sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Regressionsanalys av skäligen misstänkta för brott För att gå vidare med resultatet i tabell 4 genomförs en logistisk regressionsanalys. Syftet är att undersöka riskerna mellan individer med svensk bakgrund (referenskategorin) och individer med olika 15 Vad det gäller svenska förhållanden och förekomsten av stereotyper i det praktiska polisarbetet se exempelvis om uppdelningen mellan busar och (, 1999, s. 182). Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Utöver detta används också kön och ålder i analysen. Tabell 3.5 Logistisk regressionsanalys av om brottsmisstanken resulterar i åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal 2003. (N = 317 250). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil). 1,2* 0,9* 1,1* 1,1* 0,7* 0,7* 0,6* 0,9* 0,8* 0,7* 0,8* 0,5* * p < 0,05 Resultaten från regressionsanalysen stödjer bilden som framträder i tabell 4 att utlandsfödda personer, undantaget, har under- risker jämfört med personer med svensk bakgrund. Underrisken att få åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller att åtalas är större för de utlandsfödda än för de svenskfödda individerna från samma ursprungsområde. Skillnaden mellan de två tabellerna är att tabell 5 tar med kön och ålder. Resultaten skall tolkas som att individer från Mellanös- tern, och har en underrisk på 0,5 jämfört med individer med svensk bakgrund, om kön och ålder hålls konstanta. Konstanthållning innebär att oddskvoterna för utländsk bakgrund gäller givet att övriga variabler, i detta fall kön och ålder, är lika. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund En logistisk regressionsanalys som även tar hänsyn till variabler som kan sägas utgöra någon sorts indikation på social position, som utbildningsnivå, förekomst av socialbidrag samt inkomstnivå, visar i princip samma resultat. De tre ursprungsområden som an- vänds i den analysen är , /samt områden utanför . Det visar sig att män har en överrisk att få åtalsun- derlåtelse, strafföreläggande eller åtalas jämfört med kvinnor, indi- vider med låga inkomster jämfört med de med höga, personer med låg utbildning jämfört med personer med högre utbildning samt personer som ingått i en familj som uppburit socialbidrag jämfört med dem som inte har ingått i en familj som uppburit socialbidrag. Utlandsfödda personer med utomeuropeisk bakgrund har en underrisk att få åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtalas jämfört med personer med svensk bakgrund. Men även ut- landsfödda personer med ett europeisk bakgrund har en underrisk jämfört med gruppen med svensk bakgrund, även om det inte är en lika stor underrisk som hos de utlandsfödda med utomeuropeisk bakgrund (Se tabell 6 i bilaga 3). Grovt sett kan man tala om två olika kategorier av brott; offerbrott (anmälningsbrott), samt spanings-/ingripandebrott. Brott mot Brotts- balken är i allmänhet anmälningsbrott och brott mot special- straffrätten spanings-/ingripande brott. När det gäller anmälnings- brotten är dessa i regel beroende av det som benämns anmälnings- benägenhet, medan spanings-/ingripandebrott vanligtvis är bero- ende av myndigheternas prioritering och resursfördelning (BRÅ 1998, s. 21ff; , 2003, s. För att illustrera detta kom- mer två olika brottstyper att lyftas fram mer ingående. De brott som i denna framställning får stå för anmälningsbrotten är brott mot liv och hälsa (3 kap BrB). Dessa brott består till största delen av misshandelsbrott (I detta material gäller av brottsmisstankarna andra våldsbrott än misshandel). Misshandel är ett offerbrott med interaktion, till skillnad mot till exempel stöld- brott där det ej finns någon interaktion mellan offer och gärnings- personen (, 2001, s. 12).16 Trafikbrotten får representera spa- nings-/ingripandebrotten i denna jämförelse. Vid denna typ av 16 Brott mot trafikbrottslagen (1951:649), dock ej 1 § 1 st. och 2 §. (BRÅ, 2003) Diskriminering av personer med utländsk bakgrund brott finns det ofta skäligen misstänkt redan när man upprättar anmälan17. (BRÅ, 2001, s. 12). I tabell 7 nedan visas samma fördelning som i tabell 4 ovan, men endast för brott mot liv och hälsa (3 kap BrB). Dit räknas exempel- vis misshandel, mord, dråp samt vållande till kroppsskada. Tabell 3.7 Resultatet av brottsmisstankarna uppdelat på ingen fortsättning, åtalsunderlåtelse/strafföreläggande eller åtal, inom de olika ursprungsområdena. Endast brott mot liv och hälsa, kap 3 . (N = 36 454). (24 987) (11 467) Den stora skillnaden mellan tabell 4 och 7 är att andelen brotts- misstankar i tabell 7 som inte leder till åtalsunderlåtelse, strafföre- läggande eller åtal är mycket hög. Detta stämmer väl överens med synen på dessa brott som anmälningsbrott där rättsväsendet till stor del är tvunget att förlita sig på information från de inblandade samt vittnen. 17 En annan typ av spanings-/och ingripandebrott är narkotikabrott. Vid jämförelser med trafikbrott visar det sig att narkotikabrotten främst har en lite högre andel av misstankar som inte går vidare till åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal. Dock verkar det inte ha någon betydelse för resonemanget i detta kapitel att trafikbrotten valts i stället för narkotikabrotten. Något som också stöds av resultatet i tabell 9. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabellen visar att utlandsfödda personer från alla områden oftare är skäligen misstänkta för ett brott som senare läggs ned, jämfört med de svenskfödda personerna från samma områden. Svenskfödda personer med utländsk bakgrund från i princip alla områden, utom och samt och , har lika hög andel brottsmisstankar som avslutas utan åtgärd som gruppen med svensk bakgrund. Svenskfödda individer åtalas oftare för de brott de är skäligen misstänkta för, jämfört med de utlands- födda från samma områden, och de svenskfödda personerna åtalas lika ofta eller oftare som de med svensk bakgrund. I tabell 8 redovisas fördelningen på samma sätt för trafikbrotten, som illustrerar spanings-/ingripandebrotten. Det visar sig att dessa brott har en hög andel brottsmisstankar som leder till åtalsunder- låtelse, strafföreläggande eller åtal, vilket tyder på att polisen har goda kunskaper om den händelse som har inträffat redan i inlednings- skedet. Detta är ofta fallet med spanings-/ingripandebrott där myn- digheter, som till exempelvis polisen, är de som upptäcker brottet. Tabell 3.8 Resultatet av brottsmisstankarna uppdelat på ingen fortsättning, åtalsunderlåtelse/strafföreläggande eller åtal, inom de olika ursprungsområdena. Endast trafikbrott, trafikbrottslagen (1951:649), ej 1 § 1 st. och 2 §. (N = 57 517). (44 436) (13 081) Diskriminering av personer med utländsk bakgrund I princip uppvisar även tabell 8 samma resultat som tabell 4 och 7. Utlandsfödda personer från alla områden är oftare skäligen miss- tänkta för ett brott som senare läggs ned, jämfört med de svensk- födda personerna från samma områden. Det finns tidigare resultat som tyder på att målsägarens bakgrund, som svensk eller utländsk, kan påverka åtalsfrekvensen (se t.ex. Diesen 2005, s. Detta kan tyvärr inte undersökas vidare med det material detta kapitel bygger på. Dock kan det konstateras att eftersom resultatet blir likartat för både anmälnings- samt spanings-/ingripandebrotten borde den generella bilden inte påverkas på ett avgörande sätt av egenskaper kopplade till målsägaren. Detta då målsägare i form av en fysisk person oftast saknas vid spanings-/ingripandebrott. Svenskfödda individer åtalas oftare för de brott de är skäligen misstänkta för, jämfört med de utlandsfödda från samma områden, men den stora skillnaden mot de två tidigare tabellerna är att grup- pen utlandsfödda från och åtalas i högre utsträckning än de svenskfödda från samma område. Dock är de svenskfödda i denna grupp bara 50 stycken varför det är svårt att dra några slutsatser. Det är endast personer med nordisk bakgrund som kan sägas åtalas i högre utsträckning än personerna med svensk bakgrund. Trots att det handlar om personer som anses vara skäligen miss- tänkta för brott så uppstår det stora skillnader i andelen åtal mellan trafikbrotten och brotten mot liv och hälsa. Det finns nämligen ingen allmän regel om när skälig misstanke uppkommer, utan frå- gan måste avgöras från fall till fall (, 2004, s. 36). Nivån för skäligen misstänkt innebär enligt att; det skall föreligga konkreta omständigheter som med viss styrka talar för att personen i fråga begått den gärning som misstanken avser (, Diesen & , 1999 s. 115). Tolkningen av detta är att brottsmisstanken troligen är starkare vid trafikbrotten och dessutom troligen stärks av bevis vilket gör att den oftare når styr- kan, tillräckliga skäl, som krävs för åtal (, Diesen & , 1999 s. Medan brottsmisstankarna vid brott mot liv och hälsa kanske befinner precis i det skede då brottsmisstankens styrka uppnått skäligen misstänkt och förundersökningen övergår från spanings- till utredningsskede och därmed mer sällan kommer att nå styrkan tillräckliga skäl (, Diesen & , 1999 s. 114). Men trots skillnaderna i brottsmisstankarnas styrka för de bägge brottstyperna verkar det som om personer med utländsk bakgrund åtalas mer sällan än de med svensk bakgrund. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund För att fördjupa den bild som framträtt i tabellerna ovan har ett antal logistiska regressioner genomförts. Dessa presenteras sam- manslagna i en tabell där varje kolumn är en av de tidigare presente- rade brottstyperna. För att göra tabellerna mer överskådliga, samt för att försöka undvika att grupperna blir för små används ur- sprungsområdena , /samt områden utanför . Kategoriseringarna är fortfarande uppdelade på om perso- nerna inom grupperna själva är födda i , eller om de själva är födda i respektive område. Tabell 3.9 Logistisk regressionsanalys av om brottsmisstanken resulterar i åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller åtal. 2003, uppdelat på brottstyper. (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil). 1,6* 1,6* 0,9* 1,4* 1,1* 1,2* 1,4* 1,6* 1,6* 0,6* 0,8* 1,2* 0,9* 0,7* 0,8* 1,4* 1,6* 0,9* 0,8* 0,9* 1,4* 1,1* 0,8* 0,8* 1,4* 0,9* 0,7* 0,8* 0,9* 0,8* 0,8* 0,7* 0,8* 0,7* 0,8* 0,7* 0,6* 0,8* 0,9* 0,7* 0,7* 0,6* 0,7* 0,8* 0,8* * p < 0,05 Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Vid regressionsanalyser för de elva olika brottstyperna var för sig visar resultatet att det endast är i några undantagsfall som individer med utländsk bakgrund har överrisker för att få åtalsunderlåtelse, strafföreläggande eller att åtalas jämfört med individer med svensk bakgrund. De överrisker som finns gäller individer från ursprungs- området /misstänkta för bedrägeribrott, oberoende av om de är svensk- eller utlandsfödda som har en överrisk på 1,4 samt svenskfödda personer misstänkta för brott mot allmän verk- samhet (BrB 17 kap) med ursprung inom /som har en marginell överrisk (1,1). I övrigt finns det endast underrisker, eller icke-signifikanta skillnader, mellan referenspopulationen och jäm- förelsepopulationerna utifrån ursprungsområde. Resultatet från denna logistiska regression tyder på att oavsett brottstyp så medför utländsk bakgrund, och speciellt för utlands- födda utomeuropéer, underrisker för att få åtalsunderlåtelse, straf- föreläggande eller att åtalas jämfört med individer med svensk bakgrund, när kön och ålder hålls konstanta. Materialet från lagföringsregistret nedan gäller endast fällande domar i tingsrätterna runt om i . Individer med ursprung från , samt /lagförs oftast för trafik- brott (se tabell 10 bilaga 4). Medan individer från övriga områden oftast lagförs för tillgreppsbrott. Detta var också de två vanligaste brotten bland brottsmisstankarna som nämnts tidigare (tabell 3 bilaga 2). I övrigt är det svårt att se några specifika mönster för de olika grupperna. I de fortsatta redovisningarna är fyra olika kategorier av påfölj- der redovisade. Dessa är böter, villkorlig dom/skyddstillsyn, fäng- else samt övriga påföljder. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.11 Andel böter, villkorliga domar/skyddstillsyn, fängelse samt övriga påföljder inom de olika ursprungsområdena. (N = 51 380). (37 970) (13 410) Tabell 11 visar att den vanligaste påföljden för alla grupper är böter. Generellt är det vanligare att individer som är utlandsfödda får bö- ter än de svenskfödda från samma ursprungsområden. Detta gäller dock inte för personer som har sitt ursprung i eller . Denna grupp innehåller få individer, speciellt svenskfödda, varför det är svårt att dra några slutsatser utifrån dessa siffror. Vad det gäller fängelse är det i denna tabell bara per- soner med ursprung i länder tillhörande eller , samt svenskfödda individer från , som döms till fängelse i högre utsträckning än de med svensk bakgrund. Regressionsanalys av dömda till fängelse Eftersom uppgifter för de individer som frikänts av tingsrätten inte finns med gäller regressionsanalyserna i detta avsnitt gäller huru- vida personerna har blivit dömda till fängelse eller till annan påföljd. Dessa regressionsanalyser kommer att ta hänsyn till kön Diskriminering av personer med utländsk bakgrund och ålder som vid de tidigare, men även för tidigare lagföringar eftersom det kan tänkas påverka valet av påföljd. Den variabeln har inte funnits tillgänglig för de analyser som gällde uppgifterna från misstankeregistret. Det visar sig att en analys som utgår ifrån de åtta olika geogra- fiska ursprungsområdena (med svensk eller utlandsfödda som un- derkategorier) inte resulterar i några signifikanta överrisker för vare sig svenskfödda eller utlandsfödda personer att dömas till fängelse istället för annan påföljd jämfört med personer med svensk bak- grund. Undantaget är utlandsfödda individer med nordisk bak- grund (se bilaga 5 tabell 12). Med anledning av detta används i de fortsatta analyserna ursprungsområdena , /samt områden utanför på samma sätt som i tabell 9. Tabell 3.13 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade personen döms till fängelse. (N = 51 380). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil). 2,1* 3,9* 3,3* 1,2* 1,2* 0,9* * p < 0,05 Resultaten från regressionsanalysen ger vid handen att det är endast personer med ursprung från /, oavsett om de är födda i eller ej, som har överrisker att dömas till fängelse, vid konstanthållning för kön, ålder samt tidigare lagföringar. I öv- rigt har män överrisker jämfört med kvinnor, personer jämfört med de under samt personer med tidigare lagföringar jäm- fört med dem som lagförs . Diskriminering av personer med utländsk bakgrund En logistisk regressionsanalys som på samma vis som tabell 6 (bilaga 3) tar hänsyn till variabler som kan sägas utgöra någon sorts indikation på social position, som utbildningsnivå, förekomst av socialbidrag samt inkomstnivå, visar i princip samma resultat. Det vill säga att om analysmodellen tar hänsyn till dessa variabler så påverkas inte riskerna för de olika ursprungsområdena i någon nämnvärd utsträckning. Däremot visar det sig att individer med låga inkomster jämfört med de med höga, personer med låg utbild- ning jämfört med personer med högre utbildning samt personer som ingått i en familj som uppburit socialbidrag jämfört med dem som inte har ingått i en familj som uppburit socialbidrag har överrisker för att dömas till fängelse. (Se tabell 14 i bilaga 6). Ett annat sätt gå vidare med analyserna är att göra separata analy- ser för de olika brottstyperna. När det gäller lagföringarna så kommer redovisningen sker endast i en sammanslagen tabell med separata regressionsanalyserna (på samma sätt som i tabell 9). Skillnaden mot den tidigare redovisningen är att rånen inte är ut- brutna som en separat brottstyp, utan räknas in bland tillgrepps- brotten (kap 8 BrB)18. 18 Detta beror på att kodningen i lagföringsregistret är uppbyggd på ett annat sätt än i misstankeregistret. Eftersom rånkategorin utgjorde så liten del av materialet från misstankeregistret gjordes bedömningen att inte särredovisa rånen. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.15 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade personen döms till fängelse, uppdelat på brottstyper. 2003 (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil). 2,6* 5,0* 4,2* 3,0* 2,7* 1,9* 2,3* 4,1* 4,9* 7,5* 4,3* 4,6* 4,3* 3,8* 3,2* 4,3* 1,9* 4,6* 2,4* 1,5* 15,2* 7,4* 7,5* 4,9* 2,6* 2,3* 2,1* 1,3* 1,8* 1,2* 1,3* 1,3* 1,4* 2,2* 1,5* 1,5* 1,5* 1,4* 2,4* 0,8* 1,4* 0,4* 1,5* * p < 0,05 De flesta signifikanta riskerna i tabell 14 är överrisker. Män har i princip alltid överrisker att dömas till fängelse jämfört med kvin- nor. Det blir inga överrisker för män att dömas till fängelse för sexualbrott jämfört med kvinnor. Detta förklaras av att av de 569 individerna som lagförts för denna brottstyp är endast nio kvinnor. Personer har alltid överrisker jämfört med . Personer med tidigare lagföringar har alltid överrisker jämfört med de utan tidigare lagföringar. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund När det gäller utländsk bakgrund är mönstret inte lika tydligt. I mer än hälften av fallen är det inga signifikanta överrisker för att personer med utländsk bakgrund skall dömas till fängelse. Personer med ursprung i eller har oftare överris- ker att dömas till fängelse än de med utomeuropeisk bakgrund. När det gäller brott mot liv och hälsa samt frihet och frid har alla grup- per med utländsk bakgrund, utom svenskfödda utomeuropéer, överrisker för att dömas till fängelse jämfört med individer med svensk bakgrund. Vid tillgreppsbrott samt trafikbrott har personer som är födda i ett utomeuropeiskt land underrisker, jämfört med individer med svensk bakgrund, att dömas till fängelse. Det är dock svårt att dra några generella slutsatser vad det gäller överrisk för mellan fängelsedom på grund av utländsk bakgrund utifrån denna analys. Den sista frågeställningen är hur mycket de olika brottens straff- satser påverkar utfallet. Problemet är att alla som åtalas för brott inte kan dömas till fängelse. Det har inte funnits möjlighet att granska de olika lagrummen för att välja ut de brott som har lik- nande straffsatser och på så sätt göra en mer grundlig analys. Den enkla, och mer grovskurna, lösningen på detta är att göra en regres- sionsanalys men endast på populationen som har dömts till villkor- lig dom, skyddstillsyn eller fängelse. Detta då alla de individerna har haft fängelse i straffskalan för det brott de åtalats för. Eftersom det sker en ökning av andelen med utländsk bakgrund i populatio- nen dömda till fängelse (se tabell 2) kan det tänkas bero på att dessa individer oftare begår grövre brott och därmed råkar ut för presumtionen om fängelse (Zila, 1998, s. 52). För att kontrollera om det är detta som skapar förändringen görs det logistiska regressioner även för dem som dömts till fängelse över , samt de som dömt till fängelse . Om brottets grovhet skulle vara en avgörande faktor vid fängelsedomar är det rimligt att tänka sig att eventuella överrisker vid fängelse minskar för de som får fängelse över 18 måna- der. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Tabell 3.16 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade personen döms till fängelse, fängelse , längre än samt , utifrån populationen dömda till villkorlig dom, skyddstillsyn eller fängelse. (N = 28 771). (Referenskategoriernas oddskvot i fetstil) 2,3* 2,3* 2,4* 2,2* 3,4* 1,5* 1,4* 1,2* 3,1* 2,0* 1,6* 1,4* 1,1* 1,2* 1,3* 1,3* 1,3* 1,3* 1,3* 1,4* 1,6* 2,1* 2,2* 1,1* 1,6* 1,9* 1,8* * p < 0,05 När man använder sig av en population där alla har haft fängelse som en möjlig påföljd, och studerar riskerna för att dömas till fäng- else visar det sig att personer med utländsk bakgrund, oavsett om de är svenskfödda eller ej, har överrisker. Överrisken att dömas till fängelse utan hänsyn till straffets längd är begränsad. Men om ana- lysen tar hänsyn till fängelsestraffets längd ökar överriskerna. Det verkar som om överriskerna är lite högre för fängelsestraffen samt 18 månader. Överriskerna är störst för gruppen med utomeuropeisk bakgrund. De har dubbla överrisken mot perso- nerna med svensk bakgrund, oavsett om de är svensk- eller utlandsfödda. Överriskerna för de andra bakgrundsfaktorerna ligger tämligen stabilt, och tidigare lagföringar har mindre påverkan ju längre fäng- elsestraff.19 19 Regressionsanalys för fängelse har också gjorts och resultatet är likartat, förutom ålder som upphör att vara signifikant. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Utifrån de resultat som presenterats är det svårt att påvisa något generellt mönster som gäller för hela rättsväsendet, från misstanke till avkunnad dom. Däremot finns det andledning i att fundera över resultaten från misstankeregistret där skäligen misstänkta personer med utländsk bakgrund har underrisker för att få åtalsunderlåtelse, strafförelägganden eller åtalas för brott, jämfört med personer med svensk bakgrund. Även resultaten från de analyser som gjorts på de olika brottstyperna kan det spåras en sådan tendens. En möjlig tolkning av detta resultat skulle kunna vara att indivi- der med utländsk bakgrund har lättare att bli betraktade som skäli- gen misstänkta än personer med svensk bakgrund. Polisen skulle till exempelvis ogärna anteckna en person med svensk bakgrund som skäligen misstänkt om man inte har mycket som talar för det, men vara mer beredd att chansa när det gäller personer med utländsk bakgrund. I nästa steg när man skall besluta om åtalsun- derlåtelser, strafförelägganden och åtal kommer bristen på bevis innebära att man är tvungen att lägga ner de misstankar som upp- rättats på lösare grunder. Det som inte riktigt stämmer in på denna argumentation är exempelvis trafikbrotten där en mycket låg andel av brottsmisstankarna inte leder vidare, men utlandsfödda uppvisar ändå underrisker för att få åtalsunderlåtelse, strafförelägganden eller åtalas för brottet. Detta trots att brottet troligen ofta upptäcks av exempelvis polisen och att misstankesgraden oftare kan antas vara högre än skäligen misstänkt redan i inledningsskedet. Men diskretionsutrymmet som ryms inom begreppet skäligen miss- tänkt finns även för dessa brott, och utifrån tidigare forskning om polisen20 kan det inte hållas för otroligt att det finns utrymme för diskriminering även här. Detta ger vidare att processen där perso- ner blir uppskrivna som skäligen misstänkta är höggradigt intres- sant att studera vidare. Förutom detta kan det bara framhållas att polisen som institution är en viktig aktör att studera vidare. När det gäller påföljdsvalen så verkar det som om att det finns överrisker för personer med ursprung från /för att dömas till fängelse, oavsett om de är födda i eller ej. Men även utomeuropeiskt födda personer har överrisker att dömas till fängelse för vissa brottstyper, såsom brott mot liv och hälsa, mot frihet och frid, mot allmän verksamhet samt narkotikabrott. 20 Se i anslutning till tabell 4 ovan. Diskriminering av personer med utländsk bakgrund Vid regressionsanalyser baserade på de individer som dömts till villkorlig dom, skyddstillsyn och fängelse, för att skapa en popula- tion där alla har risken att dömas till fängelse visar det sig att alla personer med utländsk bakgrund har överrisker att dömas till fäng- else, även om överrisken att dömas till fängelse oavsett straffets längd är marginell. När det gäller strafftider över , samt 18 månader ökar överriskerna. För dessa strafftider är över- riskerna större för individer med utomeuropeisk bakgrund, än överriskerna för de med europeisk bakgrund. Överriskerna är i princip lika stora för de svenskfödda som för de utlandsfödda inom de två ursprungsområdena. Detta tyder på att skillnaden inte upp- står vid själva påföljdsvalet, utan i det diskretionsutrymme som uppstår vid själva straffmätningen (, 1998, s. Resultaten från analyserna av både misstankeregistret och lagfö- ringsregistret tyder på att det i det beslutsutrymme för som finns både vid upprättandet av skäligen misstänkta, samt vid bestämman- det av fängelsestraffens längd, uppstår skillnader mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund.