sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — En granskning av ett stort antal studier visar att det är troligt att båda typerna av övergrepp förekommer i mellan och av familjer där an- tingen våld mot kvinnan eller våld mot barn har identifierats.TPTF111FTPT I en annan forskningsöversikt framkommer att 45–av barnen vars mammor misshandlas även misshandlas själva.TPTF112FTPT I en ameri- kansk undersökning av barn till våldsutsatta kvinnor har nästan hälften av barnen utsatts för våld av någon av föräldrarna. 28 pro- cent av flickorna rapporterade också att de utsatts för sexuella övergrepp av pappan.TPTF113FTPT I en svensk studie av mammor och barn på kvinnojourer (50 mammor med sammanlagt 86 barn) hade 62 pro- 109P P , G. & , L. (2003), s. 347. 110P P Se exempelvis Sudermann, M. & Jaffe, P. (1999). 111P P Edleson, J.L. (1999). 112P P Fantuzzo, J.W. & Mohr, K.W. (1999). 113P P , M. (1988). Mäns våld mot kvinnor cent av barnen utsatts för en eller flera former av misshandel av sin pappa eller styvpappa.TPTF114FTPT Merparten av forskningen belyser dock inte hur dessa typer av våld samvarierar, huruvida den ena typen föregår den andra eller vilka effekter kombinationen får för kvinnan och barnen.TPTF115FTPT Resul- taten som redovisas ovan talar dock för att det finns mycket starka skäl för att i kontakterna med en våldsutsatt kvinna också under- söka om hennes eventuella barn har utsatts för våld. Hur påverkas barnen av våldet? Barn till våldsutsatta kvinnor har ofta samma symtom som barn som far illa av andra orsaker. En del barn har inga symtom alls. Ål- dern kan spela roll för om symtom överhuvudtaget blir synliga och på vilka sätt de i så fall kommer till uttryck. Små barn tenderar att få somatiska symtom, medan äldre barn ofta utvecklar ett eller flera specifika symtom. Symtombilden är emellertid komplex och av- hängig en mängd olika faktorer. Konsekvenserna av våldet för bar- nen kan inte göras rättvisa inom ramen för denna utredning – vi gör här endast en kortare, övergripande redovisning. Barn som lever med denna typ av våld kan drabbas av svåra häl- soproblem, såsom astma, eksem, magont, sömnsvårigheter, huvud- värk och ätstörningar, men även av långvariga psykiska problem som ångest, självdestruktivitet, aggressivitet, svårigheter i um- gänget med andra samt koncentrationssvårigheter.TPTF116FTPT Andra effek- ter kan vara rädslor och fobier, suicidalt beteende, tics, sängvätning och låg självkänsla. Skolsvårigheter och genomsnittligt lägre resul- tat på tester som mäter språk, motorik och tankeförmåga konstate- ras i några studier. En forskare beräknar att 50–av de barn som upplever hur mamman misshandlas utvecklar symtom i klinisk mening.TPTF117FTPT En svensk undersökning visar att två tredjedelar av barnen som vistades på kvinnojourer låg över den gräns gällande symtombelastning som indikerar att de har behov av behandling.TPTF118FTPT Barnen har inte sällan levt med hot och våld i familjen och därmed utsatts för upprepade trauman och levt under stor press. Det är inte ovanligt att barn i dessa familjer känner 114P P , K. & , A. (2004). 115P P Edleson, J.L. (1999). 116P P (2005c). 117P P (2002b). 118P P , K. & , A. (2004). Mäns våld mot kvinnor skräck för det allra värsta – att mamma ska dö. Vissa av barnen kan utveckla problem eller symtom som tillsammans utgör posttrau- matiskt stressyndrom (PTSD).TPTF119FTPT Det går att rikta kritik mot den forskning som finns på området. Ofta har forskningen utgått från barn på kvinnojourer; det är inte säkert att dessa barn är representativa för den totala gruppen av barn som lever i hem där pappan utövar våld mot mamman. Många av studierna differentierar inte heller mellan barn i olika åldersgrupper.TPTF120FTPT Det finns också en rad andra faktorer, för- utom ålder, som påverkar vilka effekter våldet får för barnet. Ex- empel på sådana faktorer är barnets närhet till våldet, barnets per- sonlighet, graden och frekvensen av våldet och tillgången till vuxna som kan skydda och stötta barnet.TPTF121FTPT Studier har också visat på skilda reaktionsmönster hos flickor respektive pojkar. Likaså kan etnisk tillhörighet ha betydelse för hur barnet påverkas, även om få studier har uppmärksammat detta. För barn från etniska minorite- ter kan hemmet exempelvis vara en frizon från vardagserfaren- heter av diskriminering och rasistiska yttringar. Våldet de upplever hemma kan således komma att utgöra ytterligare en dimension av hot mot deras trygghet. För en del barn kan ett hot från pappan att ta dem från mamman också vara ett hot om att bli förda ut ur lan- det. Barnets plats i syskonskaran, eventuella funktionshinder, fa- miljens ekonomi samt missbruksproblematik i familjen är ytterli- gare omständigheter som kan ha betydelse.TPTF122FTPT Barnen riskerar också att hamna i en lojalitetskonflikt med båda sina föräldrar. Om de ger mamman stöd, kan de dra på sig pappans aggressivitet. Om de drar sig undan mamman – för att hon kanske inte kan skydda sig själv eller barnen – finns en risk för att de fjär- mar sig från den förälder som potentiellt skulle kunna ge dem stöd och en bättre livsmiljö. Om de vänder sig utåt och söker hjälp eller bejakar det stöd som erbjuds från exempelvis , kan de hamna i en lojalitetskonflikt med båda föräldrarna: Med pappan för att de berättat om hans våldsamhet och med mamman för att de kan berätta om sådant som visar att hon kanske inte riktigt förmår 119P P (2005c). 120P P Fantuzzo, J.W. & Mohr, K.W. (1999). 121P P Mc , B. (1999). 122P P , M. (2003a). Mäns våld mot kvinnor att ge det stöd och den livsmiljö barnen har rätt till (därmed inte sagt att inte pappan också har ett ansvar för att sörja för att barnen har en bra livsmiljö).TPTF123FTPT Att som mamma bli utsatt för våld av sin partner kan vara en riskfaktor för föräldraskapet, även om resulta- ten från studier angående våldsutsatta kvinnors föräldraskap varie- rar. En del studier visar exempelvis att våldsutsatta kvinnor använ- der mer straff och är mer aggressiva mot sina barn, medan andra studier inte påvisar några skillnader jämfört med kontrollgrup- per.TPTF124FTPT Som vi återkommer till längre fram, uppmärksammas den våldsutövande mannens föräldraskap dock sällan. Forskningen visar exempel på att barnen utvecklar olika strategier för att hantera de våldsamma omständigheter de lever under. Inte sällan kan barnen framställas som ganska passiva, men detta kan i själva verket vara ett mycket aktivt sätt för barnen att hantera situ- ationen. Det handlar om att försvara sig mot det oförutsägbara, det skrämmande och det man inte har någon kontroll över. En sådan strategi är regression; att uppföra sig på ett sätt som hör ihop med yngre barn. Ett annat försvar är dissociation, som innebär att man starkt skärmar av sig från de känslor eller händelser som väcker ångest.TPTF125FTPT Det är en strategi för att hålla isär delar av en händelse som är outhärdlig. Tankar och känslor hålls isär så att de aldrig får kontakt med varandra. Effekterna kan bli en personlighet som inte hänger samman.TPTF126FTPT Barn kan också inta olika förhållningssätt till själva våldet som mamman utsätts för. Tre sådana sätt är: Att försöka undkomma våldet genom att vara så passiv som möjligt; att aktivt ingripa för att få pappan att sluta slå; att indirekt påverka genom att bråka eller på annat sätt försöka påkalla uppmärksamhet.TPTF127FTPT Som en överlev- nadsstrategi kan barnet också inta olika roller: att hålla sig i bakgrunden och aldrig ställa till med något, att aldrig synas eller märkas, 123P P (2005c). 124P P (2002b). 125P P , M. (2003a). 126P P (2002b). 127P P , M. (1995). Mäns våld mot kvinnor att dra uppmärksamheten till sig genom att vara överaktiv, oro- lig, stökig och störig, eller att ta på sig ansvaret för allas smärta, att vara den som familjen förlitar sig på när allt annat misslyckas.TPTF128FTPT Sammantaget finns det många belägg för att barn far illa i familjer där mamman utsätts för våld av pappan, men det är också viktigt att poängtera att detta inte innebär att alla barn utvecklar symtom. Barnens reaktioner och symtom varierar, en del klarar av det bättre än andra. De individuella behoven måste därför också styra eventu- ell behandling – det är viktigt inte minst i sammanhang då social- tjänsten ska bedöma vilka insatser som är lämpliga. För en del barn med en lägre grad av symtom kan generella åtgärder som informa- tion och stöd vara tillräckligt, för andra barn kan det behövas en längre skräddarsydd behandling.TPTF129FTPT 128P P I pappans rike –om barn till misshandlade kvinnor(1999). 129P P , H.M. & , D.A. (1998). 4Beskrivning och analys av insatser Enligt direktiven ska utredningen kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut och i vilken omfattning utsatta kvinnor får hjälp. Nedan följer en beskrivning av dessa insatser utifrån olika empiriska källor och material. Beskrivningen baseras delvis på de många samtal med olika aktörer som vi haft: Representanter för socialtjänst i ett antal kommuner, representanter för frivilligorganisationer och företrä- dare för ett antal relevanta myndigheter. insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn har undersökts och kartlagts vid olika tillfällen, på skilda sätt och av olika aktörer. Dessa under- sökningar utgör också underlag i följande beskrivning. Kommu- nernas handlingsplaner är ytterligare ett material som används. Dessa är, som tidigare nämnts, inte alltid ett bra mått på vad som faktiskt görs. De utgör ändå i vissa avseenden ett värdefullt empi- riskt material. Enligt direktiven ska utredningen också – med utgångspunkt i analyser av befintliga insatser – ge förslag på hur stödet till våldsut- satta kvinnor och deras barn kan stärkas och förbättras. Denna del av uppdraget gör att beskrivningen nedan i mångt och mycket ut- gör en probleminventering, dvs. att problem och brister inom soci- altjänstens insatser lyfts fram på bekostnad av beskrivningar om när allt fungerar. Ett antal goda exempel kommer dock att återges. 4.1Olika typer av insatser Länsstyrelserna har vid olika tillfällen kartlagt insat- ser för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Denna dokumentation ger en tämligen god överblick över dessa och eventuella brister däri. Här återfinns sammantaget en mängd exempel: Beskrivning och analys av insatser Praktiskt stöd (t.ex. vid flytt) Kontakt med kvinnojour eller brottsofferjour Stöd i samband med umgänge Hjälp med att ordna ny bostad Skyddat boende, ekonomiskt bistånd, kontakter med kvinnojour samt råd- och stödsamtal är insatser som många kommuner uppger att de erbjuder våldsutsatta kvinnor. i fann exempelvis i sin kartläggning av kommunernas insatser att skyddat boende var den vanligaste insatsen; alla socialkontor utom ett uppgav att de kan erbjuda våldsutsatta kvinnor detta.1 Däremot synes det inte alltid finnas skyddat boende inom social- förvaltningens regi att tillgå – påfallande ofta hänvisas det till kvin- nojouren i den egna kommunen eller i grannkommunen (se avsnitt nedan om skyddat boende, där resonemanget utvecklas). Mycket av det som framkommer i länsstyrelsernas kartlägg- ningar känns igen från den undersökning Kvinnovåldskommissio- nen gjorde 1994. Här inventerades de olika insatser som social- tjänsten erbjuder våldsutsatta kvinnor.TPTF2FTPT En enkät gick ut till landets då 286 kommuner, varav 280 besvarade enkäten. Ekonomiskt bistånd och stödsamtal var de insatser som oftast erbjöds kvinnor; 260 respektive 264 kommuner uppgav detta. Skyddat boende och allmän rådgivning erbjöds också i stor utsträckning; 247 respektive 237 kommuner. Kontaktperson kunde erbjudas av 175 kommuner, däre- mot var det endast fyra kommuner som uppgav insatsen samtalsgrupp. De ovan nämnda insatserna sammanfaller också i stort med dem som uppges i uppföljning av 5 kap. 11 § SoL.TPTF3FTPT I denna uppföljning intervjuades chefer inom individ- och familjeomsorg och socialsekreterare i 29 kommuner (samman- lagt 43 personer). De insatser som flest nämnde var råd- och stöd- samtal och vidareslussning till ideella organisationer och sjukvården. Ett färre antal kommuner nämnde hjälp med flytt, jourlägen- 1P P (2005). 2P P SOU 1995:60, del B, bilaga 5. 3P P (2004a). Beskrivning och analys av insatser het/skyddat boende respektive ekonomisk hjälp, så även handlings- planer och samverkansgrupper. Insatser som praktisk hjälp vid rätte- gång och vid polisanmälan, bidrag till frivilligorganisationer, kontakt- personer, insatser för gärningsmannen samt gruppverksamhet nämns endast av ett fåtal. Några av de mer centrala insatserna kommer att beskrivas mer utförligt nedan, med fokus på de problem som identifieras i an- knytning till dessa. Inledningsvis vill vi dock belysa insatserna ur några andra perspektiv. Insatserna kan nämligen också delas in i akuta respektive långsiktiga insatser, insatser under respektive efter kontorstid, direkta och indirekta insatser. Ytterligare en sådan aspekt är huruvida insatserna för våldsutsatta kvinnor är traditio- nella eller av särskild art. En annan typ av en mer övergripande åtgärd som ofta nämns i sammanhang där insatser för våldsutsatta kvinnor diskuteras är handlingsplaner och dylika dokument. Vi inleder med ett avsnitt om detta. 4.2Handlingsplaner, riktlinjer och andra dokument Kommunala handlingsplaner om våld mot kvinnor har länge förts fram som ett effektivt redskap för arbetet med våldsutsatta kvin- nor. Det nämndes redan i slutbetän- kande . Man anser att det är viktigt att kommunerna be- aktar arbetet med våldsutsatta kvinnor i sin verksamhetsplanering och att resurser avsätts för ändamålet. Man föreslår därför att sär- skilda handlingsplaner utarbetas för gruppen. Kommissionen anser också att kommunerna bör utarbeta särskilda åtgärdsprogram som beskriver hur man bäst möter kvinnor som utsätts för våld och vilka insatser som kan erbjudas kvinnorna, barnen och männen inom ram, liksom av andra samhällsinstanser och frivilligorganisationer. Enligt kommissionen kan väl utvecklade handläggningsrutiner på kort sikt förbättra möjligheterna att ge kvinnorna erforderligt bistånd och bidra till större enhetlighet. På kan tränade socialarbetare medverka till att ett större antal utsatta kvinnor söker hjälp hos socialtjänsten.TPTF4FTPT Skillnaden mellan en handlingsplan och ett åtgärdsprogram är i betänkandet något oklar. Lite längre fram i betänkandet skriver man dessutom om vikten av policydokument/handlingsplaner. Här menar man att ett sådant dokument i första hand bör innehålla 4P P SOU 1995:60, del A. Beskrivning och analys av insatser myndighetens målsättning för insatserna. Även en beskrivning av mekanismerna bakom våldet och följderna av det bör ingå, samt en redovisning av hur arbetet kan och bör bedrivas tillsammans med andra. Policydokumentet utgör, enligt kommissionen, en viljeför- beträffande synen på hur våldet mot kvinnor bör bekäm- Oklarheten beträffande dessa typer av dokument tycks kvarstå. Det visar sig exempelvis i den kartläggning och läns- styrelserna gjorde , som vi återkommer till. I den efterföljande propositionen avvisar regeringen kommissio- nens förslag om krav på att upprätta kommunala handlingsplaner. Regeringen menar att detta är en fråga som kommunerna själva måste ta ställning till.TPTF6FTPT Olika aktörer har också påpekat vikten av handlings- planer. I ett pressmeddelande från menar socialutskottet att kommunerna bör ha handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Utskottet anser att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning det finns handlingsplaner i kommunerna.7 I en rapport ger Amnesty en rekommen- dation till kommunerna om att deras arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor ska ha en tydlig målinriktning och bedrivas uti- från en uttalad politisk utarbetad handlingsplan som är förankrad bland politiker och på lednings- och chefsnivå.8 Amnesty återkom- mer till frågan i en rapport från 2005.TPTF9FTPT I en enkätundersökning konstateras att i 110 av de 214 kommuner som besvarat enkäten återfinns någon form av handlingsprogram och/eller riktlinjer. 88 kommuner saknar denna typ av dokument, men av dessa är det 27 stycken som uppger att det pågår ett arbete med att ta fram ett dokument. Amnesty välkomnar att en majoritet av de svarande kommunerna utarbetat och fastställt program för verksamhet och/eller riktlinjer för personal. Man finner det dock anmärkningsvärt att många kommuner alltjämt saknar rikt- linjer för arbetet med våldsutsatta kvinnor och uppmanar dessa att omgående påbörja detta arbete. I ytterligare en rapport från konstaterar Amnesty att ett antal kommuner som tidigare saknat riktlinjer för insatser i ärenden som rör våld mot 5P P Ibid.. 6P P Prop. 1997/98:55, s. 39. 7P P (2004). 8P P Amnesty (2004). 9P P Amnesty (2005a). Beskrivning och analys av insatser kvinnor tycks ha initierat ett sådant arbete.TPTF10FTPT är det dock ett stort antal kommuner som saknar sådana riktlinjer. Amnesty understryker också att sådana riktlinjer inte ersätter kommun- övergripande handlingsplaner: Det krävs både och. fick tillsammans med länsstyrelserna i upp- drag att inventera i vilken utsträckning kommunerna har hand- lingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Uppdraget redo- visades i en rapport i oktober samma år.TPTF11FTPT Man fann att merparten av kommunerna nu har sådana handlingsplaner; 206 av landets 290 kommuner (). Flertalet av de kommuner som vid tid- punkten för inventeringen () saknade en handlingsplan arbetade med att ta fram en sådan. 146 av de 206 planerna är for- mellt antagna av fullmäktige, socialnämnden eller någon annan po- litisk nämnd. I rapporten konstateras att handlingsplanerna är av mycket olika karaktär. Man skiljer sällan mellan kommunala handlingsplaner, övergripande policydokument och riktlinjer på verksamhetsnivå för handläggare. Syfte och innehåll varierar mycket, liksom omfång, inriktning och ambitionsnivå. De har också olika benämningar, såsom handbok, handlingsprogram, handlingsplan, åtgärdsprogram eller anvisningar. I inventeringen valde man att inte närmare definiera vad en handlingsplan är. Man var istället intresserad av att ta del av dokument som kommunerna själva ansåg vara en handlingsplan. I rapporten har man dock urskiljt fyra typer av handlingsplaner ut- ifrån deras huvudsakliga inriktning: Rutiner/riktlinjer och vägledning för personalen i att ge prak- tiskt stöd och skydd till våldsutsatta kvinnor och deras barn. Plan för verksamhetsutveckling. Planen innehåller ofta tydliga mål för kommunens verksamhet och åtgärder som krävs för att nå dessa mål. Information om kommunens och berörda myndigheters och frivilligorganisationers resurser. Planen beskriver vad som ålig- ger och andra myndigheter, samt vilka resurser som finns inom området. 10P P Amnesty (2005b). 11P P och Länsstyrelserna (2005a). Beskrivning och analys av insatser Mål och övergripande policy för kommunen. I denna typ av plan anges vad man vill uppnå och vad man ska göra, men inte hur det ska göras eller vilka resurser som krävs. och länsstyrelserna påpekar att den ena typen av plan inte utesluter andra – de snarare kompletterar varandra. Den våldsutsatta kvinnan är exempelvis inte hjälpt av att kommunen har en plan för hur våldet ska minska på lång sikt om inte personalen har instruktioner och kunskap om hur man ska bemöta de kvinnor som behöver akut hjälp. Målgruppen för handlingsplanerna är i de allra flesta fall både våldsutsatta kvinnor och deras barn. Männen som utövar våld uppmärksammas också i flera planer. Andra målgrupper som upp- märksammas, men i begränsad omfattning, är de som lever i sam- könade relationer, kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld, äldre kvinnor, kvinnor med funktionshinder, kvinnor med miss- bruksproblem samt kvinnor med utländsk bakgrund. I några planer anges unga våldsutsatta kvinnor, kvinnor som utsatts för männi- skohandel samt anhöriga till våldsutsatta kvinnor som speciella mål- grupper i behov av hjälp och stöd. Däremot saknas i regel en analys av vilka hjälpbehov dessa särskilt utsatta grupper har. Inte heller beskrivs vilken beredskap och kompetens man bör ha för att möta dessa gruppers behov av stöd och hjälp. och länsstyrelserna menar att en handlingsplan bör vara förankrad och välkänd bland kommunpolitiker och perso- nal. Det bör också, anser man, finnas resurser för att göra det som man enligt planen ska göra. Man poängterar också vikten av att planerna omfattar hela kommunens verksamhet och att de utgår från en analys av våldets omfattning i kommunen. Amnesty formulerar i sina rapporter också synpunkter på vad en handlingsplan bör innehålla, bl.a. utifrån olika folkrättsliga doku- ment.TPTF12FTPT Handlingsplanerna måste ha relevans för och användas i det konkreta arbetet och de måste utvärderas. De måste innehålla tyd- liga mål, identifiera brister och ange relevanta åtgärder och utveck- lingsområden. Vidare bör strategier för samarbete mellan myndig- heter och organisationer ingå, samt hur ett adekvat skydd för utsatta kvinnor ska garanteras. Enligt Amnesty är dock många av de befintliga handlingsplanerna mycket allmänt hållna och de saknar strategier för hur man ska uppnå de uppställda målen. Få planer tar sin 12P P Samtal med , Amnesty, . Beskrivning och analys av insatser utgångspunkt i hur problemet ser ut i den egna kommunen. Amnesty framhåller vikten av att en handlingsplan baseras på kartläggningar av omfattningen av mäns våld mot kvinnor i den egna kommunen. Amnestys analyser sammanfaller som synes till stora delar med den som och länsstyrelserna gör. I den avslutande diskussionen menar och länssty- relserna att en handlingsplan kan vara ett bra redskap i arbetet med våldsutsatta kvinnor, men det är ingen garanti för en väl fungerande verksamhet. Man har inte utrett hur planerna an- vänds och hur de är förankrande. En studie om handlingsplanernas funktion I de ovan nämnda kartläggningarna har man inte gjort någon dju- pare analys av hur handlingsplaner används i praktiken eller om dessa faktiskt utgör ett stöd i arbetet med våldsutsatta kvinnor. Inom ramen för utredningens arbete har vi låtit göra en mindre studie för att få en uppfattning om detta.TPTF13FTPT Syftet var att undersöka vilken funktion de kommunala handlingsplanerna har utifrån några fråge- ställningar, exempelvis hur planerna används, om de utgör ett stöd i verksamheten och hur man resonerar i kommuner utan handlings- plan. Intervjuer gjordes med sammanlagt 30 personer (såväl chefer som handläggare) fördelat på tolv kommuner. Kommunerna valdes utifrån tre kriterier: Kommunernas storlek, geografiskt läge samt utifrån om de hade handlingsplan eller inte. De två första kriteri- erna identifierades med hjälp av Kommuners och Lands- tings kommungruppsindelning och det sista kriteriet med hjälp av och länsstyrelsernas inventering.TPTF14FTPT Då studien begränsats till relativt få kommuner, bör man vara försiktig med att generalisera resultaten till att gälla landets samtliga 290 kommuner. Inte desto mindre ger studien oss en värdefull inblick i handlings- planernas betydelse; den visar att en handlingsplan i sig inte är 13P P Studien gjordes av socionom och återfinns i sin helhet i en C-uppsats: Handlingsplanens funktion i kommunernas arbete med våldsutsatta kvinnor. uni- versitet, , Ht 2005. 14P P Huruvida en kommun har handlingsplan eller inte, tycks dock inte vara en helt enkel frågeställning. I en kommun, som till och länsstyrelserna uppgivit att man inte hade en handlingsplan, rådde det i vår studie delade meningar kring detta: En chef ansåg att man hade en handlingsplan, medan de två handläggarna som intervjuades inte ansåg att man hade en sådan. En annan kommun som till den gjorda inventeringen uppgett att man inte hade en handlingsplan, visade sig ha en sådan. Kanske beror detta på de oklarheter som finns kring vad en handlingsplan är och att man eventuellt har olika typer av dokument i åtanke. barn har som bekant många namn. Beskrivning och analys av insatser någon garanti för ett gott arbete.