sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — Om misshandeln sker kvälls- eller är det enligt ROKS emellertid vanligt att kvinnan väntar till med att söka hjälp. I den mån hon sö- ker hjälp av någon, är det framför allt polisen hon kontaktar; polis verkar enligt ROKS vara kvinnornas främsta val av hjälp . Polisen kan dock i sin tur kontakta den sociala jouren. Att kvinnan i första hand vänder sig till polisen framträder också i den enkätun- dersökning vi låtit göra. Vi ställde frågan hur den sociala jouren 33P P Rikskvinnocentrum (2004). 34P P (2001). Beskrivning och analys av insatser vanligtvis kommer i kontakt med våldsutsatta kvinnor. I den abso- luta merparten av svaren anges att man får kontakt med våldsut- satta kvinnor via polisen. Ett antal kommuner uppger också att man får kontakt med kvinnor genom sjukvården och i en del fall via kvinnojouren. Ett ganska stort antal kommuner anger också att kvinnor själva tar kontakt med den sociala jouren. Kvinnorna kan också ha andra behov , än de akuta situationer då polis, socialjour eller andra kontaktas. Erfarenhe- terna visar på ett stort behov av att tala med någon, att bli lyssnad till. De samtal som inkommer till Rikskvinnocentrum under jour- tid är exempelvis längre, än de som inkommer : Under jourtid har kvinnorna något att tala om som tar lite längre tid.TPTF35FTPT Detta stämmer också med erfarenheterna från Kriscentrum för kvinnor i , som har en jourtelefon öppen dygnet runt. Kvin- nor som söker kontakt med kriscentrat gör detta framför allt under dagtid.TPTF36FTPT Däremot har de kvinnor som bor på centret ett stort be- hov att tala med någon just , när barnen sover och tankarna kommer. Liknande erfarenheter finns även från Kruton, ett skyd- dat boende för flickor/unga kvinnor i åldern 13–som utsatts för hedersrelaterat våld. Tillgängligheten dygnet runt ses som en viktig del i det stödjande arbetet. Nätterna är oftast svåra för flick- orna och de kan då väcka personalen om de mår dåligt eller behöver prata.TPTF37FTPT Mot bakgrund av dessa erfarenheter kan man också fundera över vad det innebär för en kvinna i de fall placerar henne på hotell och liknande, likaså att många kvinnojourer och andra typer av jourlägenheter är helt obemannade . Den sociala jourens insatser I vår enkät till de sociala jourerna ställde vi frågan om vilka åtgärder jourerna vidtar då man kommer i kontakt med en våldsutsatt kvinna. Den absoluta majoriteten av jourerna har uppgivit att man erbjuder någon form av skyddat boende. Formerna för detta varie- rar enligt enkäterna. uppges kvinnojouren som alternativ, andra har egen jourlägenhet eller andra former för akutboende. Oavsett form, synes att säkra skyddet vara det primära för de flesta. Det kan just innebära någon form av ovan givna exempel, 35P P Rikskvinnocentrum (2004). 36P P kriscenter tar i genomsnitt emot 150-170 samtal . Ungefär hälften av dessa är från andra myndigheter. 37P P (2005). Beskrivning och analys av insatser men ibland också boende hos någon i kvinnans nätverk. I dessa fall uppger man att man hjälper kvinnan med kontakter och transport. Av enkäterna att döma, synes den näst vanligaste insatsen vara nå- gon form av samtal; motiverande, rådgivande eller stödjande är varianter som uppges. Andra vanliga insatser är att den sociala jou- ren hjälper till med kontakter med andra. Det kan vara kontakter med polis, med sjukvård och kontakt med aktuell socialtjänstför- valtning eller med dem som specifikt arbetar med kvinnofridsfrå- gor, om sådana finns. Ett antal sociala jourer uppger också att man kan bistå med ekonomisk hjälp. Sammanfattningsvis erbjuds en rad olika insatser. Det övergri- pande temat tycks vara att man gör en bedömning utifrån kvinnans behov, och utifrån detta formeras insatserna. Flera har också ut- tryckligen svarat att insatserna föregås av denna typ av bedöm- ningar, inte minst utifrån kvinnans skyddsbehov. Man kan i enkä- terna (kanske föga förvånande) skönja ett mönster av att de sociala jourer som relativt ofta kommer i kontakt med våldsutsatta kvin- nor, ger mer elaborerade svar på denna fråga. Ju fler kvinnor man har erfarenhet av att möta, desto fler insatser, med andra ord. De sociala jourerna med minst erfarenhet av våldsutsatta kvinnor, är mer kortfattade och uppger betydligt färre alternativ vad gäller insatser. En social jour uppger exempelvis som enda insats att kvinnojour finns i kommunen. Denna kommun uppger att man mycket sällan kommer i kontakt med våldsutsatta kvinnor. Vi ställde också en fråga om vilka åtgärder den sociala jouren vidtar om kvinnan har barn. Av svaren att döma, skiljer sig inte insatserna så mycket åt jämfört med då kvinnorna inte har barn (många har också svarat kortfattat med ordet samma). Man näm- ner i hög utsträckning skyddat boende, riskbedömningar och indi- viduella bedömningar av andra behov. En del uppger också att man samtalar med barnen om det som har hänt och några att man sam- talar med kvinnorna om barnens situation. Många uppger vidare att man informerar ordinarie socialtjänst om barnen, ett fåtal uttrycker explicit att man upprättar en anmälan. Merparten av de sociala jourerna har inte själva någon uppfölj- ning av kvinnan och hennes eventuella barn. Det svarar istället den ordinarie för. På frågan om uppföljning har dock ett antal jourer elaborerat svaren något. De kan exempelvis följa upp i enstaka fall, om det har skett någon överenskommelse om att så ska ske eller - om kvinnan aktualiserats - att man håller kvar något slags kontakt . Beskrivning och analys av insatser Ett antal sociala jourer efterlyser ett bättre samarbete med andra aktörer och att kvinnojourer eller andra typer av skyddat boende/ jourlägenheter har personal och . Kvinnorna behöver en stödperson då, menar man. En del uttrycker också att man vill ha mer kunskap om problematiken, inte minst om barnen i dessa miljöer. Vid en s.k. socialjoursdag , där landets sociala jourer träffades, var ett tema just jourernas möjligheter till insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Det finns således ett intresse för frågan. Att ha någon att tala med då man befinner sig i en kris kan ses som en form av tillgänglighet. Tillgänglighet framhålls i Kvinno- våldskommissionens betänkande som något mycket viktigt när det gäller stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor.38 Kommissionen gör denna analys i kontexten av sociala jourer – avsnittet om dessa inleds med ett resonemang om just tillgänglighet.TPTF39FTPT Många av de aktörer vi talat med – såväl frivilligorganisationer som personal inom – har också påtalat problem gällande tillgänglighet. Det diskuteras i samband med att det kan vara svårt att komma i kontakt med handläggare, att nå rätt handläggare, att kvinnorna bollas runt i organisationen, att olika enheter inom inte kommunicerar med varandra. Det borde finnas en ingång för kvinnorna, som någon uttryckte det. Vi kan således urskilja tre olika aspekter av tillgänglighet, kopplat till olika behov hos den våldsutsatta kvinnan: Tillgänglighet till någon att tala med, då tankarna kommer. Tillgänglighet till socialjour eller annan typ av beredskap i akuta situationer. Tillgänglighet till handläggare inom för olika ty- per av insatser. De vi talat med framhåller framför allt den sist nämnda aspekten av tillgänglighet som ett problem. Någon brist på social beredskap/socialjour efter kontorstid har inte framställts som ett stort problem av de aktörer vi varit i 38P P SOU 1995:60, del A, s. 120. 39P P Socialjourer nämns också i ett delbetänkande av personsäkerhetsutredningen, SOU 2002:71, under rubriken resursproblem. Beskrivning och analys av insatser Därmed inte sagt att situationer naturligtvis kan uppstå där denna typ av hjälp inte fungerar tillfredsställande. 4.6Direkta och indirekta insatser I uppföljning av 5 kap. 11 § SoL delade några av de intervjuade cheferna för individ- och familjeomsorgen in social- tjänstens insatser i direkta och indirekta.TPTF40FTPT Exempel på direkta insatser är det stöd som ges via funktioner såsom vård, behandling och ekonomiskt bistånd. Indirekt stöd däremot syftar på det bidrag man ger till ideella organisationer (exempelvis kvinnojourer) som därmed får möjlighet att bedriva stödjande verksamhet. De intervjuade cheferna synes ha delade meningar om värdet och syftet med den typen av stöd. Några tycks mena att det är fullt rimligt; det är just stöd från frivilligorganisationer som brottsoffer behöver, snarare än de åtgärder direkt kan erbjuda: Medborgarna vet inte att de kan få hjälp av . Social- tjänstens uppgift kanske är mer att stötta verksamheter som stöttar brottsoffer //. Jag tror att det är bättre om man kan få hjälp av en sådan där före- ning som är duktig på det där. Det kanske känns bättre för den en- skilde att ta emot hjälp från en förening än . Exempel finns också på chefer som tvärtom uttrycker att det är viktigt att vidtar aktiva, direkta åtgärder för att stötta brottsoffer: Tycker att det är viktigt att den här markeringen finns i lagen. Det är viktigt att samhället ger den här gruppen stöd, viktigt att man säker- ställer att detta ansvar inte ligger på kommunens bidrag till ideella organisationer. Hjälpen till brottsoffer bör enligt dessa chefer inte vara avhängigt ett indirekt stöd i form av kommunernas bidrag till frivilligorgani- sationer. 40P P (2004a). Beskrivning och analys av insatser Efter att ha beskrivit insatser för våldsutsatta kvin- nor ur vissa, mer övergripande perspektiv, kommer vi nu att när- mare beskriva några specifika typer av insatser och de problem som dessa kan vara behäftade med. Vi inleder med det ekonomiska bi- ståndet. Ekonomiskt bistånd är en vanlig typ av insats för våldsutsatta kvin- nor. Detta gäller inte bara de kvinnor som annars också har eko- nomiskt bistånd från (dvs. en för kan- ske mer traditionell klient). I en akut situation kan även kvinnor med arbete och inkomst – även välbärgade kvinnor – ha behov av sådant bistånd . Strikt ekonomisk kontroll är, som tidigare nämnts, också en form av övergrepp som mannen kan ut- öva mot kvinnan. Han kan exempelvis vägra henne insyn i familje- ekonomin, lägga beslag på hennes lön och olika bidrag, manipulera och stjäla av kvinnans besparingar, ta ut pengar från gemensamma konton etc. Sådana och andra tilltag gör att kvinnan inte alla gånger vet hur hennes ekonomiska situation ser ut.TPTF41FTPT Även om denna typ av övergrepp inte ägt rum, kan det ändå finnas behov av ekono- miskt bistånd i den akuta situationen. Kvinnan kan exempelvis be- höva pengar till mat och andra nödvändiga varor för henne och eventuella barn. Det är inte alltid kvinnan själv kan bekosta ett skyddat boende, kanske har hon i den akuta situationen inte till- gång till sina pengar. Ytterligare exempel på kostnader som kan uppstå är tandvårds- kostnader. I en intervjustudie med våldsutsatta kvinnor med miss- bruksproblem uttrycker flera av kvinnorna att de skulle vilja ha ekonomisk hjälp för tandvård.TPTF42FTPT En kvinna i studien har fått fyra tänder utslagna. Hon lever på en mycket låg sjukpension och har ingen möjlighet att själv spara ihop till vad ett återställande av tän- derna skulle kosta. Nedan ges också fler exempel på behov av eko- nomiskt bistånd för en våldsutsatt kvinna, inte minst i relation till skyddade personuppgifter. 41P P , A-M. (2003) samt (2003b). 42P P (2005). Beskrivning och analys av insatser När det gäller detta bistånd framträder två olika bilder i det ma- terial vi tagit del av. Den ena beskriver en ganska frikostig social- tjänst, den andra en mer sparsam sådan. Det finns exempel på kommuner som säger sig ha en generös inställning när det gäller ekonomiskt bistånd i ärenden som rör våldsutsatta kvinnor.43 Man utgår inte så strikt ifrån som man kanske gör när det gäller andra klienter utan ser att den vålds- utsatta kvinnan och hennes eventuella barn kan ha särskilda behov. I stöd för rättstillämpning och handläggning gäl- lande ekonomiskt bistånd samt i det allmänna rådet om ekono- miskt bistånd beskrivs detta förhållande: En våldsutsatt kvinna kan exempelvis ha oplanerade och brådskande utgifter för vardagliga behov.TPTF44FTPT Att en kvinna är utsatt för våld behöver dock inte automa- tiskt sätta den vanliga biståndsprövningen ur spel. måste göra bedömningar från fall till fall. I det allmänna rådet ges exempel på situationer då det kan finnas skäl att beräkna kostnader till en högre nivå än riksnormen. En sådan situation är om den en- skilde har tillfälligt höga kostnader, t.ex. för livsmedel, kläder och skor, som beror på att han eller hon varit utsatt för brott. Även för livsföring i övrigt kan det finnas särskilda skäl för att bevilja bistånd, exempelvis om den enskilde har varit utsatt för brott och omgående behöver flytta till en annan bostad. Ett tredje exempel som nämns i det allmänna rådet där det kan finnas skäl att beräkna kostnader till en högre nivå än riksnormen är när den enskilde vill flytta till en dyrare bostad. Detta gäller under förutsättning att flyttning är nödvändigt för att den enskilde ska uppnå en skälig levnadsnivå. Det kan t.ex. gälla om den enskilde varit utsatt för brott och till följd av detta måste flytta. I stödet för rättstillämpning och handläggning gällande ekono- miskt bistånd nämns också omständigheter för personer som lever under hot. får då göra en bedömning om bistånd kan ges för att täcka kostnader för exempelvis säkerhetslås, säkerhets- dörr eller säkerhetsgrind. Det finns alltså ett utrymme för att i sina bedöm- ningar av ekonomiskt bistånd gå utöver riksnormen om kvinnans 43P P Se exempelvis (2004). 44P P (2003c) samt SOSFS 2003:5. Beskrivning och analys av insatser situation kräver det. Efter vad som framkommer i en del dokument (rapporter och handlingsprogram) och i våra samtal med represen- tanter för finns det, som nämnts, också kommuner som har som policy att just vara generösa i sina bedömningar. Hur pass generös man verkligen är, är dock svårt att uttala sig om. En socialsekreterare uttalar sig exempelvis om svårigheten i att göra bedömningar och att det är en balansgång att göra dessa: Kvinnornas situation och behov kan se så väldigt olika ut. Någon uttrycker också farhågor över att några som är mindre ut- satta kanske försöker dra viss ekonomisk nytta av situationen. Mot dessa uppgifter om en ganska generös socialtjänst finns också bilden av den mer sparsamma. Företrädare för frivilligorganisatio- ner som vi intervjuat har framfört att i många fall håller sig väldigt strikt till i sina bedömningar av ekono- miskt bistånd. För en del våldsutsatta kvinnor har detta inneburit extra svårigheter i en situation då man minst behöver det. Flera fri- villigorganisationer framhåller generellt att det finns en bristande flexibilitet hos och att man styrs allt för mycket av strikta budgetramar i sina insatser för våldsutsatta kvinnor. Detta är också något som påtalas av och länsstyrelserna i en sammanställning av den sociala tillsynen - inte bara i ärenden som gäller våldsutsatta kvinnor.45 Ett antal länsstyrelser beskriver här en ökad schablonisering: Handläggningen av det ekonomiska biståndet har blivit mer formaliserat och det görs färre individuella bedömningar. Riksnormen används strikt och det är svårt för den enskilde att söka och få hjälp som går utöver riksnormen. Kommu- ner antar dessutom ibland egna riktlinjer som gör handläggningen mycket restriktiv. Kraven på de hjälpsökande har ökat. Människor med komplexa psykosociala problem riskerar att utestängas från möjligheter att få bistånd. Vi återkommer till exempel på den sparsamma i anknytning till avsnittet om skyddat boende. 45P P och länsstyrelserna (2005b). Beskrivning och analys av insatser SOU 2006:65 Ekonomiskt bistånd och skyddade personuppgifter Om kvinnan har skyddade personuppgifter kan situationen bli sär- skilt problematisk, då detta kan innebära extra kostnader som man kanske inte alltid ersätts för. Det finns otaliga exempel på hur kostnaderna för vardagliga be- hov ökar mer eller mindre för en kvinna med skyddade personupp- gifter. Har kvinnan barn kan ytterligare kostnader tillkomma. Vid kvarskrivning (dvs. att personen efter flytt är skriven i försam- lingen på den gamla folkbokföringsorten och med adress till Skat- teverket) kan exempelvis den fördröjning som uppstår genom att posten eftersänds ge upphov till praktiska problem och extra kost- nader. Olika säkerhetsåtgärder kan krävas, såsom låsbyte, titthål och extra mobiltelefoner. Boende, livsmedel och kläder kan fördy- ras. Allt som kan knytas till ett personnummer hos någon i hus- hållet innebär en risk. Eftersom man inte kan lämna ut namn, adress och personnummer, kan man exempelvis inte köpa något på avbetal- ning. Bibliotekskort, terminskort för skolresor, högkostnadsskydd för läkarbesök och läkemedel m.m. måste väljas bort. De skyddade personuppgifterna kan t.o.m. innebära en svårighet att försörja sig, eftersom det kan vara en risk att lämna ut sina personuppgifter till en arbetsgivare eller en utbildningsinrättning. I Meddelandeblad om skyddade personuppgifter lyfts behov av beredskap, säkerhetsrutiner och sam- verkan fram.46 Man pekar bl.a. på vikten av att göra en säkerhetsbe- dömning innan man fattar beslut om ekonomiskt bistånd. En sådan bedömning bör enligt omfatta vilka konsekvenser hotbilden har för just denna person eller familj och vilket stöd eller bistånd som är nödvändigt på grund av dessa, inte minst med tanke på eventuella barns situation och behov. bistånd måste också innehålla insatser på både kort och lång sikt. Det är också viktigt att det finns tydliga och kända arbetsrutiner som gör att sekretessbelagda uppgifter inte kommer ut. I nämns också att kommunernas möten med personer med skyddade personuppgifter ser olika ut; vissa kommer ofta i kontakt med sådana personer, i andra kommuner kan det vara en s.k. sällanfråga. Vanan och rutinerna för att hantera situationer där en person har skyddade personuppgifter skiftar därmed, således också behovet av handledning i dessa frågor. I en kommun där man ofta får kontakt med personer med skyddade personuppgifter kan 46P P (2005d). Beskrivning och analys av insatser det enligt finnas anledning med detaljerade handlingsplaner, riktlinjer och arbetsrutiner. I kommuner där detta sällan är en fråga, räcker det kanske med att en handlingsplan inne- håller mer övergripande mål och information om de viktigaste ruti- nerna för att tillgodose säkerhet och akuta behov samt uppgifter om var man hämtar mer kunskap. I finns det på en särskild grupp, Sekre- tessgruppen, som är väl insatta i problematiken med skyddade personuppgifter och våldsutsatta kvinnor. Kriscentrum för kvinnor i kan kontakta denna grupp om frågor skulle uppstå, något som upplevs som positivt och som underlättar både för personalen på centret och för kvinnorna. I de handlingsplaner som vi tagit del av finns det någon typ av hänvisning till, uppgifter eller information om skyddade person- uppgifter i cirka en fjärdedel. Med få undantag är denna informa- tion mycket kortfattad, där de olika typerna av skydd beskrivs på några få rader vardera. Det finns också ganska gott om exempel på än mer kortfattad information, där någon typ av skyddade person- uppgifter nämns i samband med andra typer av skyddsåtgärder. Informera om möjligheten till skydd. Besöksförbud, skyddad adress, hemligt telefonnummer, telefonsvarare, skyddat boende på Kvinnojouren etcetera. Informera om att det är förbjudet i lag att slå och hota. Infor- mera också om besöksförbud/hemlig adress/trygghetspaket och hjälp till i kontakten med polis/åklagare vid behov. Informera om möjligheten till skydd. Besöksförbud, skyddad adress, hemligt telefonnummer, telefonsvarare. Trygghetspaket för utom- och inomhusbruk kan efter ansökan lånas av polisen i de flesta fall. Hos skattemyndigheten kan kvinnan vid ny adress få spärrmarkering som skydd. Upprepa informationen vid olika tillfällen. Hjälp henne med det praktiska om hon inte orkar själv. Information om att skyddade personuppgifter ofta för med sig ex- tra kostnader och att detta borde beaktas vid bedömningar av eko- nomiskt bistånd, saknas vanligtvis. Exempel på utförligare infor- mation finns dock i det material vi tagit del av. Exempelvis Dals- land har tagit fram ett kommunövergripande handlingsprogram – Hjälpreda vid familjevåld – som innehåller ett par sidor om skydds- Beskrivning och analys av insatser åtgärder där också de olika typerna av skyddade personuppgifter och dess innebörd beskrivs något utförligare. I läns kommuner finns ett avsnitt som specifikt hand- lar om skyddade personuppgifter. Här finns tämligen utförlig infor- mation, instruktioner och beskrivningar av rutiner man finner lämp- Personer som vi talat med pekar på hur oerhört svår hanteringen av skyddade personuppgifter kan vara, även om ruti- nerna och kunskapen finns. Det krävs att man tänker igenom varje litet steg i sina kontakter med och i stödet till kvinnan, för att inte göra misstag som i värsta fall kan få förödande konsekvenser. Nå- gon pekar också på vikten av att göra rätt från början – när det gäller skyddade personuppgifter går begångna misstag sällan att rätta till i efterhand. Detta gäller inte bara i bedömningen av eko- nomiskt bistånd, utan i alla kontakter med kvinnan. Det kan också vara så att mannen, dvs. den som utgör hotet, strategiskt kan för- söka få socialtjänstpersonal att göra just sådana misstag, för att lo- kalisera kvinnan. Som tidigare nämnts är skyddat boende en insats som många kom- muner uppger sig kunna erbjuda våldsutsatta kvinnor. Några läns- styrelser, andra undersökningar samt flera av dem vi talat med tar upp olika problem relaterade till det skyddade boendet. Våldsutsatta kvinnor som hemlösa Innan vi beskriver dessa problem utförligare vill vi fästa uppmärk- samheten på att våldsutsatta kvinnor i skyddat boende faktiskt kan definieras som hemlösa. I kartläggning av hemlös- het i definieras en person som hemlös utifrån fyra olika situationer.TPTF48FTPT Situation 1 består av personer som är hänvi- sade till akutboende, härbärge, jourboende (inklusive kvinnojourer) eller som är uteliggare. Även personer som är hänvisade till hotell, campingplatser och vandrarhem ingår i situation 1. Enligt Social- styrelsen är de som befinner sig i denna situation de allra mest ut- 47P P (2005). 48P P (2006b). Beskrivning och analys av insatser satta – personer som bokstavligen inte har något tak över huvudet eller som är hänvisade till mycket tillfälliga och akuta lösningar. Kvinnor boende på kvinnojour utgör totalt av dem som ingår i situation 1. Om vi enbart betraktar detta utifrån kön, är dessutom av kvinnorna i situation 1 hänvisade till hotell, campingplatser eller vandrarhem, en del av dessa på grund av våld: Under den aktuella mätveckan var det 13 män och 18 kvinnor där boendesituationen uppgavs vara vandrarhem/camping/hotell och där orsak till hemlösheten uppgavs vara våld i familjTPTF49FTPT (se nedan om kommuner som använder sådana alternativ som en form av skyddat boende). Våld i familjen uppges vara orsak till hem- löshet i av uppgivna orsaker i situation 1. Våld i fa- miljen uppges också som orsak i de tre övriga situationer som definierar hemlöshet, men i något mindre utsträckning. Enligt kart- läggningen fanns det vid mättillfället totalt omkring 17 800 hem- lösa i , av dessa är kvinnor. (155 kvinnor) av de kvinnor som inrapporterades som hemlösa vistades på någon kvinnojour. Det stora flertalet av dessa uppgavs ha varit hemlösa från noll . De flesta befann sig i åldersspannet och merparten har ett eller två barn. Cirka en tredjedel av kvinnorna är födda i , en knapp fjärdedel är från övriga och en dryg tredjedel är från övriga världen. 32 av kvinnorna uppgavs ha psykiska problem och 17 kvinnor hade somatiska problem.TPTF50FTPT Tillgången till skyddat boende I många kommuner finns det brist på jourlägenheter.