sou · GUB3104 · 2007-01-01 00:00:00 — är det viktigt att komma ihåg att bilderna av lantbruka- ren, skogsbrukaren eller fiskaren egentligen är myter. Traditionellt har landsbygdsbefolkningen alltid haft flera försörjningskällor. Några hävdar att det är svårt att få detta att fungera – andra pekar på att det de facto förhåller sig så. En del i bilden är att det finns en stor informell ekonomisk sektor på landsbygden. Nya näringar och gamla Gruppen diskuterade möjligheterna att skapa försörjning på lands- bygden i nya näringar, som exempelvis fisketurism. Utvecklingen av sådana näringar kan vara ett kitt på landsbygden, eftersom de oftast kräver samverkan för att kunna utvecklas. man fråga sig i vilken utsträckning landsbygdsbefolkningen är beredd att sälja rätten till jakt eller fiske. Hur stark är önskan att behålla dessa nyttigheter för eget bruk? Utvecklingen av nya näringar kommer att skapa konflikter med de traditionella näringarna jordbruk, skogsbruk, rennäring och yrkesfiske. Sådana konflikter kan inte hanteras och lösas utan att man har ett historiskt perspektiv. Ett tydligt exempel på detta är konflikten kring den fria småviltjakten i fjällen, där beslut om för- valtning av en naturresurs fattades utan hänsyn till samernas histo- riska rättigheter. Allemansrätten är här både en stor tillgång och ett problem. Hur ska man få markägare att investera i nya näringar som bygger på allemansrätten om de inte kan ta betalt för de nyttigheter de pro- ducerar? Ett likartat problem finns när det gäller fritidsfisket vid kusterna, där handredskapsfisket är fritt. Det finns inget sätt för vattenrättsägare att ta betalt och på så sätt få täckning för fiske- vårdsåtgärder etc. Ett problem som kan uppstå vid utvecklingen av nya näringar rör gränsdragningen mellan den formella och den informella ekono- min. Vem är kommersiell näringsidkare och vem ägnar sig åt fri- tids- eller hobbyverksamhet? Den informella ekonomin har en social dimension som skapar gemenskap. Kommersialisering kan skada den gemenskapen. Det måste skapas system som ger utrymme både för den kommersielle näringsidkaren och för den som ägnar sig åt en verksamhet och för nöjes skull. Detta gäller också, och kanske i än högre grad, om man börjar diskutera ekonomisk ersättning för ekosystemtjänster som exem- pelvis vård av öppna landskap. Det fanns delade meningar i grup- pen om det rimliga i att betala för ekosystemtjänster. En fråga som ställdes var: ska vi betala människor för att de inte ska göra fel? Vad sker då med sedvänjor och kulturella mönster, som tidigare fått människor att agera på ett visst sätt av andra skäl än ekonomiska? En annan fråga är vem som ska betala för ekosystemtjänster – är det enskilda som nyttjar tjänsterna, eller ska det ske kollektivt via skattsedeln? 2.3.4Kommersiell och offentlig service Inledare och ordförande: . Gruppen konstaterade att tillgången till kommersiell och offentlig service på landsbygd och glesbygd reduceras snabbt. Nedlägg- ningstakten är störst på den tätortsnära landsbygden. Statens ser- vice koncentreras allt mer mot allt större orter. Även marknaden söker större kundunderlag och etablerar sig därför i allt större orter. Kommunens service genomförs i huvudsak utifrån respektive sektors egen bärkraft. Följden av detta blir att den kommunala ser- vicen i olika former koncentreras till tätorten. Totalt set går kon- centrationen av serviceutbudet fortare än omfördelningen av befolkningen. Befolkningens geografiska rörlighet ökar, vilket för denna del av befolkningen kan öka tillgängligheten till service. Servicetjänster via Internet utvecklas snabbt, medan den platsnära servicen via per- sonliga tjänster minskar. Även där den personliga servicen finns kvar så minskar tillgängligheten på mindre orter i termer av den tid som medborgaren har tillgång till personlig service. Den nya tekniken har på ett betydande sätt ökat tillgången till utbildning, exempelvis vad det gäller möjligheter till högskolestu- dier. Detta är i grunden positivt, men kan också utgöra en fara. Den som inte kan få jobb som svarar mot sin utbildning tenderar att söka arbete på andra håll, vilket driver på avfolkningen av lands- bygden. Därför är det viktigt att distansutbildningen inriktas mot de lokala behov som finns. Den statliga servicen inriktas som nämnts allt mer mot att ge landsbygdens invånare service via Internet. Någon formulerade ett framtidsscenario där den som slår på datorn möts av repliken: Hej, det är staten – vad vill du ha hjälp med? Problemet är att under åtminstone de närmaste 10 – 15 åren kan inte alla tillgodo- göra sig datorbaserad service. All service kan heller inte ges via Internet. och polis är två exempel. kan den nya tekniken bidra till att landsbygden blir en vin- nare och till att det blir billigare för det offentliga att nå ut med nödvändig service på landsbygden. Ett resonemang fördes om service i form av sjukvård. Någon menade att den koncentration mot stora sjukhus som pågått ganska länge kan komma att avstanna , eftersom den nya tekni- ken kommer att tillåta att vissa vårdinsatser kan göras i hemmet på egen hand eller med personlig assistans. Gruppen var enig om betydelsen av att samla ihop servicen i bygden till en servicepunkt. Pågående försök med denna inriktning redovisades. Det är viktigt att arbetet med att utveckla denna servi- ceform utgår från det lokala perspektivet, det vill säga medborga- rens servicebehov. Det är angeläget att både offentlig och kommer- siell service, som försäljning av lokala tjänster och produkter, ges utrymme. En förutsättning för utveckling på detta område är en kraftfull IT-infrastruktur över hela landet. Det behövs också per- sonlig assistans för att alla medborgare skall kunna tillgodogöra sig denna serviceform. En annan fråga som diskuterades var offentlig upphandling. Gruppens uppfattning var att den offentliga sektorns förmåga att ta fram upphandlingsunderlag som skapar möjligheter för den lokala företagsamheten att konkurrera är bristfällig. Gruppen diskuterade även begreppet långsiktighet. Vad menas med på lång sikt: är det tre eller , eller menar vi 50 – ? I det riktigt långa perspektivet är det kanske andra saker än lands- bygdskommitténs fyra huvudområden som är viktiga för landsbyg- dens hållbara utveckling. I det långa perspektivet är jämställdhet en viktig aspekt av hållbarhet. Den handlar om social hållbarhet, den kanske svåraste delen i hållbarhetsbegreppet. Här finns bland annat en demografisk aspekt; en god befolkningsstruktur är en förutsätt- ning för långsiktig social hållbarhet. Eller enkelt uttryckt: om kvin- norna flyttar från en bygd blir det svårt att uppnå hållbar utveck- ling. Plenardiskussionen inriktades på att identifiera vilka nationella strategier som behövs för att främja landsbygdsutveckling inom kommitténs fyra huvudområden. Det poängterades att behovet av att stödja landsbygdsutveckling skiljer sig markant mellan olika delar av landsbygden. Generellt är utvecklingen i stadsnära landsbygd positiv och man kan ifrå- gasätta om den behöver stöd i en särskild landsbygdspolitik. I mer avlägsna bygder är situationen helt annorlunda. Där måste politiken inriktas på att försöka kompensera för brister i tillgänglighet och täthet. Det kan principiellt ske på olika sätt. Man kan försöka skapa länkar av olika slag (bättre kommunikationer, IT-service etc.) till städerna, men man kan också försöka stödja endogena processer i dessa områden, exempelvis genom att stödja entreprenörskap. En viktig fråga är om nationell politik är lämpad för detta, eller om en sådan politik måste vara lokal. Det underströks att landsbygdsutveckling inte bara är till för landsbygdsbefolkningen. Den är också viktig för tätorternas invå- nare. Förståelse för detta är en förutsättning för att en poli- tik för landsbygdsutveckling ska få stöd i samhället i stort. Ett pro- blem är att kunskapen om landsbygdens villkor generellt är brist- fällig. Det behövs satsningar för att öka förståelsen för landsbyg- dens villkor. Någon vädrade viss skepsis mot den (underförstådda) tanken att nationella strategier för landsbygdsutveckling är lika med lands- bygdspolitik. Kanske är det nationella strategier av helt andra slag än politiska åtgärder som behövs? Man kan titta i backspegeln och fråga sig om alla de politiska satsningar som gjorts för att främja landsbygdsutvecklingen har gett särskilt mycket positiva resultat. Man kan också fråga sig hur stora möjligheterna att få stöd för en offensiv politik för landsbygdsutveckling egentligen är, med tanke på att landsbygdsbefolkningens rösttyngd är liten. Det betonades, att lokal ekonomisk utveckling inte nödvändigtvis leder till positiv utveckling på andra områden. I förlängningen måste man fråga sig vad en positiv utveckling är? Hur mäter man lycka eller välbefinnande? Här är kunskapen mycket begränsad. Att skaffa kunskap och dataunderlag för att mäta och bedöma lokal utveckling i andra termer än strikt ekonomiska är viktigt. Lokal kapitalförsörjning framhölls som en strategi av central betydelse. Lokala Sparbanker och Föreningsbanker hade en central roll på detta område tidigare, men så är det inte längre. Detta har lämnat ett tomrum. Frågan om kontrollen över produktionsresurser som skog och vatten är också central. Utan att på något sätt träda den privata äganderätten förnär är det angeläget att initiera en diskussion om nya förvaltningsformer som kan främja landsbygdsutveckling. minst gäller detta statligt ägda marker (, , etc.). Den förhärskande sektorspolitiken är här ett hinder. Den är inte lämpad att hantera målkonflikter mellan olika nyttjandeformer och främja mångbruk av resurserna. Att tydliggöra konflikterna mellan landsbygdsutveckling och sektorpolitikområden kan vara ett första viktigt steg framåt på detta område. Diskussionen återkom till den kollision mellan nya förvalt- ningsformer och befintliga regelverk som berördes i en av grup- perna. Det är svårt att utveckla och testa alternativa modeller för resursförvaltning utan att man hamnar i konflikt med lagstiftning och andra regler. Det finns ett behov av att skapa frizoner för forskning och experiment på detta område. I första hand borde detta kunna ske på statliga marker. Frågan om behovet av strategier för fördelning av naturresurser väcktes. Är det önskvärt och i så fall möjligt att reservera kvoter för landsbygdsutveckling, lokala företag etc.? Dagens landsbygd är en komplex boendemiljö. Det finns exem- pel som visar att planarkitekter och planering inte rik- tigt insett detta. I svårartade fall ser man landsbygden som något som skogs- och jordbrukssektorn hanterar. Ett sätt att börja arbeta för en förändring här kan vara att komplettera arkitektutbild- ningen. Att stödja och utveckla entreprenörskap är en viktig strategi i landsbygdsutveckling. Det behövs utbildningar i entreprenörskap och kanske en strategi för att skapa sådana utbildningar. Här kan de regionala högskolorna spela en viktig roll. finns entreprenörsutbildning med naturvetenskaplig inriktning vid , delvis lokaliserad till . och högskolor skulle kunna initiera liknande initia- tiv. Flexibilitet som tradition, med fokus på skogsbygderna i inland, nämndes i detta sammanhang. Flexibilitet är ett honnörsord i dagens samhälle. Landsbygden kan lära ut flexibilitet – här finns en tradition av att finna flexibla lös- ningar på sin försörjning som saknas i det samhället. Demokratiaspekten är viktig. Politikens arbetsformer bör upp- märksammas. Det finns en inriktning mot att finna koncensus och samförståndslösningar, inte minst på landsbygdens problem. Men det finns reella konflikter och det har ett positivt värde att lyfta fram dem och fokusera på dem. Konflikthantering kan vara en väg till utveckling. 2.4Rapporter från andra dagens gruppdiskussioner Open Space är en metod som bygger på att deltagarna utifrån en gemensam frågeställning föreslår och väljer teman för gruppdiskus- sioner. Deltagarna väljer också den grupp de vill medverka i. Det är ett sätt att arrangera möten som passar bra när man har deltagare med olika erfarenheter, perspektiv och intressen men som samti- digt har ett starkt engagemang i den frågeställning mötet handlar om. Metoden stödjer en självorganiserande process Under två diskussionspass diskuterades sammanlagt 11 olika ämnen. Diskussionerna rapporterades på blädderblocksposters. Samtliga deltagare fick vid seminariets slut 5 röda klistermärken för att markera de frågor/teman/punkter på dessa posters som de tyckte var mest inspirerande eller viktiga. I redovisningen nedan av blädderblockstexterna har klistermärkena markerats [ ]. Redovisningarna och markeringarna bör läsas som indikationer på var intresset och engagemanget i gruppen fanns. De olika nyck- elord från samtalen som lyfts fram på blädderblocken visar vilka aspekter av ämnena man berört. De ger naturligtvis ingen uttöm- mande redovisning av samtalen som förts men ger en fingervisning vad hur forskarna sett som angelägna frågor. Från lokal till nationell nivå – relationer mellan politiska nivåer [4] Kommunernas förändrade roll i regionaliseringen behovet av att analysera kommunsammanslagningens effek- ter på lokalt inflytande analysera spänningsfältet mellan lokal och regional nivå [9] Statens ambivalenta hållning i regionalpolitiken. Nationalsta- tens suveränitet[1] Behovet av internationella jämförelser[3] Varför är landsbygdspolitik ointressant? synliggöra motsättningar mellan olika intressen när det gäller politikens budskap[4] Lokal och social mobilisering – socialt kapital, social ekonomi och civilsamhället[1] Förnyad empirisk forskning om social mobilisering, social ekonomi och socialt kapital. Analyser av system, grupper, samspel mellan näringsliv, offentlig sektor, högskola och civilt samhälle. Vad består socialt kapital av i olika samhällskontexter? Hur hanteras EU-stöd, företagskriser, avfolkning i relationen mellan socialt kapital, offentligt stöd och expertis? Ökad rörlighet/multipla boenden – förutsättningar och konse- kvenser exempelvis skattelagstiftning[2] Landsbygdens kvaliteter i dagens samhälle, exv. de areella näringarnas roll[2] perspektiv på landsbygden, utnyttjande, kunskap, Informell ekonomi i stad/land-perspektiv[7] Landsbygdens landskap i ett maktperspektiv[5] Det tätortsnära landskapet som en brygga mellan stad och land[7] Landsbygden i en förändrad struktur[3] Offentlig arena på lokalsamhällets villkor[6] Lantbrevbäraren servicepunkt som leveranssystem? Fråga: Hur ser den svenska infrastrukturen ut? Fråga: Är inlandslön svaret på underhåll och övervakning av landsbygd/glesbygd? Kan man ge inlandslön till arbetslösa för att uppfylla miljö- målen? Vård, skola, välfärdstjänster ska vara tillgängliga i lokala servicepunkter som stöder det sociala mötet[2] Landsbygder i globalt perspektiv Komparativa studier [3] Tidsanvändande i förhållande till resursanvändning. Balansen mellan fysisk och medierad kommunikation [2] Visionerna/scenarierna/behoven/önskemålen Landsbygden efter oljan [10] IT: möjlighet eller omöjlighet [2] Utveckling, moral/etik [1] Kunskapsbildning inom olika discipliner: forskning – praktik Tvärvetenskap som förenar[9] naturresurser (varor + tjänster) /erkänna flera/nya former för kunskapsbildning Bättre bevakning av att samhällsrelevans är säkrad (fånga upp och föra ut) Leta goda exempel på trippelhelix (akademi, förvaltning, företag) [1] Hur fångar man upp den diffusa landsbygdens olika institu- tioner (formella, informella, multilevel) och deras behov och möjlighet att ta emot kunskap? Mekanismer för möten (bildning, extension) Dagens/framtidens befolkningspyramid Vems är ev. problem? Hur förvalta naturresurser utan bofast befolkning? Är det ok att vissa regioner blir tomma. Beroendet av en geografi- och tidsskala? Civiliserad avfolkning[5] Landsbygdsbefolkning som lyx i ett rikt land[1] Vilka livsstilar i glesa områden ? Vad ska ersätta a-kassa/långtidssjukskrivning när kontrol- len/systemen skärps? Temporärt boende som upprätthåller lokalsamhällen[1] Polarisering–dualisering av landsbygden: En irreversibel pro- cess? 1.Lokal ekonomi som resurs för hållbar utveckling modell (teoriutveckling) alternativ/komplement/respons, makroekonomin (glo- bala, nationella) oftast under kommunala nivån som resurs hantera lokala problem. L.E:s möjlighet ge svar på generella samhällsproblem, t.ex. sluta kretslopp, minska transportbehov (hållbar utveckling) [7] Kapital – efterfrågan vs utbud, flaskhals el. Real- kapital vs finansiellt kapital – resp. roll för landsbygden? Arbete – formell/informell sektor, hur värdera obetalt arbete? Naturresurser/jord – har flera dimensioner och funktioner. Omdefinieras kontinuerligt, har värde för både stad och landsbygd[3] Långsiktigt historiskt och politiskt perspektiv; lång- samma/tröga omvandlingsprocesser[3] Lokal ekonomi och demokrati: statens och kommunernas roll dvs. självorganisering; inflytande och delaktighet är nyckelord[4] 3.Grundsyn: Putting the local back into the economy Ekonomisk dynamik skapas både uppifrån (globala marknader, hi-tech) och nerifrån (entreprenörer, mobilisering, socialt kapital) [7] Putting nature resource utilization back into local/national/global welfare. Teori: Session I eller kumulativ/jämvikt [3] polarisering Ifrågasättande av stor teori. Relationen värderingar–teori[1] Livsmedelsproduk- tionen allt mindre del av den totala produktionen. Vad ska vi göra med tiden nu? Betydelsen av relationella ansatser & makt- analyser[14] Vikten av att kontextualisera teori. Vad är det vi studerar? Synliggörande (jfr genusforskning & landsbygdsforskning) och teori[8] Gruppen kan mötas i FORMAS regi för att formulera forsk- ningsansatser på det föränderliga landsbygdsforskningsfältet[3] Teori: Session II Sociala strukturer – social stratifiering Föreningslivets betydelse[5] Kartläggning och analys av bygderörelsen[1] Förändring som bevarande, nya former. Vad krävs för ett levande lokalsamhälle? Aktörer/eldsjälar: återvändare, nya svenskar, pensionärer, infödda: Vad händer på lång sikt – uthållighet? Gemensamt kitt: gemensamma kulturella föreställningar som inbegriper spänningar, motsättningar. Hur ta betalt för kollektiva nyttor? Hur etablera privata tjänster? Hästnäringens livsstil och spridningseffekter [5] Landsbygdsutvecklaren [1] Göra det offentliga privat betalning för kollektiva nyttor betalning via maten? Vandringsleder, kultur- & naturupplevelser privata tjänster/prislapp vad har det för spridningseffekter? varför är man villig att betala för livsstilen? Avslutande kommentarer från deltagarna Bra med kombinationer av olika perspektiv – mer behövs av det Värdefullt tillfälle att träffa andra forskare Långsiktighet och teori går igen hos flera Det finns ett mönster av att flera nivåer behövs – inte bara den lokala Naturresurser är en resurs för landsbygden. Nya former för kunskapsbildning behövs, utmana kunskapssamhället, pröva samverkan med människor på lokal nivå Mera pengar åt post doc.! Kul att det finns dynamik och utvecklingspotential! har vi mötts i sådana här sammanhang – hur ska det bli en hållbar landsbygdsutveckling Flera sådana här träffar behövs! Jordbruksministern är mycket forskningsintresserad – det finns mycket i det nya LBU-programmet, 30 miljoner! Det borde finnas en koppling också till EU-medel. Kul och nyttigt! Jag ser fram emot Formas nya program! Mot att vi äntligen är där!