sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Uppgifter om in- köpta tjänster ingår ej. Uppgifter om Ungdomsmottagningarna bygger på information från Före- ningen för Ungdomsmottagningars (FSUM) hemsida, medlemsmatrikel för FSUM samt bearbetning av uppgifterna på liknande sätt som uppgifterna från SKL har behandlats. Uppgifter om Barn- och ungdomspsykiatri bygger på uppgifter från , extrapolerade till hela . Uppgifter om barn- och ungdomsläkare i öppen vård är hämtade från en rapport från en arbetsgrupp (413). 2)Varje årskull ungdomar antas omfatta 100 000 individer. Skolsköterskor, skolläkare, skolkurato- rer och skolpsykologer antas fördela sitt arbete jämnt över åldern 7–. Ungdomsmottagningens personal antas fördela arbetet jämt över åldern 13–. Studenthälsovården antas fördela arbetet jämt över hela årskullarna 19–, trots att endast en mindre del studerar. Allmänläkare antas fördela arbetet jämt över alla åldrar. Den psykiatriska öppenvården antas fördela arbetet jämnt över åldrarna . 3)Antaganden om andel av arbetet som rör psykiska problem grundas för skolsköterskor och skolläkare på egen estimering. Antagandet om skolkuratorer grundas på uppgifter från Enheten Särskilda insatser från vårdpersonal Skolstöd, , stad. Antagandet om ungdomsmottagningar grun- das på uppgifter om personalens sammansättning enligt medlemsregister för FSUM. Antagandet om studenthälsovården grundas på nationella uppgifter inhämtade från , sjuk- sköterska inom Studenthälsan i . Antagandet om allmänläkare grundas på diagnosför- delningen i åldern 15–enligt registrering redovisad av (414). Barn- och ung- domsläkare i öppen vård antas ägna samma andel av arbetet åt psykiska problem som allmän- läkare. Uppgifterna har inhämtats från flera olika datakällor. Ett flertal antaganden, angivna i noterna, har krävts. Dessa förhållanden gör att uppgifterna i tabell 8.1 bör tolkas med försiktighet. En tidigare statlig utredning redovisade elevvårdens resurser (415). Uppgifterna inhämtades från som hade ansvar för tillsynen av skolhälsovården fram . Upp- gifterna grundas på befattningsbenämningar och information om inköpta tjänster ingår ej. Det finns således felkällor även i denna sammanställning. Uppgifterna från kan användas för validering av de uppgifter från SKL som presenteras i tabell 8.1. Uppgifter om elevvårdspersonal åren 1994 och 1997 presenteras i tabell 8.2. De uppgifter för som återfinns i tabell 8.1 pre- senteras också för att underlätta jämförelser. Storleksordningen på insatserna visar sig vara jämförbara , se tabell 8.2. Tabell 8.2 Beräkningar av insatser från olika grupper av elevvårdspersonal 2006 (SKL) Uppgifterna i tabell 8.1 tyder på att de viktigaste vårdgivarna i åldern 13–är öppen barn- och ungdomspsykiatri, skolpsykologer, skolsköterskor samt allmänläkare och i åldern 19–psykiatrisk öppenvård, allmänläkare samt studenthälsovård. Det förekommer sannolikt betydande lokala variationer både med avseenden på resur- sernas fördelning mellan olika yrkesgrupper och de totala resurser- nas volym. Särskilda insatser från vårdpersonal Många tonåringar söker till de ungdomsmottagningar som finns runt om i . Den första mottagningen startade i och var inspirerade av liknande verksamhet i . hade ungdomsmottagningar utvecklas i flera delar av landet (416). Verksamheten i var brett inriktad med tyngd- punkt på psykologiska och sociala frågor. Utvecklingen i påverkades av det särskilda stöd till abortförebyggande verksamhet som staten erbjöd . Det innebar att verksamheten vid ungdomsmottagningarna tidigt inriktades på rådgivning om pre- ventivmedel. Denna inriktning förstärktes av det riktade stöd staten gav till verksamheten som syftade till att före- bygga spridning av HIV. I fanns ca 200 ungdomsmottagningar (417). Fokus ligger på sex och samlevnad. Preventivmedelsrådgivning och oro för sexuellt överförda infektioner är de vanligaste besöksorsakerna. Arbetet med dessa frågor präglar personalens sammansättning. Barnmorskor är den dominerade yrkesgruppen. Det förekommer dock även psykologer, socionomer, gynekologer och barn- och ungdomsläkare. På många mottagningar finns intresse för att arbeta med psykologiska och sociala frågor och att utveckla denna del av verksamheten. ungdomsmottagningar är en samman- slutning som organiserar de flesta ungdomsmottagningar. De flesta mottagningar har som huvudman enbart landsting () eller landsting tillsammans med kommun (). Återstående mot- tagningar har annan huvudman. Olika sätt att erbjuda insatser De aktörer som beskrivs i tabell 8.1 kan erbjuda de effektiva före- byggande insatser som beskrivs i kapitel 7 på olika sätt. Enskilda kontakter är det arbetssätt som dominerar. Den främsta nackdelen är den relativt höga kostnaden per individ. Flertalet metoder kan erbjudas i mindre grupper. Kostnaden blir lägre jämfört med enskilda kontakter. Det kan också vara en fördel för ungdomar att träffas i grupp för att ungdomarna ska kunna byta erfarenheter med varandra. Särskilda insatser från vårdpersonal Den metod som i särklass har den lägsta kostnaden, i förhållande till förväntad effekt, är erbjudande via internet. Erfarenheterna är mest omfattande för KBT där två studier visar att detta är effektivt (351) (352). KBT finns redan på internet men endast mot avgift. Vid enskilda kontakter kan ungdomar få stöd att använda en resurs som finns på internet. Exempelvis kan en elev som söker en skolsköterska för huvudvärk uppmärksammas på ljudfiler med av- slappningsträning som bör finnas tillgängliga. Hon kan också upp- mana eleven att komma åter till mottagningen för att diskutera träningen. 9Differentiering och individualise- ring i det moderna samhället När ungdomar får frågor om stress framhåller många att det finns en mängd motstridiga krav som de ska leva upp till. Om kraven på att hantera mångfalden blir alltför stora upplevs möjligheterna som en påfrestning istället för en rikedom. Därför är det befogat att diskutera dagens mångfald som en källa till stress och psykisk ohälsa. Med industrialiseringen ökar produktiviteten och därigenom blir samhällets roller mer differentierade. Det postindustriella samhället utgör en fortsättning av denna trend. En förutsättning för att pro- duktiviteten ska kunna öka är att människor överger gamla sätt att arbeta och istället löser uppgifter på nytt sätt. Modernism brukar användas för att beteckna en inriktning där enskilda individers självständiga och rationella tänkande värderas mer än traditionell auktoritet. Med ökad differentiering blir tillvaron mindre förutsägbar. Upp- lösningar av traditionella roller har varit ett framträdande tema i ungdomsforskningen. Sociologen använder be- greppet liquid modernity (flytande modernitet) för att beskriva ett samhälle där inga gränser längre är klara. Vid industrialismens genombrott organiserades arbetet efter hie- rarkiska militära förebilder. Var och en hade en tydlig roll. Denna byråkratiska modell för arbetslivet har under de senaste decenni- erna börjat ersättas av mer flytande modeller. Organisationerna har blivit plattare och det har blivit mindre tydligt vad som kvalificerar en medarbetare till att avancera. För den anställde medför dessa förändringar en större osäkerhet över vad som faktiskt gäller. I en översikt publicerad prövar författarna tio hypotetiska förklaringar till att psykisk ohälsa blivit vanligare bland unga. Deras huvudförklaring var att unga människors förväntningar har ökat snabbare än deras faktiska livsmöjligheter. Differentiering och individualisering i det moderna samhället urskiljer en liknande bild när han analyserar de postindustriella samhällenas utveckling under andra delen av . pekar på att människors levnadsvillkor markant har förbättrats men att människors förväntningar utvecklats ännu snabbare. Nettoresultatet blir paradoxalt eftersom upplevelsen av brist ökar, trots att de fak- tiska levnadsvillkoren har förbättrats. World Value Survey är ett omfattande internationellt system som används för att följa utvecklingen av människors värderingar. World Value Survey särskiljer två dimensioner som anknyter till begreppet individualisering. En dimension gäller traditionell auktoritet versus sekulär-rationell auktoritet. Personer med sekulära-rationella värde- ringar har en allmänt ifrågasättande attityd och anser att den en- skilde kan göra egna rationella bedömningar. I dominerar sekulära-rationella värderingar. En annan dimension som särskiljs i World Value Survey gäller inriktning på överlevnad och materiella förhållanden versus individuellt självförverkligande. I domi- nerar värderingar knutna till självförverkligande. översikt ingick ett knappt hundratal länder. representerar extremen för båda dimensionerna. Det innebär att vi i mer än i något annat land utgår från sekulär-rationell auktoritet och betonar in- dividuellt välbefinnande och självförverkligande mer än i andra länder. Fyra empiriska studier av individualiseringens effekter på psykisk hälsa identifierades vid en litteratursökning. Samtliga studier har begränsningar. De pekar dock på ökad risk för psykisk ohälsa i in- dividualistiska och sekulariserade samhällen. De teoretiska övervägandena tillsammans med de empiriska stu- dierna ger stöd för uppfattningen att fenomen kopplade till indivi- dualisering och differentiering ökar risken för psykisk ohälsa. Grunden är de nya möjligheter som har öppnat sig och som kan vara svåra att överblicka. Förskola, skola och fritidsverksamhet kan rusta ungdomar för denna öppna situation genom att erbjuda till- fällen till reflektion och genom att utveckla de ungas kompetenser. De ungdomarna som intervjuats framhåller att en av de största samhällsförändringarna som skett under är den ökade valfriheten, se kapitel 4. Majoriteten anser att det är fan- tastisk att man kan välja mellan så många alternativ. Det vill man inte ändra på. Det handlar om att hitta ett förhållningssätt så att Differentiering och individualisering i det moderna samhället man kan själv välja när man vill göra val. Man vill ju alltid välja det bästa valet när det finns så stor frihet. Vi blir uppfostrade till att vi kan bli vad vi vill och då blir det mycket höga krav. Många ungdomar använder begreppet prestationssamhälle. De möjlighe- ter som förmedlas genom media, kan också vara motstridiga. Det är därför befogat att diskutera dagens mångfald som en källa till stress och psykisk ohälsa. Sedan jordbrukssamhällets start för 10 har samhället blivit alltmer differentierat. Till en början kunde en familj som bru- kade jorden bara försörja sig själv. Efterhand ökar produktiviteten vilket gjorde det möjligt att försörja hantverkare, militär, präster osv. Människors levnadsvillkor blev mer olika (418). Med industria- liseringen ökar produktiviteten än mer och därigenom blir rollerna allt fler. Det postindustriella samhället utgör en fortsättning av denna trend. En förutsättning för att produktiviteten ska kunna öka är att människor överger gamla sätt att arbeta och istället löser uppgifter på nytt sätt. Någon måste börja med det nya. I ett samhälle som är styrt av traditionen är det svårt att införa det som tidigare är oprö- vat. Det är först när individen kan frigöras från traditionen som det på allvar är möjligt att introducera nya metoder. Modernism brukar användas för att beteckna en inriktning där enskilda individers självständiga och rationella tänkande värderas mer än traditionell auktoritet (419). Senmoderniteten utgör modernitetens fortsättning med karaktäristiska som fragmentering av auktoritet och inriktning på konsumtion (420). Individens självständighet gentemot traditionen, ökad produkti- vitet och ökad differentiering utgör således olika aspekter av samma fenomen. Det går inte att tänka bort en aspekt, t.ex. individualise- ringen, och behålla övriga två. Differentiering gör tillvaron mer öppen Med ökad differentiering blir tillvaron mindre förutsägbar. Ett skäl är att det är svårare att förutsäga andra människors beteenden. I ett äldre samhälle var rollerna tydliga och en person hade i allmänhet Differentiering och individualisering i det moderna samhället ett ganska begränsat antal kontakter. Då var det relativt lätt att för- utsäga dessa människors beteenden. är situationen helt annan. utvecklades relativt tydliga uppfattningar om adekvata roller under olika perioder av livet. Barndomen upp- fattades som distinkt skild från rollen som vuxen (421). efter utvecklades föreställningen om ton- åren som en särskild period mellan barndom och livet som vuxen. slutade barndomen i samband med puberteten då de flesta slutade skolan. Därefter började de unga att ta ansvar för den egna försörjningen genom arbete. har uppfattningarna om olika åldrar förändrats. Gränsen mellan barndom och ungdomsperioden har blivit otydligare. Det är exempelvis inte ovanligt att flickor som är 7–klär sig som tonåringar. Å andra sidan har det börjat förekomma att unga vuxna återtar lekar från barndomen (422). Gränserna mellan barndom, ungdomstid och det vuxna livet har blivit otydligare. Upplösningar av traditionella roller har varit ett framträdande tema i ungdomsforskningen. Särskilt har upplösningen av den tra- ditionella manliga arbetarrollen behandlats (66). Utvecklingen av nya identiteter genom konsumtion av musik och kläder har också haft en viktig plats (305), särskilt i svensk ungdomsforskning (423). Utvecklingen har medfört att allt fler har fått en allt längre utbildning. De flesta har fått träning i att reflektera kritiskt. Det innebär att det inte längre finns någon själv- klar grund för att påstå att en viss form av kunskap ska ses som överlägsen en annan. Likaledes sätts legitimiteten för de folkvalda allt oftare ifråga. Sociologen använder begreppet liquid modernity (flytande modernitet) för att beskriva ett samhälle där inga gränser längre är klara (200). Uppenbart ställer ett sådant samhälle högre och annorlunda krav på individen än ett traditionellt jordbruksamhälle där det mesta var givet på förhand. Vid industrialismens genombrott organiserades arbetet efter hierar- kiska militära förebilder. Var och en hade en tydlig roll, enligt klassiska byråkratiska modell (424). Organisationen var stabil. Det innebar att en person långt ned i strukturen kunde vinna Differentiering och individualisering i det moderna samhället på att hålla ut eftersom han med tiden kunde räkna med att bli be- fordrad. Tillvaron var förutsägbar. Denna modell dominerade inom arbetslivet . Den byråkratiska modellen har under börjat ersättas av mer flytande modeller (201). Förändringarna är tydligast inom exportorienterad högteknologisk verksamhet men tendensen finns även inom andra sektorer. Det finns flera skäl till utvecklingen. Ett är det ökade kunskapsinnehållet i produktionen, ett annan är kapitalets ökade rörlighet, ett tredje är tillgången till modern informationsteknologi. Arbetet bedrivs inte längre i former som är stabila över decennier. Ett uttryck för denna tendens är det ökade antalet omorganiseringar som gäller inom hela arbetslivet, se kapitel 5. Organisationerna har också blivit plattare. I den äldre byråkra- tiska modellen gick ett beslut från högsta chefen genom ett lager av mellanchefer som tolkade beslutet. När uppdraget nådde den som faktiskt skulle utföra arbetet vad det mycket tydligt vad som för- väntades. För organisationen som helhet kanske tolkningen inte var optimal men den enskilde medarbetare visste vad som gällde. överlåts tolkningen i högre grad till den enskilde. Det ger en viss frihet men också osäkerhet om vad som faktiskt är giltigt. Likaledes är det mindre tydligt vad som kvalificerar en medarbe- tare till att avancera. Att vara kvar länge på samma arbetsplats är inte längre en merit. Kompetens för en uppgift spelar självfallet roll men eftersom uppgifterna växlar snabbare än tidigare är det inte längre avgörande att behärska en viss given uppgift. Det som istället räknas är potential till att utföra nya uppgifter. Potential är en kvalité som är betydligt svårare att fånga än kompetens. För den anställde medför även denna förändring en större osäkerhet över vad som faktiskt gäller. Utvecklingen inom arbetslivet är en del av de processer som är temat för detta kapitel: ökad produktivitet, differentiering och individualisering. Det går knappast att isolera förändringarna inom arbetslivet från utvecklingen som helhet. Samband mellan individualisering och psykisk hälsa Rutter och medarbetares översikt av utvecklingen av psykisk ohälsa har presenterats i kapitel 3 (94). I detta arbete prövar författarna tio hypotetiska förklaringar till den Differentiering och individualisering i det moderna samhället ökade psykiska ohälsa som påvisats. De finner endast stöd för två förklaringar. Den ena är den ökade konsumtionen av alkohol. Frågan behandlas här i kapitel 6. Den andra förklaringen är att unga män- niskors förväntningar ökat snabbare än deras faktiska livsmöjlighe- ter. Sociologen urskiljer en liknande bild när han analyserar de postindustriella samhällenas utveckling under andra delen av (370). pekar på att människors levnads- villkor markant har förbättrats men att människors förväntningar utvecklats ännu snabbare. Nettoresultatet blir paradoxalt eftersom upplevelsen av brist ökar, trots att de faktiska levnadsvillkoren har förbättrats. Klyftan mellan förväntningar och det som går att realisera hänger samman med individualiseringen. I ett individualiserat samhälle, rikt på resurser, varierar levnadsvillkoren mer . Utvecklingen har öppnat en mängd potentiella livsmöjligheter. Det finns inga tydliga normer för vad som är rimligt och mindre rimligt. Därför finns en risk för att gapet ökar mellan förväntningarna och det som realistiskt går att infria. I takt med förbättrade livsvillkor kan vi ge barn och ung- dom en tydligare plats som individer än som var fallet längre till- baka i tiden. Vuxna anser att barns och ungdomars förväntningar ska behandlas med respekt och de har rätt till inflytande. FN:s konvention om barnets rättigheter ger ett uttryck för denna syn. Rimligen medför detta att de ungas förväntningar stiger. Det är inte längre givet att behöva stå ut med att inte bli hörd när det gäller fördelning av läxor och prov, att ha håltimmar under skoldagen och att behöva stå i långa lunchköer. Det har också skett förbättringar, men inte i samma takt som förväntningarna har stigit. En i grunden positiv utveckling kan därför, paradoxalt nog, vara källa till ökat missnöje och upplevelse av stress. Vad som faktiskt går att göra lär sig en individ efterhand. Vägen till sådan lärdom är knappast smärtfri eftersom individen under denna resa måste ge upp tidigare förväntningar. Att under en sådan process först bli orolig är ganska naturligt. När det sedan är helt klart att förhoppningarna måste överges är ett sänkt stämningsläge adekvat eftersom det ger utrymme för omorientering (60). Det är inte heller oväntat att nedstämdhet är påtagligt vanlig under ung- domsåren eftersom det är den första period i livet då individens förhoppningar på allvar prövas mot livets realiteter. Ett fiktivt levnadslopp omkring kan illustrera detta för- hållande. går på samhällsvetenskaplig linje på gymnasiet. Differentiering och individualisering i det moderna samhället är inte särskilt engagerad i skolan men klarar sig hyggligt. Hans verkliga intresse är elektronisk musik som han skapar på datorn och med hjälp av akustiska instrument. Han delar intresset med några jämnåriga och ägnar en stor del av fritiden åt musiken. De lyckas sälja några musikstycken som ger dem bra betalt. Efter gym- nasiet tänker sig att han ska kunna försörja sig på att göra musik. Han går en ettårig musikkurs på X-skolan och söker sedan en annan utbildning men kommer inte in. Han har några tillfälliga jobb. Ekonomin blir allt mer problematisk, trots att föräldrarna skjuter till pengar. Han blir nedstämd och har svårt att ta sig för att söka arbete. Högskoleutbildning uppfattar han inte som menings- full. När det gått hjälper en släkting honom till ett arbete inom åldringsvården. Han trivs med uppgiften och planerar sedan att söka till en ingenjörsutbildning. var det inte många ungdomar som hade tanken att de skulle kunna försörja sig på musik. går det att leva på sådant arbete men fortfarande klarar sig bara några få på detta sätt. Processen att ställa om förväntningarna mot ett mer ordinärt arbete är inte oproblematisk. I ett individualiserat samhälle har individen större frihet att själv utforma sitt liv än i ett traditionellt samhälle. Man kan därför för- vänta att individernas upplevelse av kontroll ska öka. Inom psyko- logisk litteratur används begreppet locus of control för att beskriva om individen uppfattar sig själv som offer för omständigheterna (yttre kontroll) eller om hon uppfattar att hon själv kan styra (inre kontroll). Twenge och medarbetare har analyserat studier som beskriver utvecklingen bland unga i –2002 (425). De finner att ungdomar i tydligt minskad omfattning upplever att de själva kan påverka sin livssituation. Detta resultat stämmer inte med det förväntade. har ungdomar i fått tillgång till mer resurser och kan sannolikt påverka den egna livssituationen i större omfattning än de kunde vid periodens början. Twenges fynd går däremot att uppfatta som tecken på att ung- domars faktiska möjligheter har utvecklats snabbare än deras för- måga att hantera den öppna situationen. Differentiering och individualisering i det moderna samhället Empiriskt stöd för individualisering World Value Survey är ett omfattande internationellt system som används för att följa utvecklingen av människors värderingar (426, 427). World Value Survey särskiljer två dimensioner som anknyter till begreppen individualisering, modernitet och postmodernitet. En dimension gäller traditionell auktoritet versus sekulär-rationell auktoritet. Personer med en traditionell auktoritetsuppfattning uppfattar religiösa system som värdefulla, anser formella maktinne- havare som kungar och presidenter som viktiga och anser att den traditionella familjen utgör grundvalen för samhället. Personer med sekulära-rationella värderingar har däremot en allmänt ifrågasättande attityd och anser att den enskilde kan göra egna rationella bedöm- ningar. Studien visar att övergången från jordbrukssamhälle till industri- samhälle medför att traditionella värderingar ersätts av sekulära-ra- . Eftersom industrialiserades har de traditionella värderingarna redan för länge sedan er- satts av sekulära-rationella. Inte oväntat har ungdomar i allmänhet mer sekulära-rationella värderingar än äldre. En annan dimension som särskiljs i World Value Survey gäller inriktning på överlevnad och materiella förhållanden versus indivi- duellt självförverkligande. Denna utveckling är förknippad med övergången från industrisamhälle till ett samhälle som domineras av produktion av tjänster. är ett av de länder där utvecklingen gått längst i detta avseende. Därför fäster vi stor vikt vid individuellt självförverkligande eftersom vi uppfattar de grundläggande materiella villkoren som relativt självklara. Inte oväntat har ungdomar i allmän- het tydligare värderingar inriktade på självförverkligande jämfört med äldre. översikt ingick ett knappt hundratal länder. re- presenterar extremen för båda dimensionerna (428). Det innebär att vi i mer än i något annat land utgår från sekulär-rationell auktoritet och betonar individuellt välbefinnande och självförverk- ligande mer än i andra länder. World Value Survey beskriver således värderingar i som kan förknippas med individualiserade föreställningar om vilket liv som är önskvärt. Differentiering och individualisering i det moderna samhället (SOM = samhälle, opinion och massmedia) i genomför regelbundna mätningar av attityder i olika åldersgrupper. I en aktuell rapport beskrivs utvecklingen i ålders- gruppen 15–(429). I dessa undersökningar används en struktur för värderingar som utvecklats av (430) och som skiljer sig från World Value Survey.