sou · GUB3107 · 2007-01-01 00:00:00 — Preciseringen bör också möjliggöra uppföljning av köpens effekter för den sjukskrivnes möjligheter att återgå i arbete. Möjligheten att avgränsa medlen till en eller flera målgrupper bör övervägas. Det bör även övervägas om för de särskilda medlen ska kunna köpa basutredningar eller inte. Riksrevisio- nen föreslår att RFV ges i uppdrag att genomföra en utvärde- ring som kan utgöra underlag för denna precisering Regeringen bör ge RFV i uppdrag att utfärda detaljerade riktlinjer för köp av tjänst som minskar olikheten i hanteringen mellan handläggare och kontor. RFV har utfärdat riktlinjer för köp av tjänst. Dessa finns när- mare beskrivna i kapitel 13. Efter det att rehabiliteringsreformen trädde i kraft /92 har många utredningar haft i uppdrag att förtydliga arbetsgivarens ansvar. Likaså har kostnadsansvaret för rehabiliteringsinsatser varit föremål för utredning. Trots det omfattande utredningsarbetet och ett stort antal för- slag på området har mycket litet förändrats i lagstiftningen. Huvud- sakligen handlar förändringarna om sjuklöneperiodens längd. Några av de utredningar som ägt rum sedan rehabiliteringsreformen stiftningen kring rehabiliteringsarbetet har också preciserats. Den största förändringen kom nog då den särskilda sjukför- säkringsavgiften för arbetsgivare, den s.k. medfinansieringen, infördes. finns det ingen tydlig avgränsning av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. Kostnadsansvaret har också förblivit otydligt trots olika förslag på hur det skulle kunna lösas. Den enda begränsning av användning av särskilda medel för köp av rehabiliterings- tjänster som införts är ett förbud mot köp av insatser för arbets- lösa. Det tycks finnas en obenägenhet att genomföra större reformer. En berättigad fråga är väl om det är mer utredning av frågorna som behövs eller om det mer handlar om viljan/oviljan att ta beslut? De förslag på någon typ av försäkringslösning som Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78) föreslog blev aldrig föremål för övervä- gande. Inte heller det förslag om ett differentierat kostnadsansvar som presenterade. 3 Sjukfrånvaron och dess orsaker och fram ökade sjuk- frånvaron kraftigt. Sjukfallen blev fler och framförallt längre. Sjuk- frånvaron har börjat sjunka och tillström- ningen av nya sjukfall är nu nere på samma nivå som . Även ökningen av nya fall med sjuk- och aktivitetsersättning har upp- hört, men ligger fortfarande på en historiskt sett hög nivå. omfattade antalet ersatta dagar med sjukpenning samt sjuk- eller aktivitetsersättning räknat som helårsarbetare, av befolkningen i åldrarna 16–. Under regi- strerades 595 000 nya sjukfall, varav 419 000 hade en anställning. var motsvarande 573 000 nya sjukfall, varav 381 000 hade en anställning. Att antalet var fler 2005 jämfört med beror på att sjuklöneperioden ändrades från 21 . De allra flesta sjukfall är korta. av sjukfallen omfattar endast karensdagen. är mer än hälften åter i arbete. av sjukfallen bland anställda, pågår längre än tre veckorTPF1FPT. Även av dessa sjukfall avslutas de allra flesta inom . Mot bakgrund av den kraftiga ökningen av sjukskrivningar påbörjade regeringen ett arbete utifrån en samlad strategi för ökad hälsa i arbetslivet, det så kallade 11-punktsprogrammet. Syftet var att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för hälsan i arbetslivet tydligare. Regeringens formulerade mål för ökad hälsa i arbetslivet: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning ska i förhållande till 2002 halveras . Parallellt ska antalet nya aktivitets- 1TP PT Socialförsäkringen, årsredovisning s. 28. Sjukfrånvaron och dess orsaker och sjukersättningar minska. Hänsyn ska tas till den demografiska utvecklingen . Då målet är nått ska sjukfrånvaron var nere på den nivå som gällde . fick 231 800 personer sjukpenning. Det är 19 900 (7,) färre än motsvarande månad föregående år. Inflödet av nya sjukfall är nu nere på de nivåer som föregick uppgången i sjukfrånvaron . Ytterliggare en positiv tendens i resultatutvecklingen är att antalet långa sjukfall minskar kontinuerligt. var antalet sjukskrivna 14 000 färre än . För att ge ett litet längre perspektiv på sjukfrånvaron redovisar vi nedan även utvecklingen , , inklusive de regeländringar som skett . Sjukfrånvaron och dess orsaker Diagram 3.2 Antal sjukfall > 1976–2005 Anm. Mars 1991. Ersättningsnivån sänks till i sjukperioden. Sjuklön från arbetsgivare till anställda införs under sjukperiodens 14 första dagar. Sjukpenning till anställda betalas först från dag 15 i sjukperioden. En karensdag införs. Ersättningsnivån sänks generellt till . Sjuklön från arbetsgivare till anställda förlängs till sjukperiodens 28 första dagar. Ersättningsnivån höjs till . Sjuklön från arbetsgivare till anställda förkortas till sjukperiodens 14 första dagar. Sjuklön från arbetsgivare till anställda förlängs till sjukperiodens 21 första dagar. Ersättningsnivån på sjukpenning sänks till . Sjuklön från arbetsgivare till anställda förkortas till sjukperiodens 14 första dagar. Ersättningsnivån på sjukpenning höjs till . Sjukfrånvaron och dess orsaker De allra flesta sjukfall avslutas Diagram 3.3 Så fort avslutas sjukfallen Varaktighet i fall som startat 3.1.1Allt fler har sjuk- eller aktivitetsersättning men tillflödet minskar minskade antalet nya fall med sjuk- eller aktivitetsersättning , från drygt 72 800 till 56 800 fall. Det finns främst två förklaringar till detta. Dels finns det färre sjukfall, dels har blivit striktare i sin bedömning av rätt till ersättning från sjukförsäk- ringen. Antalet pågående ärenden med sjukersättning stiger dock fortfa- rande beroende på att det är färre ärenden som lämnar sjukersätt- ningen än som tillkommer (cirka 45 000 fall med sjukersättning avslutas ). Närmare hälften av de sjukfall som pågått avslutas med sjuk- och aktivitetsersättning. Sjukfrånvaron och dess orsaker Diagram 3.4 Utveckling av sjuk- och aktivitetsersättning 1983–2005 översteg antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersätt- ning en halv miljon och var antalet cirka 556 000. Sannolikheten för att den som en gång fått sjuk- eller aktivitetsersättning ska återinträda på arbetsmarknaden är liten. Det är oroande att de personer som beviljas sjukersättning är betydligt yngre än de tidigare varit. av de nybevil- jade sjuk- och aktivitetsersättningarna avsåg personer . Bland de pågående fallen med sjuk- eller aktivitetser- sättning är motsvarande siffra drygt 30 procent.TPF2FPT Medfinansieringen har inte ökat antalet nybeviljade sjukersättningar Sedan den 1 januari 2005TPF3FPT har arbetsgivare ett medfinansieringsan- svar för anställda som är sjukskrivna på heltid. Arbetsgivarens med- finansiering utgör av den anställdes sjukpenning. Det fanns en oro att medfinansieringen skulle leda till en ökning av antalet nybeviljade sjukersättningar eftersom detta befriar arbetsgi- varen från medfinansiering. Denna farhåga har dock inte besannats. 2TP PT årsredovisning 2004. 3TP PT Lag (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. Sjukfrånvaron och dess orsaker 3.1.2Regionala skillnader i sjukfrånvaron OhälsotaletTPF4FPT för perioden – varierar i , och och uppåt i de län som har högst ohälsotal. Anledningen till de stora regionala skillnaderna har varit föremål för ett antal studier. I de flesta fall har regioner med svag arbets- marknad också höga ohälsotal och tvärtom. I en studie av dåvarande RiksförsäkringsverketTPF5FPT, RFV, analyseras de stora regionala skillnaderna i sjukskrivning mellan olika kommu- ner i landet. Sammanfattningsvis konstateras i studien att: Både sjukfallsfrekvens och ohälsotal är högst i norra samt i glesbygdskommuner i , även då skillnader i befolkningsstruktur, arbetsmarknad, utbildningsnivå etc. beak- tas. Skillnaderna i ohälsa mellan olika storstadskommuner går till stor del att förklara med demografiska, socioekonomiska och arbetsmarknadsrelaterade förhållanden i kommunen. Skillnaderna i ohälsa inom gruppen glesbygdskommuner, vilka dessutom överlag har den högsta sjukfrånvaron beror till stor del på olikheter i sjukförsäkringens tillämpning. Det finns endast små skillnader i vilka faktorer som tycks ligga bakom de regionala skillnaderna i mäns respektive kvinnors sjukfrånvaro och förtidspensionering. I en annan rapportTPF6FPT redovisas en studie av attityderna till sjukskriv- ning i dels en småländsk kommun, , dels en jämtländsk, . Invånarna i har dubbelt så många sjukskriv- ningsdagar som invånarna i , men de har också en helt annan inställning till när det är rätt att vara sjukskriven. Huruvida antalet dagar med sjukpenning speglar attityderna till sjukskrivning eller tvärtom är inte självklart men förmodligen påverkar de var- andra på så sätt att höga sjuktal i kommunen gör det mer legitimt att leva på sjukpenning. 4TP PT Sammanlagda antalet utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, reha- biliteringspenning samt med sjuk- och aktivitetsersättning per invånare i åldern 16–. 5TP PT Analyserar 2003:17 s.8, . 6TP PT Analyserar 2005:4, . Sjukfrånvaron och dess orsaker Sjukskrivning på heltid ska inte vara förstahandsalternativet. I stället bör deltidssjukskrivning användas i ökad omfattningTPF7FPT . Deltidssjukskrivning har ökat successivt och var av samtliga sjukfall deltidssjukskrivningar. Det är en ökning jämfört med med . Störst andel deltidssjukskrivningar finns bland sjukfall som pågått . Där är ökningen av deltidssjukskrivningen nästan 4 procent- enheter. Den ökning som skett kan antagligen tillskrivas såväl med- finansieringen som den mer strikta bedömning av rätten till ersätt- ning som sker på . 3.1.4Allt färre har rehabiliteringsersättning Antalet pågående ärenden med rehabiliteringsersättning sjunker. har antal ärenden med rehabiliteringsersättning minskat . uppbar knappt 14 100 personer rehabiliteringsersättning (av cirka 212 000 pågående sjukfall). Motsvarande antal var cirka 17 200 personer och 239 900 sjukfall. 3.1.5Kostnaderna för sjukskrivningar och sjukersättning minskar utgifter för sjukpenning uppgick till , vilket är en minskning med nästan 3,5 miljar- der kr jämfört med . Kostnaden beräknas minska till 28 miljar- der kr för . har utgifterna för sjuk- och aktivitets- ersättning ökat. Den största prognosförändringen gäller rehabili- teringspenning. 7TP PT Prop. 2002/03:89 s. 20–22. Sjukfrånvaron och dess orsaker Utgifter 2004–2008TPF FPT (1)P P Inkl. Samverkansmedel. (2)P P Inkl. kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. (3)P P Exklusive ålderspensionsavgifter. Sedan sjuklöneperioden för arbetsgivare infördes saknas offentlig statistik om sjukfrånvaro under den av arbetsgivaren finansierade sjuklöneperioden. betalade arbetsgivarkol- lektivet sammantaget 1,8 miljarder i medfinansieringsavgifter. Av de 53 000 arbetsgivare som hade minst en heltidssjuk- skriven anställd var det 16 500 som påfördes någon avgift. Detta beror på det fribelopp och det högkostnadsskydd som finns i lagen.TPF9FPT 3.2Diagnoser i pågående sjukfall De problem som orsakar sjukskrivning och ohälsa har ofta en oklar bakgrund. Det gäller framför allt långtidssjukskrivningar där huvuddelen av de bakomliggande problemen har en komplex bak- grund med psykosociala inslag. av alla sjukskriv- ningar beror på diagnostiserade somatiska sjukdomar och skador, resten är främst symtombaserade syndrom. Det är bland de symtombaserade diagnoserna som den stora ökningen av sjuk- skrivningen har skett. 8TP PT budgetunderlag 2007–2009. 9TP PT Lag (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. SOU 2006:107 Sjukfrånvaron och dess orsaker Pågående sjukfall fördelade efter diagnos, Andel (%) Faktorer av betydelse för hälsotillståndet Endokrina systemet och ämnesomsätt- Diagnos saknas/okänd En fördelning på diagnosgrupper bland sjukfall som pågick visar att den vanligaste sjukskrivningsorsaken är rörelseorganens sjukdomar, av de sjukskrivna. En nästan lika frekvent diagnos är psykiska sjukdomar, som var orsak till sjukskrivningen för av de sjukskrivna. Det är de psy- kiska sjukdomarna som ökat mest, och ökningen är störst för kvinnor. De psykiska sjukdomarna fördelar sig ungefär lika mellan depressioner och stressrelaterade sjukdomstillstånd. Jämför man perioden till har andelen kvinnor med psykiatrisk diagnos ökat från 13 till , medan motsvarande siffror för männen ökat från . För kvinnor har ökningen skett , för män enbart efter 1999. Diagnosgruppen rörelseorganens sjukdomar har minskat sin andel i ungefär motsvarande grad. Sjukfrånvaron och dess orsaker 3.3Skillnader i sjukfrånvaro mellan män och kvinnor Kvinnor har fler ersatta dagar än män och ökningstakten har varit högre för kvinnorna. Statistiken inkluderar sjukpenning, arbets- skadepenning och rehabiliteringspenning. hade kvinnor som grupp färre ersatta dagar än män. Skillnaderna utjämnades och sedan ökade gapet. hade kvinnor 40 pro- cent fler ersatta dagar, som ökade till 2000 för att sedan plana ut på denna nivå. syns dock en liten förändring. Det totala antalet nya fall ökade (beroende på sjuklöneperiodens förkort- ning), men antalet som varade längre än minskade. Minsk- ningen var störst för kvinnor. Tabell 3.3 Antal sjukfall för kvinnor resp. män 2004–2005 Sjukfrånvaron och dess orsaker Nedan följer en bild som illustrerar sjukfrånvarons omfattning för personer som har en anställning. Diagram 3.5 Sjukfrånvarande 1987–2005TPF10FPT. Hel vecka i procent av sysselsatta. Även period med sjuklön ingår. 3.5Sjukfrånvaron i små företag Av cirka 900 000 företag har 676 000 ingen anställd alls. 188 000 företag har 1–9 anställda och drygt 1 000 företag har mer än 200 anställda.TPF11FPT Arbetsgivarorganisationen Företagarna genomförde en undersökning om sjukfrånvaron i små företagTPF12FPT. Antalet tillfrå- gade företag var 4 551, alla i storleksgruppen med 1–49 anställda. Företagen kom från alla branscher och var spridda över hela landet. I de flesta småföretag med långtidssjukskriven personal var det bara en person som var sjukskriven. Detta är rimligen en följd dels 10TP PT Diagrammet visar sjukfrånvarande hel vecka i procent av antalet sysselsatta. Den sjukfrån- varo arbetskraftsundersökningarna ger information om är begränsad till sjukfrånvaron under en viss vecka. Ingen information finns om den totala längden på sjukfrånvaron. Uppgifterna för är ej jämförbara . 11TP PT SCB, . 12TP PT Hur hanterar företagen medfinansieringen? Sjukfrånvaron och dess orsaker av det begränsade antalet anställda i ett småföretag, dels av den låga sjukfrånvaron hos sådana arbetsgivare. Men även om det bara är en person som är frånvarande, så motsvarar han eller hon en stor del av personalstyrkan. Resultatet pekar på att antalet långtidssjuk- skrivna i företag med färre än 50 anställda uppgår till drygt 30 000 personer i hela riket. Detta stämmer väl överens med andra under- sökningar.TPF13FPT Undersökningen visade att det bara är en liten grupp arbetsgivare för vilka medfinansieringen upphör genom att den anställde fått rehabiliteringsinsatser för att kunna återgå i arbete. Särskilt tydligt är detta för de allra minsta företagen (1–4 anställda) där svarade att den anställde kommer att få rehabiliteringspen- ning. Man kan jämföra detta med de något större företagen anställda (20–49) där av företagen svarar att rehabiliter- ing kommer att bli aktuell. Den vanligaste orsaken till att småföretagen bedömer att deltids- sjukskrivning eller rehabilitering inte är möjlig är att den anställde är alltför sjuk för att kunna återvända till arbetet. Det innebär att även om arbetsgivaren skulle sätta in olika rehabiliteringsåtgärder, så skulle den anställde ändå förbli sjukskriven på heltid. De riktigt små arbetsplatserna kan endast undantagsvis tillhandahålla andra arbetsuppgifter än de individen hade innan sjukskrivningen. Av de småföretag som har någon som är långtidssjukskriven ansåg att de inte får tillräckligt stöd för att kunna hjälpa den anställde åter i arbete. Sjukfrånvaron ökade på mindre arbetsställen Tabell 3.4 Andel sjukfrånvarande efter arbetsställets storleksklass, –2005 13TP PT Se t.ex. , sjukfrånvaro, 2004. Sjukfrånvaron och dess orsaker På arbetsställen med färre än 10 anställda ökade sjukfrånvaron till . På arbetsställen med fler än 100 anställda uppgick jämförelsevis andelen sjukfrånvarande till , en minskning . Sjukfrånvaron ökar konsekvent med arbetsställets storlek (vilket man kan se i tabellen ovan). 3.6Sjukskriven i stället för arbetslös Det är svårt att få fram exakta siffror på hur stor andel av de sjukskrivna som är arbetslösa, men det är helt klart att de arbetslösa är överrepresenterade. Diagram 3.6 Arbetslösa 1999–2005 1 000-tal, i åldersgruppen 16–. infördes en ny EU-anpassad , vilket medför att resultaten inte är helt jämförbara med de tidigare undersökningarna. Förändringarna innebär också att det inte är möjligt att ta fram säsongrensade data för perioden . Ovanstående diagram kommer att uppdateras så snart säsongrensade data blir tillgängliga. Sjukfrånvaron och dess orsaker var obalanstalet (antalet arbetslösa plus antalet deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen) enligt Arbets- marknadsverkets (AMV) statistik . Av samtliga pågående sjukfall var arbetssökande hos Arbetsförmedlingen när sjukskriv- ningen inleddes. Det är dock betydligt fler av de sjukskrivna som är arbetslösa vid sjukfallets start eller som blir det under pågående sjukskrivning. Olika undersökningar har visat på att mellan av de sjukskrivna är arbetslösa. I ett regeringsuppdragTPF14FPT till och Arbetsmark- nadsstyrelsen att förstärka insatser för alla försäkrade som är långtidssjukskrivna eller uppbär tidsbegränsad sjuk- eller aktivitets- ersättning har man vid den inledande kartläggningen av sjukfallen funnit att i målgruppen är arbetslösa.TPF15FPT Det kan finnas flera förklaringar till att de arbetslösa utgör en större andel bland de sjukskrivna än obalanstalet. Den som har sämre hälsa har svårare att få arbete. Det är en extra anspänning att inte få arbete, vilket kan öka risken för sjukskrivning. Det finns många tidsbegränsade anställningar inom kommuner och landsting, den sektor som också har en hög sjukfrånvaro. Om en sådan anställningsperiod löper ut under pågående sjuk- skrivning blir individen arbetslös till dess denne på nytt kan ta ett arbete. Efter en viss tids sjukskrivning avaktualiseras den sjukskrivne ur AMV:s register och finns alltså inte längre med i obalans- talet. 3.7Varför ökade sjukfrånvaron ? Behovet av kunskaper om sjukfrånvarons orsaker och lämpliga motåtgärder har lett till aktivitet inom forskarvärlden. Flera av de utredningar som berört ohälsa och rehabilitering har gjort omfat- tande genomgångar av sjukfrånvaron, dess fördelning och dess orsaker samt lagt fram förslag om åtgärder för att minska sjukskriv- ningar och förtidspensioneringar. 14TP PT S 2005/10219/SF. 15TP PT Enligt uppgift från projektet, . Sjukfrånvaron och dess orsaker Trots det omfattande materialet finns stora brister i kunskapen om sambanden mellan arbete och ohälsa. Relationen mellan arbets- liv och sjukfrånvaro är komplicerad. Ökar sjukfrånvaron kan det vara en följd av antingen ökad sjuklighet i sig eller av att arbetslivet förändrats, en kombination av dessa eller av något annat skäl, t.ex. att de ekonomiska villkoren i något stödsystem har förändrats. Många utredningar har presenterat omfattande analyser av ohäl- sans orsaker. Bland annat följande: Rehabilitering till arbete (SOU 2000:78). (SOU 2000:121). HpH utredningen, slutbetänkande (SOU 2002:05). AHA utredningen, Analys av hälsa och arbete, (SOU 2002:62). Utveckling av god företagshälsovård- ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Det finns också rapporter från myndigheter och försäkringsorgani- sationer till exempel, Den höga sjukfrånvaron – Sanning och kon- sekvensTPF16FPT och Den galopperande sjukfrånvaronTPF17FPT. Gemensamt för de flesta utredningar/analyser är slutsatsen att följande faktorer påverkat utvecklingen av sjukfrånvaron: Folkhälsan har inte försämrats. Däremot har det psykiska väl- befinnandet minskat. Det senare är sannolikt en bidragande orsak till den snabba ökningen av psykiska diagnoser. Arbetslivets villkor och synen på arbetet har ändrats. Det har skett en snabb ökning av antalet individer . Administrativa tillkortakommanden på . Svaga ekonomiska drivkrafter. Flaskhalsar inom sjukvården. Attityden till sjukskrivning har förändrats. Mot bakgrund av att sjukskrivningarna ökade alarmerande –2002 finns det anledning att undra om den ökningen motsvaras av ökad ohälsa i befolkningen. 16TP PT Enligt uppgift från projektet, . 17TP PT Den galopperande sjukfrånvaron, RAR:s forskningsrapport 1:2005 , , , 2005. Sjukfrånvaron och dess orsaker besvär har låg dödlighet men orsakar ändå lidande, funktionsned- sättningar och svårigheter i det dagliga livet. Psykisk ohälsa och rörelseorganens sjukdomar är några exempel på detta. Omfatt- ningen av sådan sjuklighet går inte att hämta ur register utan man får fråga människorna själva. I konstateras bland annat: 1.Det finns flera tecken på sämre hälsoutveckling till exempel när det gäller självrapporterad psykisk hälsa. Mellan 20 och 40 pro- cent av befolkningen antas lida av psykisk ohälsa, allt ifrån sjukdomstillstånd som psykoser till lättare psykiska problem som ängslan, oro, ångest och sömnproblem. Mellan beräknas ha så allvarliga besvär att de kan behöva psy- kiatrisk behandling, men endast 3–söker sig till psy- kiatrin. Omfattningen av så allvarliga psykiska problem har legat på en i stort sett nivå . Andelen i befolkningen som uppger att de känner ängslan, oro eller ång- est har ökat efter en nedgång . Ökningen gäller generellt i befolkningen utom bland äldre kvinnor, där andelen har varit hög . Den största ökningen visar kvinnor mellan . De stora skillnaderna mellan olika åldersgrupper i detta avse- ende som fanns har utjämnats. 2.Någon form av långvarig sjukdom eller något besvär från rörel- seorganen rapporterades av av kvinnorna och av männen 2002/03, vilket innebär en i stort sett kon- stant nivå . Rörelseförmågan har för- bättrats totalt sett , men syns en tendens till försämring bland kvinnor efter 45- årsål- dern. 3.Värk av olika slag har blivit vanligare , i synnerhet bland kvinnor. Nack- och skulderbesvären ökade under 1990- talet i alla socioekonomiska grupper, medan rygg- värken främst har ökat bland arbetare. Värk är mer frekvent bland kvinnor än bland män. En undersökning av Levnads- förhållanden () genomförs av Statistiska Central- byrån. I undersökningen 2002/03 uppgav av män- nen och av kvinnorna att de hade värk i rygg, nacke, axlar, armbågar, ben eller knän. Sjukfrånvaron och dess orsaker 4.Den psykosociala arbetsmiljön upplevdes försämrad , men den upplevs som något förbättrad . De mest psykiskt påfrestande arbetena finns inom de s.k. välfärdstjänsterna, dvs. de yrken som vänder sig till allmän- heten inom service, vård och omsorg samt skola. Välfärdstjäns- terna utgör ca en fjärdedel av arbetsmarknaden. Inom denna sektor skedde stora organisationsförändringar under 1990- talet. Arbetstempo och tidspress har ökat. Jäktiga arbeten har ökat kontinuerligt , särskilt bland kvinnor. Andelen som arbetar övertid eller arbetar mer på andra sätt har också blivit större under senare delen av 1990- talet. Det ökade förändringstrycket i arbetslivet har lett till lägre tolerans för olikheter i prestation. En strukturell förändring mot organisa- tioner där enklare arbetsuppgifter tagits bort har ökat kraven på de anställda. Enligt HaKulTPF18FPT, en undersökning av 9 000 personer inom kommuner och landsting är de vanligaste orsakerna till sjukskriv- ning att man blivit utfrusen av sin chef eller arbetskamrater, otyd- liga mål, att man inte blir sedd och inte kan påverka sin situation. Detta i kombination med låg rörlighet på arbetsmarknaden ökar riskerna för stressrelaterade besvär. Några utmärkande drag i den förändring som arbetslivet genom- gått är: En allt snabbare teknisk utveckling och snabb produktivitets- tillväxt.