sou · GUB3105 · 2007-01-01 00:00:00 — Till investeringarna hör också inköp och iordningsställande av en justerverksbyggnad vid ett nedlagt sågverk i som om- vandlades till gemensamhetsanläggning för lantbrukarnas djur i . – Vi mobiliserade deltagarna dels genom träffar efter men många intresserade tog också kontakt med oss, berättare projekt- ledaren , . Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön Informationsarbetet ledde till att ett 25-tal lantbrukare deltar i projektet med sammantaget 200 ha som beräknas utgöra av de mest värdefulla naturbeten som finns i Väster- bottens län. Den största enskilda deltagaren är ett ungt lantbrukar- par vars djur betar hela i Ammarnäsdeltat, hem- bygdsområde och Övre . Cirka 150 djur slaktas nu vid /i . beräknar man vara uppe i 250 naturbetesdjur till slakt. säljs Naturbeteskött på ICA Maxis butik i och en mindre del på i . För naturbetesköttet får lantbrukarna mer per kilo för styckade detaljer men då endast ca 75 av per djur blir stycknings- detaljer blir det ca mer per kilo räknat på helfall eller ca per djur. – Att få ut mer styckningsdetaljer som naturbeteskött är en högt prioriterad fråga. Lantbrukarna skulle behöva mer per kilo helfall för att få hygglig lönsamhet, säger . Projektet slutar dvs. För att hantera verksamhetens fortlevnad på kommersiell basis bildade de deltagande lantbrukarna 2005 Naturbeten ekonomisk förening. Avsikten är att verksamheten framöver ska kunna stå på egna ben genom försälj- ningsintäkter och ordinärt EU-stöd för naturbeten. Projektet har rönt stor uppskattning både bland lantbrukare och allmänhet och har uppmärksammats flitigt i både lokal- och riks- media. De olika objekten efter är tydligt skyltade med Naturbeten vilket bidragit till igenkänning i ICA- butikerna i och . De aktiva lantbrukarna efter har minskat i antal men sedan projektet drog igång har ingen slutat som 2 nya har tillkommit vilket förutom de bevarade naturbetesmarkerna är en påtaglig och positiv effekt av projektet. Förhoppningen är nu att verksamheten kan leva vidare på kommer- siella villkor i minst nuvarande omfattning. , projektledare, tfn , E-post: Hemsida: /vindelalvensnaturbeten Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön 3.2Naturbeteskött i får stort genomslag Världsnaturfonden, WWF, har varit engagerade i våtmarksrenoveringar i kommun, med början i Kvismaren . var dock området väster om sjön fortfarande igenvuxet. Efter en diskussion med och kommun fick man fram resurser för att ställa i ordning drygt 100 ha. För att det hela skulle fungera be- hövdes det betande djur och man började därför diskutera den frågan med folk i bygden. –Till en början fick vi inget riktigt napp, säger som jobbar som projektledare för i . Det hela lossnade när och hans bror , som driver lantbruk vid sjön , kom in i bilden. De hade erfarenhet av köttdjur och kunde visa sina kollegor att det var ekonomiskt intressant. De tog fram bra djur men hade inte fått ut något mervärde och så nu en chans att få lön för mödan. En annan viktig person i sammanhanget är handlaren som driver tre i . Han blev tillskyndare till projektet i sin jakt på smakrikt kött med lokalt ursprung. Vidare involverades Närkes Slakteris ägare och VD med stor lokalkännedom och genuin känsla för djur vilket haft stor betydelse för verksamheten. Med dessa personer som viktiga resurser bildades två grupper för projektets genomförande. Den första med inriktning på landskapet med representanter för , kommun, WWF och ett par lantbrukare. Den andra med fokus på Naturbeteskött med representanter för ICA, slakteriet, styckningsföretaget , WWF och . tog på sig den viktiga rollen att samordna utplockning av lämpliga slaktdjur. har kommun lagt ner betydande summor, 15–, för att sanera sin bakgård mot Oset och Ryningen som innehöll soptipp, oljehamn och ett militärområde. Det är kommunekologen som är drivande. –Här har kommunen byggt om landskapet ner till ett jättelikt rekreationsområde ner mot med våtmarker och många andra fina kvaliteter. Vad som behövs är att integrera lantbruket iden fortsatta skötseln, säger . Projektet i omfattar nu 12 lantbrukare kring vattnen Tysslingen, , Oset, Boglundsängen och Kvismaren med sammantaget 1 000 kor. Bland dem finns en tidigare Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön VD för stort mjölkföretag som omvandlat sin egen gård från spannmål och grisar till en stor besättning köttrasdjur. Det gamla svinstallet är ombyggt till ligghall för 250 djur. Projektet är nu inne på fjärde året. Projektkostnaden är beräknad till . kommun har bidragit med 6 miljo- ner, med 3,2 miljoner, WWF med en miljon och en del är ännu ofinansierat. LBU-medel utgick för en förstudie. Men inga större EU-medel har utgått men man kommer att söka sådana . Det mesta av pengarna har använts till restaurering av Oset, , sjön och byggande av ligghallar. Ligg- hallarna avskrivs varefter ägandet övergår till lantbrukarna dock med en option från samhället att de kan övergå till annan brukare om lantbrukaren ifråga slutar. Naturbetesköttet började säljas . Av ca 1 000 betes- djur som f.n. slaktas går ca 250 djur, ca 4 , ut som naturbeteskött, resten säljs på normalt sätt. För naturbetesköttet får bonden ett pris som ligger mellan 3–högre per kilo be- roende på kvalitet och styckningsutfall. Förutom försäljning i de tre upphandlas också en del kött av kommun bl.a. för två gymnasieskolor med vardera 1 000 elever. En ändring i regelverket gör det numera möjligt att ange naturbeteskött som ett kriterium vid upphandling. Ett antal äldreboenden har dessutom fått provleve- ranser denna sommar och kökscheferna är mycket nöjda. Köttet har hållit sådan kvalitet att man har kunnat använda bogstek som råvara för rostbiff. Naturbetesköttet omsätter f.n. ca . Alla djur- affärer går via lantbrukaren som köper djur av sina kollegor, legoslaktar, legostyckar och säljer. –Det är en stor fördel som ger kontroll på utfallet av varje enskilt djur, säger . Det som var trögt i början har vänts till motsatsen. –Intresset är enormt. Naturbetesköttet har fått ett genom- slag som jag inte trodde var möjligt, säger som tror att omsättningen kan fördubblas från de marker som ingår i projektet. Fem slaktade djur har man bedömt som minimum för att verksamheten skall vara självgående. håller nu inte för otroligt att det kan bli det dubbla. –Nyckeln ligger i ett koncept där naturvård och ekonomi går hand i hand. Utan en kommersiell ådra går det inte, säger Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön som berättar att liknande naturbetesprojekt, förutom det efter , är på gång i Roslagen och östra , och . 3.3Gårdsförsäljning i samverkan – Gröna Hagars ekonomisk förening Exemplet handlar om lantbrukarfamiljer i samverkan i Svartådalen som ligger efter ett par mil väster om i Sala kommun. Det hela började med lantbrukaren som i liten skala sålde styckat kött i kartong direkt till kund. Vid ett möte med ICA där flera lantbrukare var närvarande erbjöds de mer per kilo om man kunde leverera naturbeteskött. Lantbrukarna tyckte att det var alldeles för dåligt betalt och sa nej. Vid ett möte i Färnebo kom en ny förfrågan, inför Lanthandelns Dag om man kunde delta med direktförsäljning av kött. – Vi insåg snart att det skulle krävas alldeles för mycket för att hantera färskt kött på marknader. För att ha något att sälja växte tanken på att ta fram en korv vilket vi gjorde med hjälp av i . En unik korv som vi kallade Gröna Hagars gårdskorv, berättar på som är en av delägarna. Detta blev början till det samarbete som utvecklats mellan 6 lant- brukarfamiljer i Svartådalen. För att hantera verksamheten bildade man . Den huvudsakligen verksamheten består av försäljning av styckningsdetaljer och kött- färs i lådor direkt till slutkund. För slakt och styckning anlitas kontrollslakteri i som slaktar, hängmörar, styckar, mal och förpackar köttet i 8 lådor per djur. Lantbrukarna transporterar själva sina djur dit liksom hämtar de färdiga lådorna som kunderna i de flesta fall sedan hämtar hos delägarna. För ändamålet har man investerat i en Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön kärra för djurtransport samt en kylvagn. Investeringarna har i huvudsak finansierats med försäljning av korv och hamburgare vid marknader bl.a. Bondens Egen Marknad. På detta sätt får lantbrukarna ut ett betydligt bättre pris per kilo kött men det innebär också betydligt mera arbete. I stort sett all slakt sker först sedan man vet vilka kunder som ska ha köttet. Kunderna försöker man i första hand hålla reda på genom en mail- lista i datorn. Det handlar alltjämt om en verksamhet i liten skala. Verksamheten som startade omsatte . har omsättningen sjunkit något men man tror att de flesta är intresserade att köpa kött . Det mesta har lantbrukarna gjort själva. Man har dock haft konsulthjälp med stadgarna för den ekonomiska föreningen och för produktion av den egna hemsidan. Ett utlovat LBU-stöd till kyl- vagnen, som för övrigt var mycket krångligt att söka, har ännu inte utbetalats. Den mest påtagliga effekten av samarbetet är att två av delägarna som innan hade tänkt upphöra med köttproduktion har valt att fortsätta. – Dessutom ger verksamheten många nya kontakter. Det är både roligt och lite skrämmande att träffa kunder, tänk om de inte är nöjda med produkterna, säger . räknar med att man kommer att fortsätta och utveckla verksamheten. Det första de nu har att ta itu med är ett nytt kontrakt med för skötsel av betes- marker . , , tfn , E-post: 3.4Öströö fårfarm drar 30 000 besökare Öströö ligger från och från i . Öströö är ett egentligen ett säteri som i folkmun kallas för . huvudbyggnaden ingår dock inte i Öströös Fårfarm. Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön Makarna tog över arrendet av jordbruket när det blev ledigt 1987. Produktionen på Öströö ut- gjordes då av spannmål och grisar. som var uppväxt med får såg genast att markerna var mer lämpade för beten och man växlade därför inriktning. Att priserna på skinn var bra hjälpte till. 1990 gick man över till ekologisk drift vilket var ett litet steg i praktiken. – Det var dessutom bra för ekonomin och kändes i övrigt rätt, säger . 1992 öppnade familjen köttbod i ett gammalt svinhus som byggdes om och blev godkänt för styckning och försäljning. Syftet var att få bättre betalt för köttet. I köttboden såldes man först enbart helfall från egna får och från kalvar som man köpte in men efterhand blev det allt mer styckningsdetaljer. Djuren slaktades i och styckades hemma på gården. fanns 150 tackor och 200 lamm på gården och allt såldes i den egna butiken. För att även kunna sälja skinnen direkt till kund öppnade familjen en hantverksstuga på temat får. Den stora produkten är skinnen från de egna Gotlandsfåren men sortimentet har efterhand kompletterats med förädlade detaljer och andra fårgrejer, varav en del köps in. Detta passar som hand i handske då hon är utbildad skräddare. Skinnen sänds till för beredning och tas sedan tillbaka till den egna butiken. Den ökade ström av människor som kom för att handla i kött- boden och hantverksboden ville gärna också ha något att äta och dricka. Då byggde man ett restaurangkök och ett gammalt bränn- vinsförråd renoverades till serveringslokal för 50 personer. 1998 lades slakteriet i ner. slaktades fåren på annat håll men man fick problem med kvaliteten och bestämde sig därför att bygga ett eget slakteri. Ihop med slakteriet, som stod klart , byggdes konferenslokaler för 50 personer. Det senaste tillskottet är ett nytt fårhus som byggdes . I planerna framöver ingår att bygga om den gamla ladugården som därmed frigjorts till ett Fårets Hus med olika aktiviteter i anknyt- ning till får som besökare kan ta del av eller själv prova på. finns på Öströös fårfarm 450 tackor av rasen Gotlandsfår och en besättning amkor av rasen Highland Cattle. In- klusive sidoarrenden brukas 140 ha mark som hålls öppen med betande djur och görs tillgänglig för besökare. Med en stor fårbesättning, eget slakteri, köttbod, hantverksbod och restaurang finns nu på gården hela kedjan från uppfödning till Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön färdiga produkter och tjänster. Öströös fårfarm har mellan 25 000 och 30 000 besökare . Förutom att handla och äta er- bjuder företaget också lammsafari i form av en guidad tur på gården. Kunderna till köttboden kommer från ett område inom som inkluderar , och . kommer också många långväga turister. Öströös Fårfarm omsätter ca och har 5 årsanställda – tre på heltid och resten som extra personal under arbetstoppar. Utbyggnaderna har i huvudsak kunnat ske med överskott från verksamheten varför företaget är lågt belånat. och har inte stött på några oöverstigliga hinder när det gäller att navigera i regelverk och hantera myndigheter. – Men genom vår komplexa verksamhet är det många regler att hålla reda på och många tillstånd som krävs från olika myndigheter men vi har lyckats med att inte hamna på kollisionskurs, säger . 3.5Markägaravtal undanröjer turistkonflikter i och i är ett attraktivt turistområde, särskilt genom det stora sjösystem som lockat kanotälskare. I början av kanotboomen uppstod en hel del slitningar mellan kommun, kanotföretag och markägare kring lägerplatserna. –Det hela var inte hållbart, vi hade inte tillräcklig kontroll på lägerplatserna, säger , turistintendent i kom- mun. –Vi ville göra det tryggare för markägarna genom att kunna er- bjuda bättre skötsel och ge en viss ersättning för upplåtelse av mark. En sådan ordning behövde dock finansieras på något sätt och diskussionen mellan kommun, kanotföretag och markägare ledde fram till en överenskommelse med kanotföretagen om att ta ut en frivillig avgift av kunderna att slussas vidare för tillsyn och mark- Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön Först ut var Nordmarkens Kanotcenter som tog ut en tia per besökstillfälle. Tanken gav till en början upphov till ett visst motstånd med hän- visning till allemansrätten. Länsstyrelse och etc. gav dock efterhand klartecken att det för arrangemang för grupper om 6 personer eller fler gäller andra regler. Allemansrätten gäller i första hand enskilda personers vistelse i skog och mark. –Lägerplatserna handlar om att ge våra besökare en service som även skyddar området och minimerar slitaget på övriga ytor. För markägarna är det mycket viktigt att vi försöker styra upp besö- karna till iordningställda lägerplatser, säger . har verksamheten utvecklats till att omfatta avtal med ett 100 markägare varav ett 30-tal i grannkommunen . Till detta bidrog ett stort EU-projekt som resul- terade att antalet lägerplatser byggdes ut och försågs med bl.a. miljötoaletter. Avgiften som fortfarande tas ut på frivillig bas ligger nu på för enskilda besökare som besöker om- rådet. –De lokala kanotuthyrarna har med tanke på att vi har känne- dom om deras verksamhet och att de informerar sina gäster om rättigheter och skyldigheter i naturen möjlighet att sälja kortet för , säger Avgifterna inbringar varav 340 000 f.n. utbetalas som ersättning till markägarna. finns en heltidsanställd tillsyningsman och är ytterligare ett antal personer anställda för att sköta lägerplatserna. Inte minst handlar det om att försörja platserna med ved och därmed hindra åverkan på markägarnas skog. Inte mindre än 600 kbm ved krävs under en säsong, varav en del köps in från berörda markägare. För att hantera organisation och ekonomi finns nu ett gemen- samt organ för och kallad , Nordmarkernas Sjösystem. I är kommuner, turistföretag och markägare representerade. ser en stor fördel med att det finns ett forum där all får vara med och där de olika aktörernas roller har blivit tydliga. En viss oro har funnits för att avgiften skulle leda till färre be- sökare i området men turismen har fortsatt att öka. har man över 50 000 gästnätter i sjösystemet. Upplägget i och har rönt stort intresse från andra håll. En hel del folk har varit på besök, inte minst från . Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- och kulturmiljön – Jag tror att det krävs någon liknande modell som vår för verk- samheter i skog och mark som får stor omfattning, säger och tar ridleder och skidturer som tänkbara exempel. , turistintendent , tfn E-post: 4Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Bostäder, service, föreningsliv och en väl fungerande infrastruktur är nyckelfrågor för goda livsvillkor på landsbygden. Även inom dessa områden finns en rad exempel på lokala utvecklingsprojekt. 4.1Stora Skedvi lockar med stora tomter utgör den nordliga delen av Säters kommun och gränser i väster till och kommuner och till kom- mun i öster. I f.d. socken finns ett 10-tal byar med sammantaget ca 2 300 invånare. Aktiva människor i bygden ville åstadkomma bättre underlag för lokal service i form av skola och affär och såg att man skulle kunna få pengar till en satsning för att få fler att bosätta sig i bygden. Det ledde till ett Leader + projekt –2005 till vilket man fick . För att inte behöva bilda en speciell organisation för ändamålet gick Framtidsgruppen in under hembygdsföreningen. Ett bärande inslag i projektet har varit att få fram attraktiva tomter i bygden. Kommunen har visserligen tomter att erbjuda men de är för små för dem som vill bygga upp en gårdsmiljö med gårdshus, uthus, garage och kanske stall. – Vi såg större tomter som ett icke tillgodosett behov och ville organisera upp utbudet, säger som deltagit i arbetet. Efter kontakter med kommunen och andra markägare fick man i en första omgång fram 11 tomter på i vackra lägen som bjudits ut till försäljning varav 4 med strand mot . Priset för strandtomterna har legat på strax och inkluderar anslutning till el, vatten och avlopp. De tre tomter som är bebyggda har alla egen strand. Därför jobbar man nu vidare och har 10 ytterligare tomter på gång i strandnära lägen varav hälften på mark. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Många har anmält intresse men problem med finansieringen förklarar att fler tomter ännu inte blivit bebyggda. Marknadsvärdet för nybyggda hus i området ligger på ungefär halva byggkostnaden. Då bottenlån bara ges till av marknadsvärdet krävs stor kontantinsats och/eller stort topplån för den som ska bygga. Man arbetar med problemet men har ännu inte kommit på någon bra finansieringsidé. Projektpengarna har i huvudsak använts till marknadsföring ge- nom hemsida, broschyrer, utskick till personer med anknytning till orten, annonser i ortspressen, som vänt sig till stadsbor i Falun- , och medverkan på mässor. Pengar har också använts till att avlöna sommarjobbande ungdomar för röjning, städning och gräsklippning på allmänna ytor i bygden som Säters kommun inte orkar med. – Ska vi kunna locka folk till bygden får vi inte ge ett skräpigt intryck utan vara rent, snyggt och välskött, säger . Projektet är nu avslutat men verksamheten fortsätter, dock i förändrad organisatorisk form. Framtidsgrupp har ombildats till Framtidsgruppen i , en ideell före- ning. Resultaten är inte så stora, mest beroende på de intresse- rades problem med finansieringen, men ser fram mot att det ska finnas 10 bebyggda tomter. Det skulle inne- bära ca 35 nya invånare, över en miljon i nya skatteintäkter för kommunen och bättre underlag för skola och affär i . 4.2Generationsboende i Klöverträsk, kommun Klöverträsk, med 380 invånare, ligger i kommun mitt i den s.k. Fyrkanten mellan städerna , , och . hade stött och blött frågan om hur man skulle kunna lösa boendet för de äldre. Ambitionerna hade två syften, dels att förbättra bondesituationen för de riktigt Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden gamla och dels frigöra hus som nya familjer kunde flytta i in inte minst för att kunna ha kvar byns skola. Det ledde till en ansökan till kommun att bygga ett äldreboende men fick beskedet att man inte bygger i by- arna. Däremot var kommunen positiv till ett bygge i någon annans regi. En diskussion med byns företagare och föreningar ledde till att pingstförsamlingen tog på sig ansvaret som byggherre. Församlingen, med nära kopplingar till byns byggfirma respektive träfirma, hade just genomfört ett bygge av en ny kyrka med gott resultat. Det visade sig också att det fanns ett stort antal frivilliga i olika åldrar som gärna ställde upp med arbetskraft. Pa- rallellt med bygget bedrevs studiecirklar i byggkunskap med folk från byggfirman som handledare. Bygget, som var noggrant planerat, kostnadsberäknades till 4,8 miljoner och finansierades genom banklån på 2,4 miljoner, 300 000 i landsbygdsstöd från kommunen och 540 000 i investeringsbidrag från och inte minst ideellt arbete och skänkt material värderat till hela . – Utan det ideella arbetet hade bygget aldrig blivit av, menar byautvecklingsföreningens ordförande . Den nya anläggningen, Klöverträsks generationsboende med sex lägenheter, 4 treor och två tvåor, invigdes och redan veckan efter började inflyttningen. De unga familjerna som köpt de frigjorda husen hade då fått ha sina möbler i garaget i de köpta husen i väntan på inflyttning. Det var med andra ord ett mycket gott samarbete mellan säljare och köpare. De nya lägenheterna var tänkta för både gammal och ung men trycket från de äldre är stort. Förfrågan och behov av fler lägenhe- ter finns från hyresgäster som står i kö. För tillfället är dock inget ytterligare projekt planerat. Först ska detta utvärderas. De ansvariga för bygget har haft sitt ordinarie arbete att sköta så det var ju ganska tufft och stressigt. Projektet är planerat med miljö- inriktning, som bergvärme m.m. Genom projektet har en del av bygdens riktigt gamla möjlighet att leva kvar i sin hembygd som man öppnat för in- flyttning av barnfamiljer i de frigjorda husen och därmed säkra skolans framtid. Satsningen på generationsboende har bidragit till att Klöverträsk 2006 utsågs till i . Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 4.3Eget fastighetsbolag byggde 16 hyreslägenheter på i ligger mitt i mellersta skärgård ca 2,5 timmes båtresa från . På ön finns ca 140 bofasta och ca 1 000 fritidsboende. Byborna har arbetet med frågan om att få till stånd billiga bostäder för både ungdomar och äldre med det främsta syftet att klara underlaget för skolan. För en 12–fanns långt framskridna planer på byggande i kommunens regi på en jordbruksfastighet som ägs av . Med ritningar och färdiga lösningar för vatten och avlopp var det dags att sätta spaden i jorden då det hela tog ett tvärt slut. Projektet överklagades och i samma veva omvandlades den kommunala bostadsstiftelsen till bolag varmed deras intresse upphörde. Efter ett seminarium i anordnat av kring boende i skärgården tände byborna om. som var drivande i frågan samlade alla föreningar till byn till ett möte och efter mycket diskuterande bestämde man sig för att skjuta till pengar och bilda ett fastighetsbolag, Förvalt- ning AB. Ett 10-tal personer sköt till var för att få ihop aktiekapitalet som krävs. I den vevan fick man nys om att 8 parhus med vardera två tvåor var till salu i . Man åkte dit och tittade och fann husen lämpliga och fick köpa dem för 69 000 per styck fritt båthamn för transport till . För att klara projektet med husköp, mark, grundläggning, vatten och avlopp och renovering tog bolaget upp ett lån på . Husen innehöll en hel del dolda fel så man fick ta upp lån på ytterligare 1 miljon för att få allt i ordning. tog landshövdingen i det första spad- taget och stod de flesta lägenheterna inflyttningsklara. Mycket ideellt arbete har lagts ner i både uppförandet och renovering som till exempel målning och tapetsering. Tanken var att 10 lägen- heter skulle hyras ut för permanentboende och 6 för fritidsboende. Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Kön av intresserade var lång men när det kom till kritan fanns där många som inte hade råd eller av andra skäl inte var lämpliga som hyresgäster.