sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — I detta sammanhang presenterar , i samma rap- port (SOU 2006:78), en studie om den medicinska och den poli- tiska behandlingen av s.k. apatiska barn och deras familjer. I denna artikel presenterar författaren dels en rapport om vården av 25 barn med uppgivenhetssymtom vid Barnavdelning på i , och dels analyserar han den politisering som skedde kring frågan om apatiska barn. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter barn är beteckningen på de barn som tillsammans med sina familjer sökt asyl i och hamnat i ett tillstånd av uppgivenhet och hopplöshet. I den första delen av kapitlet lyfter fram de studieresultat som avdelningen hade om barn med uppgivenhetssymtom, och belyser betydelsen av behandlingens utformning och innehåll i vården av dessa barn. Han kommer fram till att behandlingen hade mycket goda resultat och att kunskap om barnens och familjens situation fanns för att ge den vård som behövdes. analyserar också olika institutionella aktörers politisering av apatiska barn som ledde till konsekvenser som bl.a. nedläggning av vårdavdelningar, brist på uppföljning av medi- cinska behov och psykiatriska behandlingar och även till ifråga- sättande av barnens tillstånd och sjukdom samt familjernas reella intentioner (se t.ex. SOU 2006:49). I analysen lyfter han fram hur medicinska basala behov för dessa patienter omvandlades, under en moralisk panik, till en politisering av patienternas diagnos. De apatiska barnen blev inte längre barn utan omvandlades i stället till sociopolitiska varelser med statusen asylbarn. Dessa barn kunde därmed förklaras utifrån deras legala status (irreguljära medborgare) och inte från medicinska kriterier och diagnos. I analys av regeringens agerande och inställning till dessa barn genom de rapporter som den natio- nella samordnaren för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom gav ut (SOU 2005:1 och 2; SOU 2006:49), exponerar han inte bara brister på analytiska redskap och metodo- logiska överväganden, utan också processer av misstänkliggörande och demonisering av barnens familjer samt marginalisering av de goda vårdresultaten. Han lyfter även fram den vårdideologiska aspekten som också har bidragit till en försämring av vården för barnens och familjernas hälsa. (2003) har beslutat om hur sociala för- hållanden kan skapa en hälsosammare befolkning. elva folkhälsomål (, 2003) är viktiga utgångs- punkter att beakta i frågan om etnisk ojämlikhet och den struk- turella diskrimineringens mekanismer som berör olika samhälls- områden. De elva målen är: Delaktighet och inflytande, ekonomisk och social trygghet, trygga och goda uppväxtvillkor, ökad hälsa i Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter arbetslivet, sunda och säkra miljöer och produkter, en mer hälso- främjande hälso- och sjukvård, gott skydd mot smittspridning, trygg och säker sexualitet och god reproduktiv hälsa, ökad fysisk aktivitet, goda matvanor och säkra livsmedel, och ett minskat bruk av tobak och alkohol samt ett narkotikafritt samhälle. Mot bakgrund av en sådan målsättning är det nödvändigt att lyfta fram frågan om hur rasism och diskriminering inverkar på områden som dessa mål beaktar. Antologin presenterar olika aspekter av kopplingen mellan diskriminering och hälsa och hälsovård. Det är inte meningen att ge ett fullständigt resultat av problemformuleringen, utan i stället vill vi väcka frågeställningar om hur institutionella praktiker drabbar hälsa och välbefinnande hos personer med utländsk bakgrund. Detta arbete måste följas upp om frågeställningen i Mål för folkhälsan12 – Hur mår svenskarna ? – ska omfatta alla som bor i . Med andra ord, det demokratiska idealet om god hälsa och lika rätt för alla till hälso- och sjukvård, villkoras av den strukturella diskrimineringens konsekvenser för personer med utländsk bak- grund. Detta innebär att om man inte beaktar diskrimineringens grundsatser, former och uttryckssätt finns det föga möjligheter att uppnå målet om jämlikt bemötande. Agamben, G. (2005) Undantagstillståndet. : Site edition 1. Agyemang, C. Bhopal, R. and Bruijnzeels, M . (2005) , black, black African, African Caribbean, African American or what? Labelling African origin populations in the health arena in the 21st century. munity Health, 59(12):1 014–1 018. (2005) Det symboliska objektet. Delen, delandet och den nationella gemenskapen, i de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Beresford, D. (1987) The darker side of SA skin-lightening. 12 Faktablad, nr 17, . Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Bohpal, R. (1992) Future research on the health of ethnic mino- rities: back to basics: a personal view. (ed) The poli- tics of race and health. Race relations Unit. Uni- versity of . , G., , A. (1999) Mellan ansvar och makt. En diskussion om arbete, hälsa och ohälsa utifrån tjugo kvinnors livsberättelser. tekniska uni- versitet. , N., Ziegelstein R., , W., Tiefenbrunn, A., , J., French, W., & Rubison, M., (1988) Obsevations of the treat- ment of women in the with myocardial infarc- tion: a report from the national registry of myocardial infarction. Chartrvedi, N., (2001) Ethnicity as an epidemiological determinant – crudely racist or crucially important?, , 30:925–927. Cooker, N. (ed) (2001) Racism in medicine: An agenda for change. : , 2001. de los , P. (2005) Intersektionalitet, makt och strukturell diskriminering i de los . & Kamali M., Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , P. (2006) Välfärd, medborgarskap och diskrimine- ring, i de los , P. (red.) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. : Frit- zes. de los , P., , I. & Mulinari, D. (red.) (2002) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det postkoloni- ala . En festskrift till , : . de los , P. & Mulinari, D. (2005) Intersektionalitet: kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. Dressler, W. W., Oths, K. S., Gravlee, C. (2005) Race and ethni- city in public health research: Models to explain health dis- parities. , 34:231–252. (2003) Manligt läkarskap, kvinnliga läkare och normala kvinnor. Köns- och läkarskapande symbolik, metaforik och praktik. Essed, P. (1991) Understanding Everyday Racism. An Interdiscipli- nary Theory. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Essed, P. (2005) Vardagsrasism, i de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Essed, P. & , D. (2002) Race Critical Theories. (2000) Sexing the body. , K. A. (2001) Strategies for improving sexual health in ethnic minorities. Current Opinion in Infectious Diseases, 14(1):63–69. Fioreto, I., (2002) Patienten som kulturellt objekt i , I. (red.) Etniska relationer inom vård och omsorg. Studentlit- teratur: . Ghassemi, J. (2006) Not just black and white: New efforts look at more deeply into racial comparisons of health care. 25. /wp- dyn/content/2006/07/24/Ar20060724007. Accessed 2006- 07-28. (1993) Racist culture. Philosophy and the politics of meaning. Good DelVecchio, M.-J., Good, B. J. and , A. (2002) The culture of medicine and racial ethnic and class dispari- ties in healthcare. #199, . , ., ., Hohansson E., . (1998) Feministiska perspektiv inom medicin och vård. Kvinnors underordning, livsvillkor och hälsa. Socialmedicinsk (1). (1999) Why feminism in public health? on Public Health. 27 (4) 241–244. (1991) Simians, cyborgs and women. The reinvention of nature. Hindley, M. (1987) is dangerous: African using imported soap to lighten their skin are doing irreparable damage to their health. African Concord , No 171. hooks, b. (1995) Killing rage. : Owl Books. (1995) Den mörka kontinenten. Kvinnan, medicin och fin-de siecle. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter (1998) Beyond frustration. Understanding women with undefined musculoskeletal pain who consult primary care. Avdelning för allmänmedicin. Kamali, M. (2005) Ett europeiskt dilemma i: de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (2000) Race and Childbirth. Khosravi, S. (2006) Territorialiserad mänsklighet: irräguljära immigranter och det nakna livet, i de los , P. (red.) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. (2003) Does racism harm health? Did child abuse exist before 1962? On explicit questions, critical science, and cur- rent controversies: An ecosocial perspective. American Jour- nal of Public Health, 93(2):194–194. , N. m.fl. (2005) Experiences of discrimination: validity and reliability of a self-report measure for population health research on racism and health. Social Science & Medicine. Mama, A. (1997) women, the economic crisis and the Bri- tish state i , H., (red.) Rout- ledge: and : J. and Crowcroft, N. (1994) Race, ethnicity, culture and science. BMJ, 309:286–287. (1993) Racism after race relations. (2005) Rasifiering. Ett teoretiskt perspektiv i analysen av diskriminering i , i de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (2002) Researchers chronicle unequal, race-based health care. FOCUS: News from , Dental and Public Health, 22. Mulinari, D. (2004) Medicinsk praktik i det postkoloniala –några (feministiska) reflektioner, i , B. & , E. (red.) Kropp och genus i medicinen. : Studentlit- teratur. Mulinari, D. & , A. (2004) Den nya svenska arbetarklas- sen. Facket och de rasifierade arbetarna, : . Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter Nazroo, J. (2003) The structuring of ethnic inequalities in health: Economic position, racial discrimination, and racism. , 93(2):277–284. Pred, A. (2000) Even in : racisms, racialized spaces, and the popular geographical imagination. : lifornia Press. , V. R. (2001) Race, health care and the law. Conference Paper, UNRISD. Rapport 2005:1 och 2 Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – kunskapsöversikt och kartläggning. Rapport från den nationella samordnaren för barn i asylprocessen med uppgivenhets- symtom (UD 2004:06). Rushton, J. P and , A. F. (1989) Population differences in susceptibility to AIDS: An evolutionary analysis. Social Science and Medicine, 28(12). Rebbeck, T. R. , C. H. and Sankar, P. (2006) Genetics, epi- demiology, and cancer disparities: Is it black and white. , 24(14):2 164–2 169. Saftlas, A. F. Koonin, L. M. and Atrash, H. (2000) Racial disparity in pregnancy-related mortality associated with livebirth: Can established risk factors explain it? , 152(5):413–419. A. and Parker, H. (1992) Race and ethnicity in health research. , 14:104–110. Smaje, C. (1995) Health, race and ethnicity. Making of the Evidence. Stanfield, J. (1999) Slipping through the front door: relevant social scientific evaluation in the people of color century. , Volume 20, Number 3, Autumn . (2005) Särbehandlad och kränkt – en rapport om sambanden mellan diskriminering och hälsa. (2004) Promoting equity in health through research and understanding. Developing World Bioethics, 4(1):76-95. , Faktablad, nr 17, . (2001) Folkhälsorapporten. SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för 1990-talet. Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter SOU 2004:110 Gränskontrollag – effektivare gränskontroll. : Frit- zes. SOU 2005:41 Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport från utred- ningen om Makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:69 inifrån. Röster om etnisk diskriminering. Rap- port från utredningen om Makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:112 Demokrati på svenska? Om strukturell diskrimine- ring och politiskt deltagande. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:2 Omprövning av medborgarskap. Utredningen om omprövning av medborgarskap. SOU 2006:21 Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:30 Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:37 Om välfärdens gränser och det villkorade medborgar- skapet. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:40 Utbildningens dilemma. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:49 Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Rapport från den nationella samordnaren för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom. SOU 2006:52 Diskrimineringens retorik. En studie av svenska val- rörelser 1988–2002. Rapport från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Sammanfattande slutsatser av utredningens rapporter SOU 2006:53 Partierna nominerar. Exkludering – etnicitet och representation. Rapport från utredningen om Makt, integra- tion och strukturell diskriminering. SOU 2006:59 Arbetslivets (o)synliga murar. Rapport från utred- ningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2006:60 På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Rap- port från utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. Tesfahuney, M. (2005) Uni-versalism, i de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom Vi och Dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (2003) Encounters in the context – issues of gender and sexuality. (2002) In the fight of our lives: Notes on AIDS crisis in the black community, i . (ed) Race and resistance: African Americans in the twenty-first century, Massachussetts: South End Press. (1997) Race and health: Basic questions, emerging direction. , 7:322–333. Hur ser diskrimineringen ut i ? På vilket sätt är samhällets organisering relaterad till förekomsten av diskriminering? Utred- ningens resultat visar att den strukturella och institutionella dis- krimineringen är både en orsak och en konsekvens av makt- ojämlikheten i och att den skapas och permanentas genom den komplexa interaktionen mellan strukturella villkor, institutio- nella arrangemang och individuella handlingar. En förutsättning för diskriminering är uppfattningen om att människor är olika, har olika värden och att denna olikhet motiverar särbehandling. Omvänt är diskriminering även en produkt av samhälls- institutionernas oförmåga att hantera strukturell ojämlikhet. Men varken olikhet eller ojämlikhet är givna och oföränderliga, utan de skapas i en pågående process som knyter kategoriseringar och till- skrivningar till fördelningen av makt, inflytande och materiella resurser. Utredningens olika rapporter identifierar dessa processer och analyserar mekanismer och omständigheter som gör diskrimi- neringen möjlig i olika samhällsarenor. Trots kontextuell olikhet och ett mångfasetterat empiriskt underlag finns det förbluffande likheter hur diskrimineringen går till i dessa arenor. Flera bidrag till utredningen uppmärksammar de särskiljande pro- cesser som ständigt pågår i samhällets olika arenor. Att personer med invandrarbakgrund och deras barn sorteras under kategori invandrare är en del i detta skillnadsskapande. Det innebär att tillskrivas egenskaper som på ett eller annat sätt gör denna grupp essentiellt annorlunda jämfört med gruppen infödda eller svens- kar. Den dikotoma konstruktionen av dessa kategorier gör dem uteslutande och kontrastiva; invandrare är vad svenskar inte är. Skillnadsskapandet är således inte ett erkännande av mänsklig I stället fixerar det dikotomier och omöjliggör hybrida kombinationer, förändring och tillblivelse av andra sociala positio- ner. Särskiljande processer som utgör grunden för en etnisk utsorte- ring kan se ut på olika sätt. Vissa forskare har fokuserat på den dis- kursiva konstruktionen av den andra som essentiellt annorlunda i förhållande till ett idealiserat vi. Andra uppmärksammar de kon- kreta konsekvenserna av det etniska särskiljandet. Exempel från skolan visar att den etniska kategoriseringen är starkt kopplad till en problemsituation som omfattar inte bara elever med invandrar bakgrund utan också deras föräldrar. I arbetslivet är uppfattningar om etnisk olikhet viktiga när det gäller fördelning av arbets- uppgifter på arbetsplatser men också för att sortera arbetssökande. Inom media, som är en viktig producent av verklighetsbilder, har den etniska kategorisering en tydlig strukturerande funktion. Pro- duktionen av mediabilder återskapar inte bara en uppdelning mellan vi och dem, utan ger också upphov till en arbetsfördelning där journalister med invandrarbakgrund förutsätts vara särskilt läm- pade att bevaka invandrarfrågor. En liknande situation finns inom det politiska systemet där politiker med invandrarbakgrund förväntas arbeta med integrationsfrågor. Utseendet utgör en viktig särskiljande markör, vilket aktualiserar rasismens betydelse i skillnadsskapande processer. Att vetenskapen för länge sedan avfärdade de rasistiska föreställningar som associe- rar socialt beteende till utseende hindrar inte att just utseende- mässiga egenskaper används som kriterier för ökad kontroll av myndigheterna. Rapporterna presenterar en rad exempel där män- niskor stoppas, kontrolleras och trakasseras av polisen just på grund av deras utseende, ett förfarande som får stöd av Gräns- kontrollutredningens förslag (SOU 2004:110 s. 427). Särskiljandet har också en rumslig dimension som tar sig uttryck i boendesegregering och arbetsmarknadssegmentering. Förorter konstrueras diskursivt som främmande inslag i det svenska sam- hället, (i bästa fall) som exotiska platser där tiden står stilla och kaos råder. Personer med invandrarbakgrund återfinns i arbets- organisationernas mest utsatta positioner och tilldelas en plats som reservarbetskraft. Ett annat exempel på rumsligt särskiljande är den vanligt förekommande metaforen om invandrarnas utanförskap som utgör en påminnelse om att dessa invandrare befinner sig utanför samhällsgemenskapens gränser. Omvänt kan man i denna metafor se en bekräftelse på att denna gemenskap inte inkluderar invandrarna. Processerna av etniskt särskiljande etablerar en ordning mellan de dikotoma kategorier som står i en hierarkisk relation till varandra. I detta sammanhang utgör svenskheten för det önskvärda, rätta och accepterade, som invandrarskap representerar en avvikelse från denna norm. Utredningens rappor- ter ger en rad exempel på hur det etniska särskiljandet görs till grund för en hierarkisk uppdelning av befolkningen. Den som inte- grerar och de som ska integreras, de som vägleder och de som ska vägledas, de som lär ut och de som ska lära sig. Svenskhet framställs som ett mål för de som kommer utifrån , och som en essentiell egenskap för dem som anses besitta den av blodsband. Om särskiljande processer skapar en essentiell andra är det underordningen som gör denna andra underlägsen och avvikande. Underlaget till utredningen visar hur denna underordning marke- ras, legitimeras och naturaliseras. Invandrarskap associeras till en bristsituation både när det gäller kompetens, sociala färdigheter, kunskap om samhället och om arbetslivets villkor. Vidare markeras denna underordning genom ett ständigt ifrågasättande av rättighe- ter som är självklara för andra. Den skillnad som finns när det gäller formella och reella rättigheter är kännetecknande för den strukturella diskrimineringen. De sociala och politiska rättigheter som följer av det svenska medborgarskapet kan när som helst ifrå- gasättas och villkoras. Distinktionen mellan svenskar och svenska medborgare är ett exempel på denna hierarkiska ordning som genom att knyta rättigheter till föreställda etniska identiteter undergräver medborgarskapets politiska innehåll. Ett återkommande tema i rapporterna är hur underordnings- processer möjliggörs av rasistiska föreställningar. Rapporterna från arbetslivet och arbetsmarknaden visar att hudfärg och utseende har betydelse inte bara när det gäller att fördela arbetsuppgifter utan också för hur mycket kontroll man har över sin arbetssituation. Rasismen skapar förväntningar om undergivenhet, acceptans och tacksamhet. Ett liknade situation finns inom välfärdsområdet när det gäller tillgången till välfärdstjänster. En annan dimension av denna rasistiska hierarki är den överdrivna kontrollen som vissa grupper utsätts för som andra är per definition otänkbara i brottsammanhang. Detta illustreras både i genomgången av prak- tiker inom rättsväsendet men även i möte med familjerätts- sekreterare. Underordningen är kanske mest påfallande när den kopplas till våldsutövande. Utredningens rapporter visar att förekomsten av våld inte är ovanligt i diskrimineringssammanhang. När det gäller fysiskt våld är det ofta kopplat till en situation av extrem utsatthet där individens möjligheter att reagera är obefintliga. Men även förekomsten av symboliskt våld är relativt vanligt och drabbar indi- viderna i en rad olika situationer i vardagen, i skolan, på kafferasten och när man läser morgontidningen. Symboliskt våld syftar på situ- ationer, handlingar och omständigheter som medför djupa kränk- ningar till individens integritet och som ofta har långvariga effek- ter: verbala påhopp, vandringshistorier, kränkande bemötande samt förlöjligande och nedsättande omdömen om ens person eller familj. Elever som utsätts för nedsättande omdömen, rasistiska läroböcker och fördomsfulla lärare upplever en situation av symbo- liskt våld. Liknande exempel finns inom arbetslivet och välfärden. Det symboliska våldet är ett effektivt sätt att reproducera den bestående etniska maktordningen i samhället. Det utövas inte bara mot närvarande personer i givna situationer utan också genom väl- etablerade institutionella handlingar. Politiker, myndigheter och tjänstemän skapar ett integrationsfält genom att använda sitt monopol över de materiella resurserna, där bara de som delar deras åsikter och ideologier får plats. Aktörerna på fältet måste acceptera fältets spelregler och inte ifrågasätta dess konstitution och beståndsdelar. Detta gör att de som bidrar med att reproducera fältet och dess maktordning belönas genom positiva sanktioner, och de som inte gör det exkluderas genom negativa sanktioner. Dessa mekanismer definieras inom utredningen som symboliskt våld. Det är dock inte bara vissa politiker, myndigheter och tjäns- temän som utövar symboliskt våld som reproducerar diskrimine- ring och rasism och underordningen av de andra, utan media spelar också en viktig roll i sammanhanget. Både myndighets- världen och media använder sig nästan helt okritiskt av kultur- kompetenta experter och mångfaldskonsulter i sina integra- tionsarbeten och mediala framställningen av de andra. Dessa valda representanter från andrafierade grupper får stort utrymme på integrationsfältet och i media, vilket gör att diskriminering och rasism normaliseras och legitimeras. En fråga om makt och kontroll Diskrimineringen förutsätter en maktobalans och inte minst mak- ten att definiera hur den sociala verkligheten ser ut. Makten över språket och över problemdefinitionen är viktiga redskap i diskrimi- neringsprocesser, inte minst genom att monopolisera rollen som subjekt under det att invandrarna görs till föremål för under- sökningar, definitioner och åtgärder. Objektivering av den andra och berövandet av hans eller hennes möjligheter att agera som subjekt är ett av de viktigaste kännetecknen på de maktrelationer som finns bakom diskrimineringen. Makten att diskriminera bärs upp av etablerade uppfattningar om det normala, överlägsna eller önskvärda, i motsats till det avvi- kande, underlägsna och problematiska.