sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — SOU 2006:75 Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete Slutbetänkande av Delegationen för jämställdhet i förskolan 2006 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003.. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Tryckt av 2006 ISSN 0375-250X Till statsrådet regeringssammanträdet beslutade regeringen direktiv 2003:101 och bemyndigade statsrådet att tillsätta en jämställdhetsdelegationen för förskolan. Delegationens främsta uppgift skulle vara att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i såväl förskola med huvudman som förskola med enskild huvudman. En utgångspunkt för delegationens uppdrag var att det livslånga lärandet måste ses med ett genusperspektiv i förskolans arbete, så att förlegade könsroller och könsmönster kan brytas. Till grund för detta arbete har delegationen lagt den skrivning som finns i förskolans läroplan (Lpfö 98). Med stöd av bemyndigandet förordnades ordföranden i , som ordförande för delegationen. Som ledamöter förordnades universitetslektorn , , förskolläraren , Bifrost förskola i , riksdagsledamoten , , universitetslektorn , i , riksdagsledamoten , , barnskötaren , Förskolan i , folkbildaren , Sunbybergs folkhögskola, distriktschefen , , och journalisten () Som experter i delegationen förordnades undervisningssrådet , Myndigheten för skolutveckling, undervisningsrådet , , och ämnesrådet , Utbildnings- och . Till sekreterare för delegationen förordnades ämnessakkunnige (t o m ) och journalisten . Delegationen antog vid sitt första möte namnet Delegationen för jämställdhet i förskolan Missiv SOU 2006:75 Fr.o.m. praktiserade statsvetenskapsstuderande hos delegationen. har mellan –varit förordnad som biträdande sekreterare i delegationen. har varit oss behjälplig i administrativa göromål. Kapitel 1 och delar av kapitel 2 har på delegationens uppdrag författats av Professor – . Genom direktiv 2006:79 förlängdes delegationens arbete till . Delegationens arbete har i huvudsak genomförts i och med överlämnande av betänkandet Jämställd förskola (SOU 2006:75). Återstår gör utgivandet av en metodskrift och en avslutande konferens med de projekt för jämställdhet i förskolan som initierats av delegationen. /5 Innehåll Sammanfattning ................................................................ 11 1 Om betydelsen av kön i svensk förskolehistoria.............. 19 1.1 Förskolans institutionella föregångare ................................... 20 1.2 Aktörer i ett kvinnligt könsmärkt område............................. 22 1.2.1 Pedagoger – med lojalitet och identitet i projektet ........................................................................ 23 1.2.2 Särartsprofessionalisering i vidgat rum ....................... 24 1.2.3 Femokrater, föräldrar och liberalfeminister................ 26 1.2.4 Centrala formativa arenor – de könssegregerade utbildningarna............................................................... 28 1.3 Könsdiskurser i en könsintegrerad barnverksamhet ............. 30 1.3.1 Från , till Mors lille och på täppan ............................................................................ 31 1.4 Förskolan som struktur för jämställdhet ............................... 35 1.4.1 Statens ansvar eller faderns/familjens rättighet? ........ 36 1.4.2 En kvinnovänlig stat? ................................................... 36 1.4.3 Stat - familj- och ett nytt barn – förskolebarnet......... 37 1.4.4 Kvinnan jämlik mannen i den nya familjen................. 39 1.4.5 Kvinna och man jämlika varandra................................ 39 1.4.6 Förskolans indirekta och direkta jämställdhetspåverkan .................................................. 40 2 Barnomsorg jämställdhet i ett europeiskt perspektiv - en kommentar............................................................ 43 2.1 Barnomsorg och kris i befolkningsfrågan av modell 2000-tal ..................................................................................... 44 Innehåll SOU 2006:75 6 2.2 Barnomsorg, arbetsliv och sysselsättning ...............................45 2.3 En ökad social differentiering..................................................46 2.4 En utbildnings- arbetsmarknads- eller socialtjänstfråga? ......48 2.5 Arbetet ute på förskolorna ......................................................49 2.5.1 Jämställdhet viktigt inom skolan .................................50 2.5.2 Det finns undantag .......................................................51 2.6 Män + förskola = jämställdhet? .............................................52 2.7 Vad kan lära sig? ..........................................................55 3 Den könade förskolan..................................................57 3.1 Många har fortfarande svårt att hantera jämställdhetsuppdraget ............................................................58 3.2 Förskolans könade vardag .......................................................59 3.2.1 Det anses vara skillnad på flickor och pojkar ..............59 3.2.2 Pojkar anses vara viktigare............................................62 3.2.3 Miljön och materialet är också pedagoger ...................64 3.2.4 Att vara pojke är att ta avstånd från det som förknippas med flickor .................................................68 3.2.5 Flickor ska göras om.....................................................70 4 Jämställdhetsarbete i förskolan ....................................73 4.1 Jämställdhetsprojekt som har fått stor spridning i .......................................................................................73 4.1.1 Tittmyran och Björntomten i .............73 4.1.2 Vidgade Vyer i ....................................76 4.1.3 Våga bryta mönstret i ....................78 4.1.4 Elfte steget .................................................................81 4.2 Nationellt perspektiv ...............................................................83 4.3 Projekt som delegationen har beviljat medel..........................85 4.3.1 Så här har projekten arbetat......................................85 4.3.2 Observation/Dokumentation/Analys/ Utvärdering ...................................................................86 4.3.3 Förhållningssätt.............................................................91 4.3.4 Flick- och pojkgrupper .................................................96 SOU 2006:75 Innehåll 7 4.3.5 Material och miljö....................................................... 104 4.3.6 Sagor och berättelser .................................................. 112 4.3.7 En förändrad syn på arbetet med litteratur............... 113 4.3.8 Flickors och pojkars reaktioner på sagor som bryter könsmönstren.................................................. 116 4.3.9 Kan arbetet med sagor och berättelser utmana barns syn på kön och genus?...................................... 118 4.3.10 Föräldrarna.................................................................. 119 4.3.11 Framgångsfaktorer i jämställdhetsarbetet................. 125 4.4 Avslutning .............................................................................. 135 5 Värdegrund och genus .............................................. 139 5.1 Värdegrund som grund för förskolornas arbete .................. 139 5.2 Det demokratiska uppdraget................................................. 143 5.2.1 Demokratin som grund.............................................. 144 5.2.2 Människolivets okränkbarhet .................................... 145 5.2.3 Solidaritet och empati................................................. 147 5.3 Vad styr vilka värden som råder i förskolan? ....................... 147 5.4 Normer omkring oss ............................................................. 149 5.5 Det handlar om makt......................................................... 150 5.6 Genusperspektiv .................................................................... 153 5.7 Kön/............................................................................. 155 5.7.1 och genussystem ............................................. 156 5.8 Könsblind, könsneutral, eller könsmedveten....................... 157 5.9 Heteronormativiteten är också en del i genusordningen .... 159 5.10 Genusordning, könsmaktsordning eller inte någon ordning alls? ........................................................................... 163 5.11 Genusmedveten pedagogik ................................................... 166 6 Organisation och styrdokument.................................. 169 6.1 Det demokratiska uppdraget................................................. 170 6.1.1 Ny lag mot diskriminering......................................... 171 Innehåll SOU 2006:75 8 6.2 Aktörer....................................................................................173 6.2.1 Nationell nivå ..............................................................173 6.2.2 Regional nivå ...............................................................175 6.2.3 nivå ...........................................................176 6.2.4 Förskolenivå ................................................................179 6.3 Frågeställningar som väcks med dagens system...................180 6.3.1 Tydligt ansvar, sämre implementering.......................180 6.3.2 inspektioner ser inte förskolan och missar jämställdhetsuppdraget ...................................182 6.3.3 Jämställdhetsarbetet på förskolor med enskild huvudman ....................................................................185 7 Personal i förskolan ..................................................189 7.1 Personalförsörjning för förskolan.........................................190 7.1.1 Förskolans status ........................................................191 7.1.2 Varför väljer många lärarstudenter bort förskolan? ....................................................................193 7.1.3 Möjligheten att arbeta som pedagog och med barn lockar både kvinnor och män i förskolläraryrket .........................................................195 7.1.4 Synen på män i förskolan måste förändras ................196 7.2 Män i förskolan.......................................................................198 7.2.1 En jämn könsfördelning ingen garanti för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete .............................199 7.2.2 Varför finns det så få lyckade brytprojekt för pojkar och män? ..........................................................200 7.2.3 Insatser för att rekrytera fler män till förskolan .......201 7.2.4 Strategier för att rekrytera och behålla män i förskolan......................................................................211 7.2.5 Det krävs breda och långsiktiga satsningar för att höja andelen män i förskolan......................................214 7.3 Fortbildning och kompetensutveckling för förskolans personal ...................................................................................218 7.3.1 Huvudmannen för förskolan måste ta ökat initiativ till kompetensutveckling ..............................219 7.3.2 Många saknar tid för gemensam kunskapsinhämtning och reflektion ..........................220 7.3.3 Satsning på utbildning av genuspedagoger ................222 SOU 2006:75 Innehåll 9 7.3.4 Det behövs kompetensutveckling på flera nivåer..... 228 8 Utbildning ............................................................... 233 8.1 Lärarutbildningen................................................................... 233 8.1.1 Utbildningens uppbyggnad........................................ 234 8.1.2 Lärarutbildningarnas uppdrag.................................... 234 8.1.3 Intentionerna bakom den nya lärarutbildningen ...... 236 8.1.4 Intentionerna var goda, men hur blev det i praktiken?.................................................................... 239 8.1.5 Resultat........................................................................ 239 8.1.6 Avslutning................................................................... 262 8.2 Barnskötarutbildningen......................................................... 264 8.3 Barn- och fritidsprogrammet ................................................ 267 8.3.1 Programmets uppbyggnad ......................................... 268 8.3.2 I den nya gymnasieskolan ska all undervisning präglas av ett genusperspektiv.................................... 269 8.3.3 Intentionerna bakom programmål och kursplaner är goda ......................................................................... 269 8.3.4 Inför genuspedagogik som valbar kurs ..................... 270 8.3.5 Gymnasielärarna måste erbjudas utbildning ............. 271 8.4 Den statliga rektorsutbildningen .......................................... 272 9 Konsekvenser av förslagen......................................... 277 Referenslista ................................................................... 287 Bilagor Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. 301 Bilaga 2 Projekten som hjälpte delegationen med det praktiska arbetet..................................................................... 309 11 Sammanfattning Som vi beskrev i vårt delbetänkande Den könade förskolan (SOU 2004:115), har förskolan precis som skolan svårt att uppnå de jämställdhetsmål som anges i läroplanerna. Forskning på området visar att förskolan i stället för att motverka traditionella könsroller och könsmönster kan stärka dessa. Mot denna bakgrund har Delegationen för jämställdhet i förskolan fått i uppdrag att stärka och utveckla arbetet med jämställdhet och genus i förskolan. I detta betänkande redovisar delegationen våra förslag och överväganden. De överväganden och förslag som vi kommit fram till bygger i viss utsträckning på det delbetänkande vi avlämnade . Vi rekommenderar läsaren att också ta del av delbetänkandet. Innan vi går in på förslagen i detta betänkande vill vi berätta hur vi ser på uppdraget. Det som behövs är mer kunskap, inte mer lagar och bestämmelser Redan i delbetänkandet slog vi fast att förskolan behöver mer kunskap. Det är här, snarare än när det gäller lagar, förordningar eller bestämmelser som bristerna finns. Behoven av mer kunskap finns hos alla delar av förskolan; barnskötare, förskollärare, rektorer, administratörer och kommunpolitiker. De förslag vi lämnar handlar i mycket stor utsträckning om spridning och fördjupning av kunskap. I delbetänkandet menade vi också att brist på resurser aldrig får vara ett skäl för en förskola att välja bort jämställdhetsarbetet. Det kostar inte mer att arbeta jämställt än att arbeta ojämställt. Men det kan kosta att sätta igång jämställdhetsarbetet, och det kan kosta att skaffa kunskap, till exempel genom att låta en anställd delta i genuspedagogisk utbildning. Våra förslag syftar till att stimulera Sammanfattning SOU 2006:75 12 sådana insatser som kan få igång ett långsiktigt pedagogiskt arbete i barngrupperna. Vi har bestämt oss för att inte föreslå nya bestämmelser i lagar, förordningar eller läroplaner om målen eller metoderna för jämställdhetsarbetet i förskolan. Vi redogör för detta i kapitel 6.3.1. Kortfattat ser vi en fara i att alltfler mål och regler i styrdokumenten riskerar att vändas i sin motsats; målen kan bli så många att det blir omöjligt att följa alla, och därmed blir det upp till personalen att välja vilka mål som får gälla. Vi tycker att det är mycket bättre att stimulera förskolorna att följa de mål som redan satts upp än att sätta upp ännu fler mål. och värdegrund Att bidra till jämställdhet ingår i den så kallade värdegrunden som verksamheten i skola och förskola ska vila på. Vad detta innebär prövar vi i kapitel 5. Våra bedömningar grundas på en analys som utgår från ett genusperspektiv. Vi anser att det är bra att påbörja ett jämställdhetsarbete med just ett genusperspektiv, särskilt när det gäller förskolan. Våra direktiv är också skrivna med ett tydligt uppdrag att arbeta genusmedvetet, och vi redogör för hur ett genusperspektiv kan bidra till jämställdhetsarbetet inom förskolan. Av skollagens och läroplanens uppdrag samt av det professionella åtagandet följer en skyldighet att ge varje flicka och varje pojke möjligheter att utveckla alla sina färdigheter utan att hindras av traditionella könsroller. Vi menar att professionella pedagoger ska kunna utföra ett pedagogiskt arbete med jämställdhet i förhållningssättet till och mellan barnen som ledstjärna, i enlighet med värdegrunden. Vi tror att detta görs bäst med ett genusmedvetet arbetssätt, men vad de anställda inom förskolan privat tänker om till exempel orsakerna till könsskillnader eller hur samhället ser ut i förhållande till kön är deras ensak. Vi tror att kapitlet om genus och värdegrund är bra att läsa för den som vill påbörja eller fortsätta ett jämställdhetsarbete i förskolan. Vår ambition är att ge inspiration till egna studier eller tankar, inte att ge pekpinnar eller att döma av vad som är rätt eller fel när det gäller kön, jämställdhet, värdegrund eller genus. Det är inte så vanligt att betänkanden innehåller denna form av resonerande texter, men vi hoppas att det kan underlätta för praktiskt verksamma inom förskolan att gå vidare med jämställdhetsarbetet. SOU 2006:75 Sammanfattning 13 Så här kan man göra Vi har arbetat mycket med de projekt som satts igång med bidrag från staten, som fördelats via vår delegation. Vi beskriver projekten och redovisar vilka erfarenheter vi har dragit av deras arbete. Vi tror att det finns mycket att lära av projekten, men vi är också övertygade om att det finns mer kunskap att hämta och sprida. Vi anser att det är mycket viktigt att någon fortsätter att stötta projekten och sammanställa och sprida deras lärdomar. Vårt förslag är att detta uppdrag går till Myndigheten för skolutveckling. Förslag: Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att överta ansvaret för de projekt som delegationen beviljat medel och följa upp dessa Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att utarbeta strategier för att på ett bättre sätt överföra den kunskap inom genus- och jämställdhetsområdet som finns inom förskolan till förskoleklass och övriga skolsystemet. Organisation och styrdokument Som vi inledningsvis sammanfattade, tycker vi att det inte behövs fler bestämmelser utan en bättre tillämpning av de regler som redan finns. Vi har en mängd förslag som går ut på att stimulera till bättre arbete för att nå de mål som redan finns när det gäller jämställdhet i förskolan. Vi bedömer att dessa förslag är relativt enkla och billiga att genomföra, men att de skulle kunna ha stora effekter på arbetet i barngrupperna. Skyldighet att följa förskolans läroplan, Lpfö 98, ska omfatta alla förskolor, såväl de med som de med enskild huvudman för skolutveckling får i uppdrag att bedriva ett aktivt arbete för att informera huvudmän, anställda och föräldrar om läroplanens bestämmelser om jämställdhet i förskolan får i uppdrag att se över sina inspektioner så att jämställdhetsperspektivet kan genomsyra den inspektionsverksam Sammanfattning SOU 2006:75 14 het som gäller förskolan. Det gäller både i bedömningsarbetet och redovisningsarbetet får i uppdrag att sammanställa det arbete och de erfarenheter som finns när det gäller kommunernas tillsynsansvar av förskolor med enskild huvudman för skolutveckling får i uppdrag att ta fram ett material med lärande exempel på hur arbetet med kommunernas tillsyn av förskolor med enskild huvudman kan gå till. och Myndigheten för skolutveckling får tillsammans i uppdrag att utveckla ett verktyg för jämställdhetscertifiering som ett led i kvalitetsarbetet inom förskolan. Personalen i förskolan behöver mer kunskap om jämställdhet och genus. I kapitel 7 går vi igenom hur denna kunskap ska kunna spridas till de olika personalgrupperna. Ansvaret för personalens kompetensutveckling ligger hos huvudmännen. Det är viktigt att dessa också tar sitt ansvar så att personalen får reella möjligheter att delta i de utbildningar som ges och som vi föreslår ska ges. Inte minst gäller det genuspedagogutbildningen. Förslag: ska i sitt fortsatta uppdrag att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden prioritera projekt som leder till fler män i förskolan. Det är viktigt att brytprojekten följs upp så att män har möjlighet att söka sig till förskolor med så jämn könsfördelning som möjligt och också i övrigt kan delta i nätverk och liknande för män i förskolan. Insatser bör även riktas mot yngre pojkar och män. Delegationen föreslår att resurser anslås för genomförande av sommarkurser i barnomsorg och pedagogik för pojkar. Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att fördela bidrag i enlighet med det koncept som används för flickor kurser i naturvetenskap och teknik, samt följa upp hur dessa kurser för pojkar genomförs och vad de ger för resultat. Delegationen rekommenderar att huvudmännen för grund- och gymnasieskolorna utvecklar en genusmedveten studievägledning, samt organiserar så att eleverna får könsrollsöverskridande arbetslivserfarenheter. SOU 2006:75 Sammanfattning 15 Få kommuner har prioriterat genus- och könsrollsfrågor för kompetensutveckling. Det är delegationens bedömning att: kommunerna såväl som enskilda huvudmän för förskolan måste bli bättre på att synliggöra jämställdhet som ett prioriterat område för förskolor att arbeta med, och initiera kompetensutveckling som når ut brett till personal på såväl enskilt som kommunalt drivna förskolor. Behovet av kunskap i genuspedagogik är stort bland verksamma pedagoger i förskola och skola. Myndigheten för skolutveckling får därför i uppdrag att genomföra och följa upp utbildningen av genuspedagoger i förskolan. Ambitionen är att det 2012 ska finnas en utbildad genuspedagog per 25 anställda. Myndigheten för skolutveckling får i uppdrag att tillgodose tillgången till kompetensutveckling i genus- och jämställdhetsfrågor för ledningen av förskolan på huvudmanna- och verksamhetsnivå och för lärarutbildare, samt verksam personal i förskolan i olika delar av landet. Fortbildningen av dessa målgrupper bör påbörjas samt följas fram till och med . Utbildningen Vi har kommit fram till att utbildningen i jämställdhet i förskolan inte är tillräcklig vid de lärosäten som bedriver lärarutbildning. Det är svårt att hitta en enkel lösning; det är många ämnen som konkurrerar om studenternas och lärarnas uppmärksamhet, och både lärosätena och studenterna ska ha inflytande över utbildningens innehåll. Och lärarutbildningen är ny och söker fortfarande sina former. är vi övertygade om att lärarutbildningen, den statliga rektorsutbildningen och den utbildning som ges på gymnasienivå mot förskolans yrken alla är mycket viktiga för att långsiktigt förbättra arbetet med jämställdhet i förskolan. Vi lämnar en mängd förslag som alla syftar till att förbättra möjligheterna till god utbildning i jämställdhet utan att beröva studenter och utbildningsanordnare det inflytande som den nya lärarutbildningen bygger på. Våra förslag handlar om bättre uppföljning och utvärdering. Vi tror att det är verktyg som får större effekt än nya kursplaner eller mål. Sammanfattning SOU 2006:75 16 Vi föreslår att får i uppdrag att i sin kommande uppföljning av den nya lärarutbildningen särkilt beakta hur lärosätena förbereder blivande lärare för att förmedla och förankra samhällets grundläggande demokratiska värden, där jämställdhet ingår som en viktig del. att får i uppdrag att kartlägga i vilken mån lärosätena har prioriterat kompetensutveckling i genusteori och jämställdhetsfrågor för dem som undervisar på lärarutbildningen, samt analysera effekterna av lärosätenas insatser på detta område.