sou · GUB397 · 2007-01-01 00:00:00 — Vår bedömning – mot bakgrund av vad vi nu har redovisat – är att informationsbestämmelserna för arbetstagare i direktivet om gränsöverskridande fusioner inte bör genomföras i en särskild lag. Bestämmelserna om detta bör i stället tas in de olika lagar som i övrigt reglerar innehållet i den rapport som avses i artikel 7 i direk- tivet. Den närmare utformningen av bestämmelserna och deras innebörd kommer att behandlas i den departementspromemoria som behandlar genomförandet av direktivet i de associationsrätts- liga delarna. Vi har övervägt att föreslå en hänvisning i MBL till den informationsskyldighet som föreligger gentemot arbetstagarorgani- sationerna till följd av direktivet. Situationen med en gränsöverskri- dande fusion är emellertid så speciell att det måste förutsättas att den som vill sätta sig in i bestämmelserna också tar del av de föreskrifter för styrelsens agerande i samband med fusionen som föreslås bli införda i de associationsrättsliga lagarna. Där ingår de paragrafer där vi anser att bestämmelserna om information skall finnas. Vi vill tillägga att det skulle vara olyckligt att göra MBL mer svårläst genom att föra in hänvisningar till ett antal olika lagar. I lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden finns det ingen sanktion för den som inte tillhandahåller informa- Information till arbetstagare (artikel 7) tion enligt lagen till sina anställda. Det finns dock en bestämmelse i 7 kap. 6 § som ger rätt att förelägga den som inte informerar sina anställda att göra rättelse genom att fullgöra skyldigheten att informera. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Vid det samråd som skett med om hur informationsskyldigheten skall genomföras har det framgått att de bestämmelser i aktiebolagslagen och i lagen om ekonomiska före- ningar som avser att lägga fram inte har någon särskild sanktion knuten till överträdelse av bestämmelserna. Om styrelsen underlåter att se till att handlingarna hålls tillgängliga för arbetstagarna på det sätt som anges i de föreslagna bestämmel- serna i lagen om ekonomiska föreningar och aktiebolagslagen och det leder till en påvisbar skada, kan styrelseledamöterna bli skade- ståndsansvariga enligt de allmänna skadeståndsbestämmelserna i 13 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar och 29 kap. 1 § aktie- bolagslagen. En förutsättning för det är dock att styrelsen har handlat uppsåtligen eller oaktsamt. Det kan tyckas vara en brist att vi inte föreslår en sanktion som alltid kan förväntas följa vid en underlåtenhet att respektera bestäm- melserna. Vi vill därför peka på att alla betydelsefulla förhållanden kring den gränsöverskridande fusionen kommer att omfattas av informationsskyldigheten och den primära förhandlingsskyldighe- ten i MBL och att underlåtenhet att följa de bestämmelserna kan, i vart fall när det gäller organiserade arbetstagare, leda till skadestånd enligt MBL. Vi tycker därför inte att det är någon allvarlig brist i genomförandet att informationsbestämmelserna i de associations- rättsliga lagarna inte föreslås vara förenade med andra sanktioner än dem som vi redovisat. 7 Genomförandet av artikel 16 En del av vårt uppdrag enligt kommittédirektivet är att lämna för- slag till hur bestämmelserna om arbetstagares rätt till medverkan i artikel 16 i direktivet om gränsöverskridande fusioner skall genom- föras i svensk rätt. Vid en gränsöverskridande fusion uppstår, till skillnad från vad som är fallet i fråga om europabolag och europakooperativ, inte någon europeisk associationsform utan en nationell sådan. Utgångspunkten i direktivet om gränsöverskridande fusioner är därför att det är säteslandets nationella rätt som skall reglera förhållandena i det bolag som blir resultatet av fusionen om inte något annat sägs i direktivet. I artikel 16 som reglerar arbetstagares medverkan slås inlednings- vis denna princip fast. Det bolag som uppstår genom den gräns- överskridande fusionen skall omfattas av eventuella gällande bestämmelser om arbetstagares medverkan i det land där bolaget har sitt säte (artikel 16.1). Medverkansbestämmelserna ser som tidigare redovisats mycket olika ut i medlemsstaterna. I liksom i vissa andra länder ges arbetstagarna rätt till representation i styrelsen medan arbetstagar- representationen i andra länder finns i ett tillsynsorgan. I åter andra fall förekommer en form av medverkan som består i rätten att före- slå eller avvisa utnämningen av några eller alla ledamöter i ett före- tagsorgan. I ett antal länder saknas bestämmelser om rätt till med- verkan. Härtill kommer att i flertalet länder är rätten till medverkan begränsad till arbetstagare sysselsatta inom det egna landet. Mot bakgrund av dessa olikheter i medlemsstaternas reglering är en annan utgångspunkt i direktivet att arbetstagares befintliga rättigheter skall skyddas vid en fusion. För att inte en tillämpning av huvudregeln skall leda till en minskning eller en förlust av rätten till medverkan anger direktivet vissa undantag. Säteslandets bestämmelser skall enligt artikel 16.2 inte tillämpas Genomförandet av artikel 16 ‒om den nationella lagstiftningen i säteslandet föreskriver en lägre nivå för medverkan än den högsta nivån i något av de berörda bolagen eller ‒om den nationella lagstiftningen i säteslandet inte föreskriver samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter som är belägna i andra medlemsstater som för arbetstagarna i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom fusionen har sitt säte, eller ‒om ett av de deltagande bolagen är av en viss storlek (fler än 500 arbetstagare) och omfattas av regler om medverkan. För dessa fall anges i artikel 16.3–16.4 och 16.6–16.7 vad som istället skall gälla. Enligt artikel 16.3 skall bestämmelser i förord- ningen om europabolag och SE-direktivet tillämpas. I artikel 16.4 och 16.6–16.7 anges vissa särregler för gränsöverskridande fusioner som avviker från den ordning som skapats för europabolag. Avslutningsvis skall uppmärksammas att den reglering som med- lemsstaterna åläggs att införa enligt artikel 16 i direktivet aktualise- ras endast om medverkan förekommer i något av de företag som deltar i den gränsöverskridande fusionen. Vårt förslag: Artikel 16 skall genomföras i genom en ny lag som reglerar arbetstagares medverkan vid gränsöverskri- dande fusioner. Enligt artikel 16.3 i vårt direktiv åläggs medlemsstaterna att vid gränsöverskridande fusioner ha ett särskilt regelsystem för de fall då säteslandets eventuella bestämmelser om arbetstagares medver- kan (i ; lagen om styrelserepresentation för de privatan- ställda; i fortsättning lagen om styrelserepresentation) till följd av föreskrifterna i artikel 16.2 inte skall tillämpas. Den svenska lag- stiftningen måste därför kompletteras med sådana bestämmelser. Det regelsystem som enligt direktivet skall införas utgörs i stora delar av bestämmelser i som i svensk rätt har genom- förts genom lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Regel- systemet (fortsättningsvis benämnt SE-reglerna) skall enligt direk- tivet om gränsöverskridande fusioner alltid tillämpas om något av SOU 2006:97 Genomförandet av artikel 16 de fusionerande företagen har fler än 500 anställda och dessa omfattas av ett system för medverkan. Huruvida SE-reglerna skall gälla även i andra fall av gränsöver- skridande fusioner beror för svensk del framförallt på den närmare utformningen av lagen om styrelserepresentation. Den lagen ger inte någon rätt till medverkan för arbetstagare anställda i andra länder. Att den nationella rätten föreskriver samma rätt till med- verkan till anställda i filialer i andra medlemsstater är som framgått en förutsättning enligt vårt direktiv för att den skall kunna tilläm- pas om medverkan före fusionen förekommer i något av de delta- gande företagen. Som framgår av avsnitt 8 föreslår vi av skäl som vi närmare utvecklar i det avsnittet inte någon utvidgning av lagen om styrelse- representation. Konsekvensen av detta är att SE-reglerna skall gälla vid gränsöverskridande fusioner i alla de fall då arbetstagare har rätt till medverkan i något av de fusionerande företagen. De föreskrifter i SE-direktivet som vårt direktiv hänvisar till har som nämnts genomförts i svensk rätt genom lagen om arbetstagar- inflytande i europabolag som trädde i kraft . Något skäl till att utforma dessa regler på ett annat sätt än som skett i den lagen finns inte. När de aktuella bestämmelserna skall göras tillämpliga på de situ- ationer som direktivet om gränsöverskridande fusioner tar sikte på uppstår frågan om det bör ske genom hänvisningar eller om bestämmelserna bör återges i sin helhet med de modifikationer som direktivet kräver. En fördel med den förstnämnda metoden är att man slipper en upprepning av ett antal lagbestämmelser med i stort sett likaly- dande innehåll. Direktivet om gränsöverskridande fusioner hän- visar emellertid endast till delar av SE-regleringen och i vissa fall endast till delar av en SE-bestämmelse. Vidare föreskriver direktivet i vissa fall avvikelser från bestämmelser i . Tillägg och justeringar måste därför göras i förhållande till de aktuella bestäm- melserna i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Vår slut- sats blir därför att en lagstiftningsteknik med hänvisningar inte är lämplig i detta fall. En sådan teknik tror vi skulle försvåra över- skådligheten och förståelsen av de redan i sig komplicerade reglerna i direktivet om gränsöverskridande fusioner. Här kan direktivet om gränsöverskridande fusioner själv tjäna som ett avskräckande exem- pel. Genom den hänvisningsteknik som där använts har direktivet i Genomförandet av artikel 16 vissa delar blivit svårbegripligt och metoden tycks också ha lett till att vissa situationer blivit oreglerade. För att i möjligaste mån underlätta för parterna anser vi istället att reglerna bör införas i en särskild lag om arbetstagares med- verkan vid gränsöverskridande fusioner. Till grund för flertalet bestämmelser i den lag vi föreslår ligger bestämmelser i tivet som genomförts i lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag. Den reglering vi föreslår bör därför i den utsträckning det är möjligt följa det mönster och den utformning som bestämmelserna har i den lagen. Här kan noteras att metoden att samla bestämmelserna i en egen lag också valts när rådets direktiv om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarin- flytande (direktivet om europakooperativ) skulle implementeras i . Även den lagen, dvs. lagen om arbetstagarinflytande i euro- pakooperativ, har utformats efter det mönster som finns i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Vårt förslag: Lagen skall gälla vid gränsöverskridande fusioner om arbetstagarna i något av de deltagande företagen omfattas av bestämmelser om medverkan. Den skall också gälla om ett övertagande företag efter det att den gränsöverskridande fusionen registrerats deltar i en fusion med ett svenskt företag. Lagen skall dock inte gälla om den gränsöverskridande fusio- nen resulterar i att ett europabolag eller ett europakooperativ bildas. Enligt artikel 1 i direktivet om gränsöverskridande fusioner skall det tillämpas på fusioner av bolag med begränsat ansvar som har bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen, under förutsättning att minst två av bolagen omfat- tas av lagstiftningen i olika medlemsstater. I direktivet benämns dessa fusioner gränsöverskridande fusioner. Inom planeras en departementspromemo- ria där de associationsrättsliga föreskrifterna väntas bli genomförda genom ändringar i de lagar som gäller för två av de berörda associa- Genomförandet av artikel 16 tionerna; nämligen aktiebolagslagen (2005:551) och lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. väntas motsvarande ändringar föreslås i de särskilda lagar som gäller för finansiella företag. Dessa lagar väntas också ge en definition av vad som avses med begreppet gränsöverskridande fusion. För att ange vad den lag som föreslås avser att reglera bör begreppet gränsöverskridande fusion användas. Innebörden av detta begrepp skall självfallet vara densamma som i de associations- rättsliga lagarna, se vidare om definitionerna i avsnitt 7.4. Av bestämmelserna i artikel 16.2 i vårt direktiv framgår i vilka situationer SE-reglerna skall tillämpas vid en gränsöverskridande fusion. Bestämmelserna är utformade som tre undantag från den huvudregel som säger att det bolag som uppstår genom den gräns- överskridande fusionen (i fortsättningen benämnt det övertagande företaget) skall omfattas av säteslandets bestämmelser om medver- kan. Undantagsbestämmelserna har dock fått en sådan räckvidd att tillämpningen av SE-reglerna torde bli mer regel än undantag vid gränsöverskridande fusioner. Som framgår av avsnitt 8 föreslår vi inte någon utvidgning av den svenska lagen om styrelserepresentation. Konsekvensen av detta är att SE-reglerna skall tillämpas vid gränsöverskridande fusioner i alla de fall då arbetstagare har rätt till medverkan i något av de fusione- rande företagen. Vi har övervägt om tillämpningsområdet för lagen bör beskrivas på ett sätt som ligger närmare ordalydelsen i direktivet. Vi har emellertid funnit att ett återgivande av de tre undantagssituatio- nerna blir onödigt tungt och mindre tydligt än att direkt uttrycka konsekvenserna av direktivets regler för del; nämligen att lagen skall gälla vid gränsöverskridande fusioner om arbetstagarna i något av de deltagande företagen omfattas av bestämmelser om medverkan. I artikel 16.7 i vårt direktiv finns en bestämmelse till skydd för för- lust av rättigheter vid en efterföljande nationell fusion. Där sägs att när det övertagande företaget omfattas av ett system för medver- kan, skall företaget vidta åtgärder för att säkerställa att arbetsta- garnas rätt till medverkan skyddas vid eventuella därpå följande inhemska fusioner efter det att den gränsöverskridande Genomförandet av artikel 16 fusionen har trätt i kraft. Det skall ske genom att företaget i tillämpliga delar tillämpar bestämmelserna i artikel 16. I SE-direktivet finns istället en generell missbruksbestämmelse i artikel 11. Den bestämmelsen syftar till att förhindra att associa- tionsformen europabolag används för att frånta eller vägra ge arbetstagarna deras rättigheter. Vad den aktuella artikeln i vårt direktiv avser att förhindra är att arbetstagarna fråntas förvärvade rättigheter om en nationell fusion genomförs efter den gränsöverskridande fusionen. Vid en nationell fusion blir de nationella bestämmelserna i säteslandet gällande. Om dessa t.ex. saknar bestämmelser om med- verkan eller ger medverkan på en lägre nivå skulle skyddsreglerna i direktivet kunna kringgås genom att man redan från början plane- rar att den gränsöverskridande fusionen skall genomföras i två led; den första som en regelrätt gränsöverskridande fusion och strax därpå en ny nationell fusion. Den skyddstid som vårt direktiv föreskriver är . skall, om det övertagande företaget genomför en natio- nell fusion, reglerna om arbetstagares medverkan i direktivet om gränsöverskridande fusioner gälla i tillämpliga delar. I den nya lagen bör införas en bestämmelse där det skall framgå att lagen skall tillämpas också i det fall det övertagande företaget inom av efter registreringen av den gränsöverskridande fusionen genomför en nationell fusion. (Se även avsnitt 8.7) Direktivet om gränsöverskridande fusioner är tillämpligt även på europabolag och europakooperativ under förutsättning att juridiska personer av detta slag får delta i en gränsöverskridande fusion enligt nationell rätt. Ett europabolag eller ett europakooperativ med säte i kan delta i en gränsöverskridande fusion enligt den reglering som väntas bli föreslagen för att genomföra de asso- ciationsrättsliga delarna av direktivet i svensk rätt. Om ett europabolag eller ett europakooperativ är ett av de del- tagande företagen skall alltså den nya lagen tillämpas. Om däremot den gränsöverskridande fusionen resulterar i att ett europabolag eller ett europakooperativ bildas skall inte den nya lagen utan istället den särskilda lagstiftning som gäller för europabolag respek- tive europakooperativ tillämpas. Att den lag som föreslås inte är Genomförandet av artikel 16 tillämplig om den gränsöverskridande fusionen leder till att ett europabolag eller ett europakooperativ bildas bör framgå av lagen. 7.3.1När lagen skall tillämpas Vårt förslag: Bestämmelserna om hur ledamöter för arbets- tagare i utses skall gälla oavsett var det övertagande företaget skall ha eller har sitt säte. Övriga bestämmelser om förhandlingsdelegationen och förhandlingsförfarandet samt vad som gäller om avtal inte träffas skall gälla när det övertagande företaget skall ha eller har sitt säte i . I artikel 16.3 d i direktivet om gränsöverskridande fusioner hän- visas till artikel 6 i SE-direktivet. Där framgår att förhandlingsför- farandet enligt artiklarna 3–5 i sistnämnda direktiv skall regleras av säteslandets lagstiftningen om inte något annat sägs i direktivet. Vid gränsöverskridande fusioner är det således lagstiftningen i det land där det övertagande företaget skall ha sitt säte som skall reglera förhandlingsförfarandet dvs. inrättande av det särskilda för- handlingsorganet, avtalets innehåll och förhandlingarnas varaktig- het. I en bilaga till direktivet finns referensbestämmelser. Av artikel 7 i SE-direktivet till vilken det hänvisas i artikel 16.3 e i direktivet om gränsöverskridande fusioner följer att när referensbestämmelserna skall tillämpas är det de motsvarande bestämmelserna i lagstift- ningen i det land där det övertagande företaget skall ha sitt säte som skall tillämpas. Artikel 3.2 b i SE-direktivet (en hänvisning till den artikeln finns i artikel 16.3 a i vårt direktiv) innehåller ett undantag från huvud- regeln. Enligt denna artikel skall arbetstagarledamöterna till för- handlingsdelegationen utses enligt regleringen i det land där arbets- platsen är belägen. I lagen om arbetstagarinflytande i europabolag har dessa bestäm- melser i SE-direktivet genomförts genom en särskild lagvalsregel. En sådan regel bör införas även i den lag som föreslås. Genomförandet av artikel 16 7.3.2Begränsningar i lagens tillämplighet Vårt förslag: Verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller opinionsbildande ändamål undantas från lagens tillämpningsområde i fråga om beslut om verksamhetens mål och inriktning. Av hänvisningen i artikel 16.3 f till artikel 8.3 i SE-direktivet följer att varje medlemsstat får fastställa särskilda bestämmelser för över- tagande företag inom sitt territorium som direkt eller huvudsak- ligen ägnar sig åt opinionsbildande verksamhet med avseende på information och meningsyttringar om sådana bestämmelser redan ingår i den nationella lagstiftningen. I lagen om arbetstagarinflytande i europabolag (3 §) finns ett undantag som utformats i överensstämmelse med 2 § lagen om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen). I sist- nämnda paragraf sägs att arbetsgivares verksamhet som är av reli- giös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantas från lagens tillämpningsområde i fråga om verksamhetens mål och inriktning. Lagen om arbetstagarinflytande i europabolag omfattar emeller- tid både information, samråd och medverkan medan den nu aktu- ella lagen endast reglerar medverkan. Den svenska nationella lagstiftningen på medverkansområdet är lagen om styrelserepresen- tation. I den lagen sägs att om ett företags verksamhet är av sådan natur eller har ett sådant ändamål som avses i 2 § medbestäm- mandelagen, har arbetstagarrepresentanterna inte rätt att delta i ett beslut som gäller verksamhetens mål och inriktning (14 § andra stycket). Möjligheten att införa ett undantag för sådan verksamhet som anges i SE-direktivet bör utnyttjas även i den nya lagen. I likhet med motsvarande bestämmelse i lagen om styrelserepresentation bör undantaget endast avse själva beslutet. Genomförandet av artikel 16 Vårt förslag: I denna lag avses med –gränsöverskridande fusion: sådan gränsöverskridande fusion som avses i 12 kap. X § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och 23 kap. X § aktiebolagslagen (2005:551), –EES-stater: staterna i Europeiska unionen samt de övriga stater som omfattas av , –övertagande företag: det företag som blir resultatet av en gränsöverskridande fusion, –deltagande företag: de företag som direkt deltar i den gräns- överskridande fusionen, –dotterföretag: ett företag som ett annat företag utövar ett bestämmande inflytande över i enlighet med vad som anges i 9–12 §§ lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, –berörda dotterföretag eller berörda filialer: dotterföretag eller filialer till ett deltagande företag som föreslås bli dotter- företag eller filialer till ett övertagande företag, –medverkan: det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att a)välja eller på annat sätt utse några av ledamöterna i ett företags styrelse eller annat förvaltningsorgan, tillsyns- organ eller ledningsgrupper eller motsvarande organ som täcker företagets resultatenheter, eller b)föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags tillsyns- eller förvaltningsorgan. I den lag som föreslås bör vissa begrepp definieras. Flera av de begrepp som används härrör från SE-direktivet där de också defini- erats. En del av dessa definitioner återfinns i lagen om arbetstagar- inflytande i europabolag. De för vårt direktiv relevanta definitio- nerna bör föras in också i den nya lagen. Vidare bör läggas till vissa definitioner som är speciella just för gränsöverskridande fusioner. Direktivet om gränsöverskridande fusioner skall tillämpas på bolag med begränsat ansvar. För svensk del innebär det att den nya lagen skall vara tillämplig inte bara på aktiebolag utan även på ekonomiska föreningar och motsvarande finansiella företagsfor- mer. Vi har därför valt att generellt använda ordet företag istället för bolag. Användandet av ordet företag ansluter till ordvalet i lagen om styrelserepresentation. I de definitioner som utformas Genomförandet av artikel 16 med motsvarande definition i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag som förebild bör därför bolag bytas ut mot företag. I direktivet om gränsöverskridande fusioner anges i artikel 1 att det tillämpas på fusioner av bolag med begränsat ansvar som har bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemen- skapen under förutsättning att minst två av bolagen omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater. I direktivet benämns dessa fusioner gränsöverskridande fusioner. Det förslag som håller på att ta fram för att genomföra direktivet i de associationsrättsliga delarna väntas innehålla nya paragrafer i lagen om ekonomiska föreningar och i aktiebolagslagen; bl.a. bestämmelser vari begreppet gränsöverskri- dande fusioner definieras. Den departementspromemoria som behandlar dessa delar (änd- ringar i aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar) väntas alltså innehålla en bestämmelse i lagen om ekonomiska före- ningar där det sägs att en svensk ekonomisk förening får delta i en fusion med en motsvarande juridisk person med hemvist i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet än (gränsöverskridande fusion). Kravet på att det skall vara fråga om en motsvarande juridisk person innebär att fusion i princip endast får ske med sådana utländska företag som har de grundläggande egenskaper som enligt svensk rätt avgränsar en förening i förhållande till andra associa- tionsformer. Föreningen skall också ha sådana kooperativa inslag som kännetecknar en svensk ekonomisk förening. Vidare väntas i aktiebolagslagen föreslås en liknande bestäm- melse; dvs.