön med skador på bl.a. vägar, vatten och avloppsledningar och i jordbruket. Sammantaget uppgick skadorna till . Även i och var situationen hårt ansträngd, men skadorna blev inte så omfattande som vid . Det var dock t.ex. bara centimetrar från att tunnelbanestationen i i skulle ha översvämmats. Kraftiga västvindar skulle ha förvärrat situationen i dramatiskt. Höjdsystem och nivåer vi använt oss av Vi har för och använt rikets höjdsystem för (RH00). För har vi använt höjdsystemet RH70. Vi har för studerat en översvämningsnivå med åter- komsttid 100-årsnivå på +46,5 m och en dimensionerande nivå på +47,4 m. För har vi använt oss av hundraårsnivån +1,30 m och dimensionerande nivån + 2,30 m. För har vi använt oss av en hundraårsnivå på +22,90 m och en dimensione- rande nivå på +23,70 m. Dessa nivåer baseras i stort på bedömningar om 100-års- respektive dimensionerande nivåer i dagens klimat, dock har vi för den dimensionerande nivån i utgått från den genomsnittliga ökning av de högsta nivåerna som de fyra klimatscenarierna vi studerat resulterar i. derar den snedställning av sjöytan som kraftig vind kan ge . Denna effekt bedöms uppgå till 0,3 m för och 0,6 m för . Ingen generell hänsyn har däremot kunnat tas till den vågpåverkan som lokalt kan vara stor och ge ytterligare skador. Valet av 100-årsnivå har för delvis påverkats av tillgängliga konsekvensbedömningar. Det bör betonas att 100-årsnivån för kommer att förändras med ett förändrat klimat. Enligt nya beräkningar från kommer den 100-årsnivå vi studerat ha en återkomsttid i slutet av detta århundrade. Konsekvenser vid översvämning av Konsekvenserna av en hundraårsnivå i är betydande. Bebyggelse, industrier och jordbruk skulle drabbas förhållandevis hårt. Totalt bedöms en byggnadsyta om 360 000 m² bostäder, kontor och service översvämmas medan 480 000 m² övrig bebyggelse inklusive industribyggnader drabbas. Avloppsnäten skulle påverkas i betydande omfattning. I finns risk för att bl.a. Riddarholms- tunneln för all järnvägstrafik söderut (getingmidjan) och delar av vägar vid Tegelbacken och i översvämmas. Systemet med försörjningstunnlar under för vatten, el, tele och fjärrvärme kan också drabbas. Vissa industrier och förorenad mark, liksom betydande områ- den jordbruksmark och skogsmark, skulle sättas under vatten. Risken för läckage av föroreningar är påtaglig vilket skulle kunna påverka vattenkvalitén och vattenförsörjningen. Flera järnvägs- och vägavsnitt skulle sättas under vatten. Sjöfarten skulle sannolikt kunna upprätthållas medan fisket skulle få problem. Sammantaget bedömer vi att kostnaderna skulle uppgå till men då ingår inte alla kostnader, framför allt finns inte de indirekta kostnaderna för avbrott i kommunikationer, handel mm med. Vid en dimensionerande nivå skulle skadorna förvärras betydligt. Fler industrier, större arealer av bebyggelse, jordbruksmark och skogsmark sätts under vatten Flera av rikets centrala funktioner i riskerar att slås ut. Järnvägstrafiken genom centrala liksom tunnelbane- trafiken stoppas helt. Busstrafiken till /kan inte bedrivas från sin nuvarande plats vid . Elförsörjningen, liksom avloppsnätet för delar av centrala staden slås ut. Systemet med försörjningstunnlar under staden vattenfylls sannolikt vilket kan riskera driften av bl.a. de finansiella systemen i . Föroreningar i kan utsätta vattenförsörjningen för hela för utomordentligt svåra påfrestningar. Sammantaget bedömer vi att kostnaderna skulle uppgå till vid en dimensionerande nivå, men många kost- nader som sannolikt är mycket stora ingår då inte. T.ex. ingår inte kostnaderna för inskränkningar eller stopp i tunnelbana, tåg, buss och biltrafik i . Konsekvenser vid översvämning av Vid en hundraårsnivå i skulle skadorna vara relativt be- gränsade. Stora arealer jordbruksmark skulle sannolikt läggas under vatten då det är osäkert om befintliga invallningar skulle hålla. Några vägar skulle också vara i farozonen liksom färjeläget för färjan till största ö Vinön. Fisket och dess infrastruktur skulle också påverkas. Bebyggelsen skulle kunna drabbas i ganska stor omfattning men invallningar, både av äldre datum och nyupp- förda skyddar sannolikt en del av denna. Vissa avloppsnät skulle kunna påverkas. Även här finns en risk för läckage av föroreningar vilket skulle kunna påverka vattenkvalitén i sjön och vatten- försörjningen. Sammantaget bedömer vi att kostnaderna skulle uppgå till , men då ingår inte alla kostnader. Vid en dimensionerande nivå ökar problemen kring då fler vägar, mer jordbruksmark och skogsmark samt ytterligare bebyggelse drabbas. Avloppssystemen drabbas sannolikt hårdare med mer bräddning av avlopp och betydande påverkan på vatten- kvalitén i sjön. Sammantaget bedöms kostnaderna vid denna nivå uppgå till . Konsekvenser vid översvämning av och Redan vid dagens 100-årsnivå drabbas bebyggelsen, infrastrukturen och de areella näringarna kring hårt. Totalt bedöms ca 1,2 miljoner m² byggnadsyta i bostäder, kontor och service sättas under vatten och ca 1,5 miljoner m² övrig bebyggelse. och är de städer där de största konse- kvenserna kan väntas. Järnvägar och vägar får stängas av och stora arealer jordbruks- mark och skogsmark sätts under vatten. Sjöfarten till , liksom fisket, måste inställas. Stora basindustrier, liksom många små drabbas i varierande omfattning, antingen direkt av översvämningar, eller på grund av avbrott i transporterna. Vattenförsörjningen kan sannolikt på de flesta håll under förutsättning att råvattenkvalitetén inte försämrats för mycket av utläckage från förorenade områden, industrier och jord- bruksmark. Elförsörjningen kan påverkas lokalt. Sammantaget bedömer vi att kostnaderna skulle uppgå till men då ingår inte alla konsekvenser. Vid en dimensionerande nivå ökar påfrestningarna ytterligare. Transportsystemet runt sjön kan då förväntas vara svårt på- verkat med bara begränsad järnvägstrafik på några sträckor. Många vägar, även riks- och Europavägar översvämmas. Stora områden i och andra städer och sam- hällen runt sjön översvämmas. De flesta avloppsreningsverk och avloppsnät kommer att vara svårt påverkade eller översvämmade. Ännu fler förorenade markområden kommer att vara över- svämmade och riskerna för allvarlig påverkan på vattenkvalitén i sjön och därmed problemen med vattenförsörjningen ökar. Elförsörjningen kan slås ut över större områden och flera värmeverk kan också påverkas. Sammantaget bedömer vi att kostnaderna skulle uppgå till men då ingår inte alla kostnader, t.ex. ingår endast delar av effekterna av stopp för och omledningar av väg- trafiken medan många andra sekundära effekter av de svåra påfrest- ningarna på transportapparaten inte är medräknade. Höga flöden i kan påverka framför allt de partier i älvens nedre del som är låglänta. Både bebyggelse, industrier och jordbruksmark är i farozonen. vattenförsörjning som i stor ut- sträckning kommer från kan också påverkas. Riskerna för ras och skred är emellertid kanske de allvarligaste. Högre flöden i älven kan förväntas i ett framtida klimat och det ökar skred- riskerna. Vid de lägsta vattenstånden kan vissa problem också uppstå. Sjöfarten får problem i och och fisket påverkas. I , vars yta vid normalvattenstånd bara ligger över havsytan, finns också risk för saltvatteninträngning. Saltvatten har vid enstaka tillfällen trängt så långt in att det påverkat vatten- verken. Liknande problem finns med vattenförsörjningen för när flödet är lågt i , men andra störningar främst mikrobiella är viktigare. Enligt de klimatscenarier vi studerat förväntas de låga vattenstånden bli vanligare och de lägsta nivåerna kan också bli lägre, främst i . Övriga områden där konsekvenserna kan bli stora Översvämningar kan i princip drabba alla landsdelar. kuster är utsatta för stranderosion och med en framtida höjd havsnivå kan problemen där accentueras eftersom landhöjningen inte kompenserar för ett högre havsvattenstånd på samma sätt som i norra . Lokalt kan betydande konsekvenser av översväm- ningar uppstå även längs små vattendrag. En större utbredning får dock översvämningar i stora vattendrag. När det dessutom finns mycket bebyggelse och/eller infrastruktur i ett område uppstår de största ekonomiska skadorna. Vi bedömer att , och längs , och i är några av de samhällen där framtida översvämningar kan få stora konsekvenser. De klimatscenarier vi studerat tyder på att över- svämningsriskerna till följd av snösmältning eller nederbörd ökar i delar av , främst i väster medan de tycks minska något i delar av östra . Möjliga åtgärder i och Vattenmagasinen uppströms är, bortsett från , relativt små i förhållande till sjöns storlek. och står dock bara för av tillrinningen. Genom att höja dammkrön uppströms eller hålla lägre fyllnadsnivå i magasinen skulle man teoretiskt kunna minska översvämningsriskerna i . Med rimliga insatser blir dock effekten helt marginell, som konsekvenserna uppströms kan bli stora. Invallningar av känsliga objekt eller verksamheter är en annan möjlighet. För del skulle det bli fråga om mycket om- fattande invallningar om man ska skydda bebyggelse, vägar och järnvägar m.m. mot översvämningar. Invallningar skulle också påverka stadsmiljön i stor uträckning i bl.a. och centrala . Kostnaderna skulle uppgå till . I är behovet av invallningar mindre. Genom att öka avtappningen från sjöarna tidigare kan de högsta vattenstånden sänkas. För del bedöms en ändrad tapp- ningsstrategi kunna sänka de högsta vattenstånden med en knapp dm utan att även de lägsta vattenstånden påverkas. Vid större förändringar sänks de låga vattenstånden betydligt. hålla sjöfart vid en sänkning av de låga vattenstånden med bedöms muddringar till en kostnad av 1,5 miljarder vara nödvändig. Medan möjligheterna att avbörda mer vatten från via är begränsade finns stora möjligheter att öka avtapp- ningskapaciteten från . Av praktiska och kulturmiljöskäl är möjligheterna begränsade att öka avtappningen via . Vid en ombyggnad av finns möjlighet att öka avtappnings- kapaciteten till minst ca 1000 m³/s till en kostnad av ca 500 miljo- ner kronor. Byggtiden för den nya beräknas vara upp till . Tappningskapaciteten skulle kunna ökas något i Hammarby Sluss vid till begränsade kostnader medan möjligheter finns att öka tappningen i sluss är större med upp till 300 m³/s större tappning. En ombyggnad av sluss och utbyggda erosionsskydd i kanalen kan vara klart 2010. Merkostnaden för att öka avtappningskapaciteten bedöms vara ca . Om både och Söder- tälje Sluss byggs ut för ökad avtappning bedöms de högsta vatten- stånden i kunna sänkas med drygt en meter. Genom att höja dammkrönen på de 50 största magasinen upp- ströms med skulle ny magasinsvolym motsvarande knappt på kunna skapas. Konsekvenserna för många samhällen uppströms om dessa magasin togs i anspråk skulle dock bli stora och kostnaderna för åtgärden skulle uppgå till . Dessutom skulle ett stort antal vattendomar behöva prövas om. Att istället sänka vattenståndet permanent i sjösystemen uppströms ger en lägre investeringskostnad men bety- dande förluster i vattenkraftsproduktionen och stora konsekvenser för nyttjandet av sjöarna. För att skydda bebyggelse, industrier, vägar och järnvägar mm mot höga nivåer i skulle mycket omfattande invallningar och andra åtgärder krävas. Kostnaderna för åtgärderna skulle uppgå till mångmiljardbelopp men risken för svåröverskådliga konsekven- ser vid utloppet och nedströms i skulle kvarstå. Genom att ändra vattenregleringsstrategin inom ramen för gällande vattendom kan betydande minskningar av de högsta vattenstånden i åstadkommas. En generell sänkning av dämningsgränsen med skulle ge en sänkning även av de lägsta vattenstånden med behov av muddring, ombyggnad av slussar mm för att kunna upprätthålla Vänersjöfarten. Enbart kostnaderna för muddringar skulle uppgå till ca . Om man istället ändrar tappningsstrategin så att maximal tillåten tappning inleds vid nivåer kring och strax över medelvattenstånd bedöms de högsta vattenstånden kunna minskas med upp till . De lägsta vattenstånden skulle enligt beräkningar inte bli lägre, medan antalet dagar med vattenstånd kring nivån där sjöfart börjar bli problematisk blir fler. Vissa muddringsarbeten, dock i betydligt mindre omfattning, skulle sannolikt bli nödvändiga. Med en sådan strategi minskar vattenkraftsproduktionen något, Vatten- fall bedömer de årliga förlusterna till . Ökad avtappning av vatten via med 400 m³/s är möjligt från ras- och skredsynpunkt förutsatt att älvsidorna förstärks. Sådana förstärkningar kan bli mycket kostsamma och bedöms av () kosta .