sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — Många privatägda bilar står ute utan värme och har betydligt sämre underhållen batterikapacitet än de nyare bilar som företagen och organisationerna har och som finns i förmånsbilarna. Dagens teknik baserad på bränslecellsteknik med krav på förvärmning kan därför bli svårhanterlig vid låga temperaturer. Halvledarteknikens möjligheter är ännu inte tillräckligt värderad. För dagen finns ingen teknik presenterad som på kort sikt öppnar för ett nödvändigt tekniskt genombrott. 10.2 Andra system som förhindrar farlig körning 10.2.1 System som registrerar körbeteendet Pågående utveckling av andra bilbaserade system som förhindrar farlig körning kan komma att kunna förhindra många av de alkoholpåverkade förarnas farliga beteenden i trafiken. Det finns dock inte några säkra indikationer på hur långt denna teknik har kommit och vilka farliga beteenden som tekniken klarar av att identifiera genom att registrerar körbeteendet. Mycket talar dock för att de tekniker som prövas skulle kunna bli billiga i storskalig produktion eftersom de bygger på komponenter som redan finns i dagens bilar. En sådan utrustning kommer dock inte att säkerställa att föraren inte är rattfull. Det finns därför risk att förarna lär sig hur mycket alkohol de kan dricka innan utrustningen signalerar farligt beteende. Alkoholhalten i blodet kan då vara långt över gällande rattfyllerigräns. Eftersom dessa teknikers praktiska möjligheter inte är kända har vi inte närmare kunnat analysera vilka samhällekonomiska effekter sådana anordningar kan få. 10.2.2 Integrerad nyckel- och alkolåsfunktion vid terminalanläggningar m.m. En alternativ metod till att ha alkolås i varje fordon som förhindrar rattfylleri är att installera en integrerad alkolås- och nyckelhanteringsfunktion vid terminalanläggningar. Alkolåset förhindrar att rattfulla bilförare får ut bilnycklarna och en rattfyllerikontroll utföras även när bilarna återvänder till terminalen. Ett sådant system installerades först vid i Uppsala.TPTF 33 FTPT För att kunna logga in i nyckelskåpet måste föraren göra ett godkänt utandningsprov. Därefter får föraren tillgång till de specifika nycklar som han eller hon är behörig till. Systemet ger en överblick över vem som har tagit ut eller lämnat tillbaka en specifik nyckel samt när detta uttag skett. Systemet lagrar historik över samtliga händelser och nyckeltransaktioner. P 33 P KEYsafe är ett elektroniskt system för övervakning, registrering och kontroll av nycklar. – Muntlig information från , Poståkeriet i . Ragnsells, näst största åkeri, har beslutat om att satsa på terminalalkolås och flera andra större transportörer har visat intresse. En sidofördel är bland annat att en mängd förare av andra fordon (olika typer av truckar, traverser m.m.) får en alkolåsfunktion. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 105 (128) Metoden är främst tillämplig där föraren hämtar ut och lämnar tillbaka nycklarna före och efter varje arbetspass. Det behöver dock inte nödvändigtvis ske vid samma terminalanläggning, även om denna begränsning finns i dagens system. Metoden går även att använda om föraren behåller nycklarna under flera arbetspass. Risken för rattfylleri ökar då något, men den preventiva effekten är troligtvis dock mycket god även i dessa fall. Metoden behöver inte nödvändigtvis vara kopplad till något nyckelhantering. Planer finns att på även komplettera utrustningen med en ögonregistreringssensor som förhindrar rattfylleri av annat än alkohol. Polisens kontroller i visar att mer än hälften av dem som lagförts för rattfylleri var lagförda för annan påverkan än alkohol. Ovan skisserade system är mycket kostnadseffektivt. Kapital- och driftkostnaden vid en terminalanläggning blir ofta bara några procent jämfört med att installera alkolås i varje bil. Handhavandekostnaden minskar också mycket starkt. Utredningen bedömer att det finns en stor utvecklingspotential för metoden i de verksamheter där den är ändamålsenlig. En stor andel av förarna i yrkestrafiken och i företagsbilar passerar med jämna mellanrum företagens garage- och terminalanläggningar. Man skulle kunna använda enklare och billigar alkolås på en teknisk nivå motsvarande polisens sållningsinstrument. Risken för manipulering av låsen och vid blåsning elimineras, spårbarheten garanteras, tiden för handhavandet minskar dramatiskt och störningar vid fel elimineras nästan helt. Dessa alkolås kan placeras i mycket snällare miljöer och problemen med temperaturvariationer, damm, vibrationer m.m. undanröjs. Utredningen har inte gjort någon analys av hur användningen av terminalalkolås skulle kunna påverka den samhällekonomiska bedömningen. Det behövs mer erfarenhet av hur systemet fungerar i olika verksamheter. Den analys utredningen gör är att metoden har stora samhällsekonomiska förtjänster och kan komma att tillämpas på en stor del av fordonsflottan i yrkestrafiken och bland företagsbilar. Det finns dock invändningar mot alternativet med terminalalkolås. anför att det är viktigt att alkolåsen kopplas direkt till fordonet. Skälen som anförs är bland annat att låsen då blir en mer naturlig del i det förebyggande trafiksäkerhetsarbetet. Terminalalkolås riskerar att få stämpel av kontrollverktyg vilket försvårar samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare.TPTF 34 FTPT En utveckling pågår av ett system där man först genom ett förenklat blåsprov utan blåsmunstycke skannar av om det finns indikation på alkohol. Indikeras ingen alkohol öppnas bommen eller grinden. I de fall det indikeras misstanke om alkoholpåverkan ombeds föraren blåsa i ett alkolås för att verifiera nykterheten.TPTF 35 FTPT 10.3 Standardkrav för funktion och teknik och krav på provning och fortlöpande kontroll 10.3.1 Behov av standarder och provningsförfarande m.m. De krav som ställs på ett alkolåssystem har betydelse för årskostnaden, vilka kostnader för företagen och samhället i övrigt som påverkas, hur den formella och informella rättssäkerhet säkerställs och risken för manipulering med mera. Kraven på ett alkolåssystem behöver också anpassas till de olika användarkategorierna och de tekniska möjligheterna och till de generella krav som finns i olika regelverk för fordon och fordonskomponenter.TPTF 36 FTPT P 34 P E-post från , P 35 P , MHF P 36 P För att alkolås ska få monteras krävs krav i helfordonsdirektivet på att förberedelser ska finnas gjorda i bilarnas elektroniksystem för eftermontering av alkolås. Det är tveksamt om dagens eftermonterade alkolås uppfyller typgodkännandedirektiven. Den nya elektroniken kommer att göra det allt svårare att gå in och klippa i fordonens kabelsystem för att eftermontera alkolås. Muntlig information vid möte med BilSweden, . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 106 (128) Drivande för standardiseringen av funktion och teknik har varit att säkerställa behoven i olika program där alkolåssystem erbjuds som alternativ till indraget körkort. I detta standardiseringsarbete har körkortmyndigheter och trafikmedicinsk personal samverkat med olika tillverkare av alkolås. För dessa alkolåssystem finns reglerade tekniska krav och testprotokoll. finns i inte något formellt typgodkännande av alkolås och alkolåssystem. Det finns inte heller någon generell reglering av hur alkolåsens och alkolåssystemens funktion fortlöpande ska kontrolleras. MHF har informellt tagit på sig rollen att testa de alkolås som förekommer på marknaden och ge rekommendationer om dessa. Alkolåsleverantörerna ger rekommendationer om fortlöpande kontrollmetodik och kontrollfrekvens. och olika organisationer ger ut rekommendationer om funktionskrav på alkolås för kvalitetssäkring av transporter. Flera organisationerna har gjort egna utvärderingar av tillgängliga alkolås.TPTF 37 FTPT De svenska biltillverkarna har också utvärderat eller håller på att utvärdera alkolåsen på marknaden. Tillverkarna och leverantörerna av alkolås med bränslecellteknik har varit de som drivit på standardiseringsarbetet för en bredare tillämpning. Bilindustrin har aktiverat sig allt mer i standardiseringsfrågan vilket är positivt för den fortsatta utvecklingen. Frågan om standardisering har såväl tekniska som administrativa implikationer. Den standardisering som sker inom ramen för Senelec är snävt begränsad till främst mättekniska krav. Det finns många frågor av administrativ karaktär som behöver få en säker och ändamålsenlig lösning. Exempel på administrativa frågor är: Vilka funktioner ska kunna vara omställningsbara, och vem ska kunna göra denna omställning? Vad krävs för att upptäcka om låsen manipuleras? Vad händer efter att låsen manipulerats? Hur hanterar alkolåssystemet gränsöverskridande trafik mellan länder med olika nivå för rattfylleri? Vad gäller vid tekniska fel och i nödlägen och vid inlämning till verkstäder och serviceinrättningar av olika slag och i olika länder? 10.3.2 Funktionskrav vid krav på alkolåssystem vid villkorlig körkortsåterkallelse För de alkolås som används i pågående program i med villkorlig körkortsåterkallelse finns kraven på funktion reglerade enligt den kanadensiska Albertastandarden (Province of Solicitor General projekt nummer 355A02-01). Alkolåsleverantörerna har att redovisa provningsresultat och formella regler finns uppställda om handhavandet och den fortlöpande funktionskontrollen. Inom ramen för programmet finns en stor organisation och administration som fortlöpande säkerställer att reglerna tillämpas. För dessa alkolåssystem är det nödvändigt att det finns ett regelverk och att tilllämpningen övervakas, att alkoholhalten mäts med känd mätnoggrannhet, att låsen så långt möjligt är alkoholspecifika och inte reagerar på andra ämnen och att manipulering försvåras genom en utvecklad loggfunktion med mera. Mycket av hanteringen sköts relativt informellt och leverantören av alkolåsen och alkolåssystemen P 37 P – se –– Efterfrågan på tillförlitliga och användarvänliga alkolås ökar stadigt. Syftet med den genomförda utvärderingen är att ta fram ett bra beslutsunderlag vid val av alkolås. Utvärderingen baseras på fälttester, intervjuer, enkäter och litteraturstudier. Projektet har resulterat i en bedömningsmodell med 19 viktade kriterier som var för sig värderas 1-5. Modellen har sedan applicerats på de produkter som ingår i utvärderingen. ligger två produkter på listan: ACS Alkolock V3 samt Dräger Interlock XT. De rekommenderade alkolåsen har uppfyllt kraven med avseende på bland annat att minska risken för manipulering, nödlösning, användarvänlighet, teknisk specifikation och funktionalitet. lastvagnar och har båda gjort utvärderingar som resulterat i att alkolås med bränslecellsteknik rekommenderas . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 107 (128) har ett stort ansvar för funktionsprovningen och den fortlöpande funktionskontrollen och för att systemet inte manipuleras. Deltagarna förbinder sig också att enbart köra bil i . En Senelec standard som anger viktigare tekniska funktionskrav är beslutad och kommer successivt att inarbetas i regelverket. 10.3.3 Funktionskrav för alkolås i bilar som körs av personer med restriktion att endast få köra bilar med alkolås men som inte ingår i programmet med villkorlig körkortsåterkallelse Utredningen föreslå ett tidsbegränsat krav om att endast få köra bilar med alkolås för alla som gjort sig skyldiga till rattfylleri och som väljer att inte ingå i programmet med villkorlig körkortsåterkallelse. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att utforma de krav gällande funktion, provning, kontroll och försvårande av manipulering som bör gälla i dessa fall. 10.3.4 Funktionskrav vid kvalitetssäkring av transporter – med och utan krav på loggfunktion Alkolåssystem vid kvalitetssäkring av transporter används bland annat för följande grupper av bilar: bilar i olika typer av yrkesmässig trafik (åkeri-, buss- och taxiföretag m.m.) övriga privata firmabilar (ägda eller leasade) bilar ägda eller leasade av offentliga organisationer (kommuner, landsting och myndigheter). Vilka krav som gäller för dessa alkolåssystem regleras i de olika företagens och organisationernas upphandlingsunderlag. En preliminär Senelec standard är föreslagen som anger viktigare tekniska funktionskrav. Primärt kan transportköparna ha ställt krav som sedan bilägarna kompletterar med egna krav till bil- och alkolåsleverantörerna. Transportköparnas krav handlar primärt om att säkerställa en säker trafik, till exempel för skolskjutsar. För detta behov behövs bland annat en utrustning som förhindrar farlig körning under alkoholpåverkan. Utrustningen behöver då inte nödvändigtvis vara alkoholspecifik. Pågående utveckling av andra system som förhindrar farlig körning kommer troligtvis att kunna förhindra en del av de alkoholpåverkade förarnas farliga beteenden i trafiken. En sådan utrustning kommer dock inte att säkerställa att föraren inte är rattfull. För företagen och myndigheterna i egenskap av arbetsgivare till förarna kan det även finnas motiv att kunna detektera rattfylleri och alkoholproblem. Beroende på vad man önskar få ut av ett alkolåssystem eller av ett system som förhindrar farlig körning kan behoven och kraven därför starkt variera. Olika krav på funktion, teknik och handhavande för alkolåsen och integreringen av dem i system – specifika för olika företag, organisationer och billeverantörer – håller de facto på att praktiskt utvecklas i verksamheterna. Utvecklingen sker i ett samspel mellan bilkunder i företag och organisationer och leverantörer och tillverkare av alkolås och bilar. Behoven och kraven varierar inom mycket vida fält. Vilka funktionskrav som ska gälla för ett alkolåssystem påverkas även av vilka överenskommelser som finns mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Sådana överenskommelser kan till exempel gälla om det ska finnas en loggfunktion och hur loggdata då ska hanteras för att inte bli integritetskränkande. Vanligtvis finns inte loggfunktioner med i myndigheternas, kommunernas och landstingens egna eller leasade bilar. I privata bussar och i åkeri- och taxibilar finns en loggfunktion i systemet. Vilka krav på loggfunktion de privata företagen kommer att ställa för egna, leasade och hyrda personbilar är ännu mycket osäkert. Ett viktigt internt krav inom alla dessa verksamheter är att alkolåssystemens funktion hålls efter och att låsen inte kan manipuleras. får alkolåsen inte vara ett hinder i verksamheten. Det ligger i alkolås- och billeverantörernas intresse att i slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 108 (128) samverkan med bilägarna och bilanvändarna få alkolåsen och de system de verkar i att fungera i verksamheterna. Kunskapsnivån varierar dock mycket bland de personer i organisationer och företag som kommer i kontakt med frågor om alkolåsens och alkolåssystemens användning. Alkolås och deras kringsystem kräver en seriös hantering och internkommunikation om de ska ge de förväntade effekterna. Det finns en mängd frågor om standardisering kopplade till frågan om rättssäkerhet (alkolåsspecifikt eller inte, spårbarhet till föraren, hanteringen då alkolåset indikerar rattfylleri oberoende av om det är korrekt mätt eller beror på tekniska eller andra fel, mätnoggrannhet med mera), gränsöverskridande trafik och hantering vid tekniska fel och i krislägen med mera. Man kan förvänta sig att det utvecklas en flora av varierande krav och standarder i olika verksamheter för dessa alkolåssystem. Inom yrkestrafiken framförs synpunkten om vikten av att koppla samman alkolåssystemen med taxameter- och färdskrivarfunktioner för att förbättra spårbarheten och säkerställa att den nye föraren vid avlösning verkligen tvingas blåsa i alkolåset även om motorn inte stoppas tillräckligt . Till utredningen har det i flera sammanhang framförts farhågor om att oseriösa företag och organisationer köper undermåliga och billiga alkolås och att handhavandet och hanteringen sköts bristfälligt. Dessa företag och organisationer drar då nytta av att det inte finns något typgodkännande av alkolås och inte heller något regelverk som garanterar en rimlig nivå på den löpande funktionskontrollen. Detta riskerar då att snedvrida konkurrensen. När krav och standarder finns för alkolåssystem i bilar ägda av privatpersoner är det troligt att dessa även kommer att bli gällande för personbilar som ägs eller leasas av företag och organisationer. Detta skulle bland annat medföra att alkolåsen inte regelmässigt demonteras innan bilarna levereras vidare till eftermarknaden. 10.3.5 Funktionskrav vid krav på alkolåssystem för förmånsbilar Ytterst få förmånsbilar är utrustade med alkolås. På samma sätt som för kraven vid kvalitetssäkring av transporter kan man räkna med att företag och organisationer utvecklar egna krav och standarder för dessa alkolåssystem och att funktionsnivåerna kan komma att variera kraftigt. När krav och standarder finns för alkolåssystem för bilar ägda av privatpersoner är det troligt att dessa även kommer att bli gällande för personbilar som ägs eller leasas av företag och organisationer. Detta skulle bland annat medföra att alkolåsen inte regelmässigt demonteras innan bilarna levereras vidare till eftermarknaden. 10.3.6 Funktionskrav vid krav på alkolåssystem för bilar ägda av privatpersoner Diskussionen om vilka krav som ska ställas på ett alkolås med kringsystem för privatbilar har inte kommit så långt. Uppfattningar finns allt från att alkolåset endast ska vara ett kontrollinstrument för att undvika rattfull körning till att hindra alla från att köra rattfulla. Det senare kräver då att låsen måste bli mycket svåra att manipulera. Samhället måste ställa krav på funktion och på hur funktionen ska säkerställas. Det måste finnas en organisation som kontrollerar att funktionen inte har manipulerats.TPTF 38 FTPT Standarden och tekniken behöver även beakta problemet med olika gränsvärden för rattfylleri i olika länder och hanteringen vid verkstadsbesök, vid fel som uppstår under färd och i nödsituationer. Om alkolåsen ska ge en påtaglig trafiksäkerhetsvinst måste dessa frågor om privatbilar hanteras kvalitetssäkert. I annat fall kommer det att ta mycket innan trafiksäkerhetseffekter kan uppnås. P 38 P För att inte riskera att alkolåset ger felaktiga mätresultat stänger vissa leverantörer automatiskt av mätfunktionen om kalibreringen av sensorn inte gjorts inom föreskriven tid. Muntlig information av , , . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 109 (128) 10.3.7 Behöver samhället ta ett större ansvar för funktion, provning och kontroll genom regler? Den osäkerhet som finns om kraven på funktion, provning och fortlöpande kontroll och hur detta regleras i olika regelverk skapar stor osäkerhet. innebär den att det hålls öppet för en mer flexibel utveckling. Det är dock viktigt för det fortsatta frivilliga engagemanget att bristen på regelstyrda krav i ett brett perspektiv inte medför alltför många problem i användningen ute i de olika verksamheterna. Det är också viktigt att oseriösa aktörer inte ska kunna dra nytta av bristen på regelstyrning. Så länge som användningen av alkolåsen begränsas till frivillig användning är det fullt möjligt att de olika parterna själva utifrån sina respektive behov ställer krav på såväl alkolåssystemens funktion som hur funktionen ska verifieras. Kraven ska gälla såväl vid leverans som i den fortlöpande användningen. Den frivilliga användningen kommer dock att på kort sikt endast ge marginella direkta effekter på trafiksäkerheten. Det skulle dock vara ett stöd för utvecklingen om hanteringen av funktionsprovningen görs genom ett ackrediterat provningsförfarande och att låsen går att typgodkänna. I pågående program med villkorlig körkortsåterkallelse finns ett fortlöpande samspel mellan myndigheter och leverantörer av alkolåsen som säkerställer alkolåssystemens funktion. När lagreglerade krav på alkolås kommer att träda i kraft, utöver i nuvarande begränsade försök med villkorlig körkortsåterkallelse, är det nödvändigt att det finns ett formellt regelverk som styr vilka krav på funktion, provning och fortlöpande kontroll som ska gälla. 10.4 Marknad och marknadsförutsättningar I finns ungefär 8 000 alkolås installerade. På frivillig grund kan man anta att det finns total kanske 20 000 till 40 000 alkolås installerade. blir tillskottet på frivillig bas troligen ganska lågt eftersom personbilar som det nu ser ut i liten utsträckning kommer att utrustas med alkolås. Varje alkolåsleverantör har i levererat från några hundra till några tusen alkolås var. Ingen biltillverkare har egna alkolås att erbjuda och det finns inte heller alkolås som är integrerade med bilarnas centrala elektronikfunktioner. Mindre utvecklingsinsatser är på gång hos några biltillverkare. Det handlar här om att utveckla egna alkolås utifrån känd teknik eller att förbättra befintliga handenheters kommunikation med fordonens elektronik och programmera denna elektronik så att den kan tolka och bearbeta informationen från handenheterna där blåsmunstyckena sitter. Ett krav på alkolås enligt utredningens förslag innebär att: ungefär1 500 fordon utrustas med alkolås för att möta behovet för dem som lagförs för rattfylleri att förarplatser i lok i tillämpliga fall ska vara utrustade med alkolås ungefär 35 000 lastbilar ska utrustas med alkolås drygt 1 000 bussar ska utrustas med alkolås ungefär 300 000 personbilar ska utrustas med alkolås ungefär 8 000 snöskotrar ska utrustas med alkolås För att fordonsindustrin ska hinna planera och leverera fordon med alkolås i denna omfattning behövs förberedelsetid. Det krävs därför EU-beslut och beslut om lagstadgade krav på alkolås redan under det närmaste året. Berörda myndigheter, främst , behöver erfarenhetsmässigt för att förbereda det omfattande regelverket. De av utredningen föreslagna tidpunkterna är därför optimistiskt satta. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 110 (128) En viktig förutsättning för att skapa acceptens för alkolås och därmed en marknad är att stimulansåtgärder och den frivilliga användningen av alkolås även motiveras av kortsiktiga effekter på trafiksäkerheten. Insatserna bör därför även omfatta utpräglade riskgrupper och riskverksamheter. En sådan riskgrupp är unga män. Effekterna av alkolås i mansdominerade verksamheter är på kort sikt betydligt större än i verksamheter med en stor andel kvinnor. 11 Författningskommentar 11.1 Förslag till lag om ändring i fordonsförordningen (2002:925) 2 kap. 6 § En förutsättning för att ska kunna ställa ett generellt, författningsreglerat krav på alkolås i alla nya bilar som säljs här är att medger detta. Utan en sådan bestämmelse finns inte förutsättningar för att ställa krav på alkolås i sådana bilar. Det får antas att ett direktiv som reglerar frågan är den lösning som ligger närmast till hands. Oavsett formen för medgivandet måste det anges i fordonsförordningen i likhet med vad som gäller i 6 § 1-4 punkterna. I ett nytt femte stycke anges den EG-rättsliga grunden för att i nationell lagstiftning kunna ställa krav på alkolås i alla bilar som säljs nya i . Den föreslagna ändringen berör alltså inte fordon som importeras till i begagnat skick eller fordon som säljs nya i andra medlemsstater och sedan importeras hit av ägaren för att brukas här. 11.2 Förslag till lag om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister Bilaga 1 I bilaga 1 anges vilka uppgifter om bland annat fordon som ska föras in i vägtrafikregistret. Under punkt 1 medför en rätt för att i författning ställa krav på alkolås i alla nya bilar som säljs här att medgivanden måste särskilt anges i bilaga 1 om inte kravet på alkolås omfattas av direktivet för helfordonsgodkännande eller ett särdirektiv till detta. Ändringen av punkt 1 är en konsekvens av tillägget i 6 § femte punkten. Bilaga 2 I bilaga 2 anges bland annat körkortsuppgifter. I bilagan anges bland annat de särskilda villkor som gäller avseende behörigheten i körkortet och vilken myndigheten som svarar för uppgiften. I bilaga två ska anges de inskränkningar som gäller särskild villkorstid och körning inom svenskt territorium.