sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Diskussion och allmänna rekommendationer för NMT-systemet inom mobiltelefoni är ett bra exempel, där t.ex. erfarenhet av lösning av standardiseringsfrågor i samband med s.k. internationell roaming (mobiltelefonrörelser över nationsgränser) gav pionjärfördelar i den senare allmänna utvecklingen av interna- tionell mobiltelefoni. Huruvida sådana pionjärfördelar (utöver andra fördelar) kan fås genom ett nordiskt samarbete inom patent- och IP-området återstår att se, men mycket talar för detta, särskilt mot bakgrund av den utveckling mot en rationalisering av den in- ternationella patentverksorganisationen som beskrivs i ett följande avsnitt. Ett nordiskt samarbete på IP-området, och speciellt då patent- området, bör dock omfatta mycket mer än så och kan innefatta t.ex. samarbete inom IP-rådgivning, IP-utbildning, IP-forskning, IP-lagstiftning, IP-finansiering och IP-exploatering.TPF22FPT Ett nordiskt samarbete inom affärsutvecklingsområdet är en större, viktigare och svårare fråga. Den hör dock hemma i IP-sam- manhanget på grund av den koppling som förordas i denna utred- ning mellan IP och affärsutveckling. Några naturliga fokus att lyfta fram för ett nordiskt samarbete inom affärsutveckling (med olika former av teknikanskaffning och teknikexploatering) med anknyt- ning till IP-frågor är då: Ökat nordiskt inslag i styrelser, styrelseriktlinjer, styrelse- samverkan etc. inom företag, universitet och myndigheter, inte minst inom IP-området (t.ex. patentbyråer, IP-konsultbyråer, advokatbyråer). Stimulerad nordisk teknikhandel och teknikupphandling. FoU och teknikutvecklingsprojekt. Småföretagsbörs/projektbörs. Utbildning och forskning i IP, entreprenörskap och affärsut- veckling m.m. med en vitalisering av nordiskt utvecklingssamarbete måste man komma ihåg att sådant måste väsentligen ske på eko- 22TP PT Nordiskt samarbete mellan patentverken tas speciellt upp i PRV et al. (2004). Nordiskt samarbete på det immaterialrättsliga området har en lång och förhållandevis framgångsrik tradition, se t.ex. SOU 2003:66 samt olika utgåvor av tidskriften . Se också bilaga 9. Nordiskt samarbete inom IP-frågor, speciellt för SMF, tas också upp i och (2005). Diskussion och allmänna rekommendationer nomiska grunder, om än långsiktiga, och i flexibla former och in- stitutioner. Enbart politiskt påtvingade samarbeten blir sällan lyck- ade eller stabila. I en värld med ökad internationalisering blir val av internationella parter och former för samarbeten alltmer kritiska och måste grundas i första hand på ekonomisk analys, och framför- allt inte enbart på regionala eller protektionistiska strävanden. Inte desto mindre har ekonomiska fördelar av regional och kulturell natur visat sig förvånansvärt stora, som själva begreppet region är svårdefinierat. 10.7Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt med svenska Engelska har under påtagligt stärkt sin ställning som internationellt språk inom en rad områden, till exem- pel inom affärsliv, forskning, utbildning och underhållning. Inom vissa områden är engelska dominant som internationellt språk, t.ex. inom affärslivet, där engelska är det vanligaste officiella koncernspråket inom multinationella koncerner, och inom forsk- ning och vetenskap. Inom vissa områden är engelska på snabb frammarsch utan att ännu vara dominant, t.ex. inom utbildning och underhållning, men tenderar att bli vedertaget som en de facto- standard. Inom vissa områden är trenden svag eller saknas, t.ex. inom patentområdet i många länder eller som legitimt språk i stat- liga utredningar eller som juridiskt språk.TPF23FPT Naturligtvis finns sedan stora variationer också mellan olika länder. Den fortsatta internationaliseringen inom i stort sett alla områ- den och betydelsen av en gemensam kommunikationsstandard, som ju ett kontaktspråk utgör, leder högst sannolikt till ett fortsatt anammande av engelska och därmed en fortsatt förstärkning av dess ställning som ledande internationellt språk. Många socioling- vister och språkforskare gör denna prognosTPF24FPT. Det finns också eko- nomiska teorier om spridning och increasing returns to adoption som stödjer en sådan prognos. behöver inte denna ut- 23TP PT Vad gäller engelskans ställning på patentområdet bör nämnas att engelska dominerar som språk i EPO-ansökningar, liksom i kommersiella sökverktyg, och att utvecklingen trots allt går mot ökad användning av engelska, men med många hinder. Ett exempel på detta är den s.k. London-överenskommelsen som om den ratificeras skulle ge möjlighet att inlämna patentansökningar till EPO på endera av språken engelska, franska eller tyska och därmed minska översättningsbehovet (se kapitel 7). 24TP PT Detta har framkommit, bl.a. i intervjuer. Se vidare t.ex. Lamberton (2002), Aitchison (1996) och (1997) Diskussion och allmänna rekommendationer veckling leda till att nationella språk dör ut. Snarare kan man tänka sig en utveckling mot en tvåspråkig värld i meningen att människor i allmänhet talar (minst) två språk, ett internationellt och ett natio- nellt (eller flera). En dylik utveckling ger fördelar till de som anammar den tidigt, helt analogt med fördelar till de som tidigt anammar en teknikut- veckling som sedan visar sig bli dominerande (s.k. early mover advantages). Detta gäller t.ex. företag inom små länder som vilka måste göra affärer internationellt. Det är alltså med denna syn direkt tillväxtbefrämjande att utveckla engelska som affärsspråk i företagen, och då inte minst bland SMF som fort- farande hindras av språkbarriärer i sin internationalisering. Det blir också tillväxtbefrämjande att förstärka trenden mot mer engelska i undervisning och utbildning i allmänhet och att anamma engelska som utbildningsspråk i högre utbildning. Hur kan då denna utveckling befrämjas och utnyttjas inom pa- tentområdet? Språkfrågan har definitivt betydelse också inom pa- tentområdet. Oförmågan att lösa den nöjaktigt inom har på ett drastiskt sätt bromsat andra integrationsfrågor inom patentom- rådet, speciellt frågorna om gemenskapspatent och specialdomstol. Språkfrågan kan drivas av den och svenska myndigheter. PRV kan rent praktiskt behandla ansökningar på så- väl engelska som svenska efter en inte alltför lång inkörningstid, samt också ge språklig assistans, speciellt till SMF, eventuellt mot reducerad avgift. Det är långtifrån självklart att språklig assistans enbart skall erbjudas av patentbyråer och konsulter, ofta med goda marginaler vilka dessutom bromsar dessa tjänsteföretags anpassning till en marknad som blir alltmer internationellt konkur- rensutsatt. , patentverk och patentbyråer borde kunna tjäna på detta. Det borde också vara möjligt för PRV att konkurrera och attrahera ansökningar från andra länder i den mån företag i dessa går över till engelska, som efterhand sam- arbetsmöjligheter med andra patentverk som anammar eller använ- der engelska ökar. En bättre position gentemot EPO kan då tänkas utvecklas. Det finns slående exempel på kostnader som kan undvikas med en bättre språklig assistans; se textruta 10.1 nedan. Textruta 10.1 En het fråga (CAFC) I ett mål i CAFC (specialdomstol och högsta instans för pa- tentmål i , närmast under Supreme Court) 2004 hade en uppfinnare av en bakningsmetod stämt en konkurrent för pa- Diskussion och allmänna rekommendationer Patentkraven innehöll en formulering om att upp- hetta degen i en ugn till (to) ett visst gradtal, varvid konkur- renten förnekade intrång eftersom man inte upphettade degen till detta gradtal utan bara luften i själva ugnen. En bättre och tillräckligt bra formulering hade alltså varit att använda preposi- tionen at istället. Käranden hävdade att detta var andeme- ningen och att en uppfinnare måste tillerkännas denna tolk- ningsmöjlighet eftersom han liksom alla självklart insåg att en deg upphettad till det aktuella gradtalet skulle bli något av en osäljbar kolbulle. Svaranden hävdade att en uppfinnare måste ta ansvar för att utforma språket i patentkraven korrekt och att det finns patentadvokater för att sköta denna uppgift. Frågan är: och domare i olika instanser kommer alltid att ansluta sig mer eller mindre till snäv eller vid bokstavstolk- ning. Är det då rimligt effektivt att en relativt enkel språkfråga skall föranleda en kostsam process i flera instanser, kanske efter att patentet beviljats? Borde inte en gransknings- process för patentansökningar kunna utformas för att ge pa- tentverket en större kompletterande roll för att minska dylika kostsamma processer, utan att inkräkta på patentverkets neutra- litet eller ansvarsfrihet? Sammanfattningsvis är den allmänna rekommendationen att eng- elska som IP-språk och affärsspråk befrämjas på olika sätt. En spe- cifik rekommendation är att patentlagen och patentbestämmelser i övrigt ändras så att PRV tillåts acceptera, behandla och avgöra patentansökningar avfattade på engelska utan nu existerande krav på översättning av delar av patentansökan till svenska (patentkrav m.m.). 10.8Verka för effektivisering av det internationella patentsystemet Som påpekats i många sammanhang finns stora möjligheter att öka den ekonomiska effektiviteten i det internationella patentsystemet. Ineffektiviteter har uppkommit av historiska och politiska skäl och växt i storlek och omfattning i samband med den fortgående inter- Diskussion och allmänna rekommendationer nationaliseringen och framväxten av en alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en inbäddad pro-patent-era. agerande i sammanhanget är bundet av olika åtaganden, speciellt på kort sikt. Det finns dock utrymme för och anledning till att och myndigheter verkar för förändringar i olika avseenden, också i samverkan med andra länder och då inte minst i samverkan med övriga nordiska länder. Den grundläggande anledningen till åtgär- der härvidlag är naturligtvis att skapa ekonomiska vinster vilket ju är det främsta syftet med patentsystemet.TPF25FPT Vissa typer av föränd- ringar gynnar härvidlag de aktörer som tidigt har verkat för och anammat dem, dvs. de ger snabbhetsfördelar (early mover advan- tages). Sådana fördelar ger enskilda aktörer anledning att agera ti- digt, ett agerande som är speciellt viktigt att iaktta för små länder. 10.8.2Harmonisera det internationella patentsystemet Förslaget att harmonisera det internationella patentsystemet är gammalt och känt och behöver inte preciseras ytterligare här.TPF26FPT Bland det som är nytt och värt att observera och stödja är de för- slag i som är aktuella att införa och som går i harmonise- rande riktning. Främst gäller detta ett förslag om att införa ett first-to-file-system där numera är det enda land som har kvar ett first-to-invent-system. Även ett förslag om att införa ett post-grant opposition-förfarande, liknande det i , är ett vik- tigt förslag i harmoniserande riktning.TPF27FPT Det som bl.a. hindrar dessa förslag är att de utnyttjas i ett internationellt förhandlingsspel. I detta sammanhang bör också noteras att en harmoniseringsprocess inte får domineras av enskilda starka länders särintressen. har det trilaterala patentsamarbetet mellan , och visat sig livskraftigt och framgångsrikt och erbjuder därmed en plattform för ett breddat patentsamarbete i harmoniserande rikt- ning. 25TP PT Ett patentsystem och mer allmänt ett IPR-system kan också syfta till att tillvarata en moralisk rättighet för upphovsmän (eller snarare upphovspersoner). Detta syfte är dock underordnat, för att inte säga marginellt, i så gott som alla länder vad gäller patentsystemet. 26TP PT Se bakgrundsrapport nr A1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the and . 27TP PT Med detta förfarande menas att invändningar från tredje part mot en patentansökan kan göras efter patentverkets preliminära patentbeviljningsbeslut. Diskussion och allmänna rekommendationer 10.8.3Rationalisera den internationella patentverksorganisationen Som påpekats på annat håll är den internationella patentverksorga- nisationen överdimensionerad och ineffektiv och ekonomiska och politiska krafter kommer – troligen ganska snabbt – att leda till en omstrukturering. En sådan omstrukturering leder med all sanno- likhet inte till ett globalt, centraliserat, internationellt patentverk . Den tydligaste trenden är mot ett allt star- kare trilateralt samarbete mellan patentverken i , och , även om det finns delade meningar om samarbetets potential och värde för andra länder. Som plattform för ett breddat samar- bete för rationalisering av den internationella patentverksorganisa- tionen är detta samarbete viktigt att stödja då det har stor rationali- seringspotential. och patentverkssamarbetet i är en het och omstridd och olöst fråga. Det är svårt att på detta stadium och med nuvarande underlag formulera ett mer specifikt förslag att stödja och en strategi för dess genomförande för hela . Däremot finns det mycket som talar för att skapa, stödja och driva ett starkt nordiskt patentverkssamarbete i olika former. Ett sådant samarbete behöver till en början, i varje fall av prak- tiska implementeringsskäl och tidsskäl, inte omfatta alla de fem nordiska länderna. Samarbetet bör integreras med samarbetet inom och stödet för PCT-systemet och därmed planerna på en nordisk , vilken är och bör vara en kritisk komponent i ett nordiskt patentverkssamarbete.TPF28FPT Samverkan bör också integreras med nordiskt samarbete i övrigt inom IP-området och andra områ- den, vilket beskrivits i ett tidigare avsnitt. Ett nordiskt samarbete bör också utformas för att öppna möjligheter till successiv utvidg- ning till andra länder, t.ex. de baltiska staterna. Vikten av ett nor- diskt samarbete understryks av den troliga trenden mot en fortsatt splittring inom det europeiska samarbetet, en splittring som högst troligt efter hand kommer att öka i samband med den snabba utvidgningen. 28TP PT För en utmärkt redovisning av dessa möjligheter till ett dylikt nordiskt patentverks- samarbete, se PRV et al. (2004) Feasibility study on the of a Joint Nordic PCT Authority, utgiven av PRV i samarbete med övriga nordiska patentverk. Huru- vida ett fördjupat nordiskt patentverksamarbete kan komma till stånd i linje med något av förslagen i denna rapport är emellertid (dec. 2005) en öppen fråga. Diskussion och allmänna rekommendationer Den viktiga frågan om patentverksorganisation och samarbete med utvecklingsländer – inklusive och – är mycket svår, inte minst genom frågans koppling till WTO-samarbetet och dess svårigheter. Det förefaller inte heller finnas specifika och tydligt bra förslag att ansluta sig till och frågan får lämnas utanför denna utredning, utöver att poängtera vikten av att också stödja utvecklingsländernas legitima intressen av ett effektivt patentsystem. Man bör då komma ihåg att harmonisering mellan i- länder och inte kan utgöra ett övergripande mål i sig, spe- ciellt inte om harmonisering sker på i-länders villkor utan avseende på de behov av anpassningar som finns bland olika utvecklingslän- der. Dessa utgör ju en mycket heterogen grupp alltifrån och till och kan också på ekono- miska grunder hävdas att patentsystem och därmed patentverksar- bete bör anpassas till grupper av länder i olika utvecklingsstadier, inte bara för deras inre ekonomiska effektivitet utan också för den globala ekonomiska effektiviteten.TPF30FPT 10.8.4Stöd utvecklingen av PCT-systemet Ett globalt patentsystem med ett internationellt patent, i meningen att endast en ansökan till endast ett patentverk behövs för erhål- lande av ett internationellt skydd, är mycket avlägset och inte heller säkert önskvärt. Dagens system med olika ansökningar för samma grunduppfinning och fragmenterade behandlingar i olika patent- verk är däremot med säkerhet ineffektivt och därmed inte önskvärt. Utvecklingen av PCT-systemet och vad som före- faller som ett förhållandevis snabbt anammande av det i industrin är härvidlag lovande. Denna utveckling bör följaktligen stödjas på olika sätt. 29TP PT Ett land som kan och vill heller inte klassas som utvecklingsland i många av- seenden. 30TP PT En liknande men långt ifrån identisk argumentering kan föras för att olika industrier bör ha delvis olika patentsystem anpassade till sina egna villkor. Till exempel har mjukvaru- industrin och bioteknikindustrin mycket skilda innovationsprocesser och villkor i övrigt. En industri genomgår också olika utvecklingsstadier för vilka en anpassning av ett patentsystem kan tänkas. Harmonisering i meningen att skapa identiska system kan således allmänt kritiseras dels för att orättvist gynna vissa parter, dels för att vara suboptimalt om hänsyn tas till anpassningskostnader. innebär många skräddarsydda patentsystem mycket stora koordineringskostnader, som ofta försummas i den populära debatten. Se vidare t.ex. (2003). Diskussion och allmänna rekommendationer 10.8.5Stöd utvecklingen av ett europeiskt gemenskapspatent Gemenskapspatentfrågan har varit föremål för en serie överopti- mistiska ambitioner och uttalanden bland politiker och tjänstemän, följda av grusade förhoppningar och bakslag. Tillspetsat kan sägas att den ekonomiska rationaliteten är lika solklar som den politiska kollektiva irrationaliteten.TPF31FPT Det är emellertid () svårt att utforma en mer konkret strategi i vad som kan anses vara en dragkamp mellan EU och EPO eller med andra ord en dragkamp mellan politiska huvudstad och IP-huvudstad . Olika politiska företrädare i det rote- rande europeiska ordförandeskapet inom EU har försökt spela en avgörande roll för att få ett gemenskapspatent i hamn inom sin re- spektive mandattid men misslyckats. Möjligen kan , , etc. därmed ha spelat ut sin roll i frågan, åtmin- stone för . Tre allmänna rekommendationer kan därmed formuleras för lös- ningsvägar som kan beträdas var för sig eller tillsammans. För det första är en internationellt bredare och starkare uppslutning i kol- lektiva former av topp-politiker ett nödvändigt villkor. Frågan be- höver antagligen också knytas till en ekonomisk och/eller politisk fråga av större dignitet för skapande av en tillräckligt kraftfull alli- ans- och intressegemenskap. Frågan om EPOs styrformer och EPOs relationer till sina huvudmän blir då intressant. För det andra måste industrin och då speciellt den europeiska storindustrin utöva ett mycket starkare omvandlingstryck, både direkt och indirekt. Det är i sig förvånande hur svagt intresset och det faktiska agerandet har varit från industriledningarnas sida. In- dustrins existerande intresseorganisationers agerande har i och för sig varit initierat och ihärdigt men deras förmåga i denna fråga kan rimligen ifrågasättas mot bakgrund av industriledningarnas enga- gemangsbrister i allmänhet. Även här behövs en bredare och star- kare kollektiv uppslutning av industriledare och en koppling av patentfrågan till en större fråga. För det tredje finns möjligheten att konstruera en innovation av något administrativt slag i patentsystemet – en innovation som skapar hot mot och/eller möjligheter för något av de konkurre- 31TP PT Detta innebär inte att politiska rationaliteter saknas. Tvärtom är den rika förekomsten av många konkurrerande politiska, lokalt rationella strävanden det stora hindret. (För att understryka svårigheterna kan förhandlingssituationens låsningar jämföras med de spel- teoretiska låsningar vid Nash-jämviktslägen som inte är Pareto-optimala, låsningar som tyvärr inte är ovanliga i internationella politiska förhandlingar.) Diskussion och allmänna rekommendationer rande alternativen på mer marknadsmässiga och ekonomiska vill- kor. Detta är en vag formulering men det ligger i sakens natur. Själva vagheten får inte utesluta försök med ett dylikt konstruk- tionsarbete. Detta kan t.ex. inriktas på att med små steg i ett suc- cessivt utvecklat frivilligt multilateralt samarbete skapa en gynnsam de facto-situation. Slutligen är frågans lösning naturligtvis kopplad till lösningen av andra frågor, speciellt då språkfrågan och frågan om ett enhetligt domstolsförfarande i patentmål. 10.8.6Stöd utvecklingen av ett enhetligt europeiskt domstols- förfarande med specialinriktning på patentmål Liknande kommentarer som ovan beträffande utvecklingen av ett gemenskapspatent i kan fällas också rörande ett enhetligt europeiskt domstolsförfarande med inriktning på patentmål. Frå- gorna hänger också ihop och många bedömare anser att domstols- frågans lösning är ett nödvändigt villkor för skapande av ett ge- menskapspatent. Domstolsfrågan har dock en större vikt än så. Ut- vecklingen i efter inrättandet 1982 av specialdomstolen för överklaganden i patentmål – CAFC (Court of Appeals for the Federal Circuit) – visar detta. Tillkomsten av CAFC kan sägas ut- göra en av de tre till fem viktigaste – om än sammanhängande – faktorerna bakom utvecklingen av en pro-patent-era i , en ut- veckling som sedan spred sig över världen. Mot denna bakgrund är det naturligtvis frestande att tillgripa ett liknande förfarande för att få fart på den relativt svaga patenteringen i . Man bör dock komma ihåg att CAFCs effekt var väsentligen ekonomisk genom att patentinnehavarens rättigheter oftare kom att upprätthållas i CAFCs patentdomar jämfört med tidigare, och att de utdömda skadestånden kom att höjas väsentligt.TPF32FPT Därigenom höj- des patentens förväntade ekonomiska värde betydligt, vilket i sin tur fick vittomfattande följdeffekter. I den utsträckning som dessa effekter blev tillväxtbefrämjande i , vilket många hävdar mot bakgrund av USAs återtagande av konkurrenskraft visavi och USAs långa högkonjunktur under 32TP PT Sålunda ökade sannolikheten från till att som patenträtts- innehavare vinna ett intrångsmål i CAFC – som i stort sett fungerade som högsta instans för patentmål i genom att den högsta allmänna domstolen (dvs. Supreme Court) tradi- tionellt har tagit sig an mycket få patentmål – som skadestånden steg till (se 2000). Diskussion och allmänna rekommendationer och framåt, så blev inrättandet av en gemensam federal patentdomstol således tillväxtbefrämjande.TPF33FPT Jämfört med är dock domstolsfrågan i mer kom- plex och därmed dyrare och mer tidskrävande att lösa, dock långt ifrån avskräckande dyr med tanke på vinsterna. Frågans komplexi- tet och aktuella turbulens gör det svårt att peka på konkreta förslag eller lösningsvägar för att stödja. De tre allmänna rekommendationer som formulerades ovan för skapandet av ett gemenskapspatent gäller även här, vilket inte är förvånande med tanke på frågornas nära sammankoppling. Den tredje allmänna rekommendationen innefattar då förslag i linje med den s.k. EPLA- överenskommelsen.TPF34FPT I övrigt får hänvisas till den översyn som på- går inom beträffande det svenska domstols- väsendet och dess hantering av immaterialrättsliga mål. Vad som allmänt kan rekommenderas på lång sikt i detta sam- manhang är att säkerställa en nära koppling av patent- och IP-mål till en tillräckligt stor specialdomstol för marknads- och konkur- rensfrågor mot bakgrund av behoven av ekonomisk-juridisk speci- alkompetens, patentens väsentligen marknadsekonomiska funktio- ner, skalfördelar (statiska såväl som dynamiska) samt synergier. (I detta avseende har CAFC kritiserats för brister vad gäller ekono- misk kompetens.) Skalfördelar och synergier är dock inte avhäng- iga en samlokalisering. En distribuerad domstolsorganisation bland länder tillsammans med en viss rotationsprincip är att fö- redra, också av integrationsskäl. Kopplingen mellan en patentdomstol och en marknadsdomstol kan skapas på olika sätt. På nationell nivå och lägre instans varierar förutsättningarna. har t.ex. en marknadsdomstol samt en specialdomstol i första instans med exklusiv behörighet vad gäller patentmål och vissa andra immaterialrättsliga måltyper (). För svenskt nationellt vidkommande förefaller därför en integration av roll till att omfatta överklaganden i patentmål som en naturlig del i en långsiktig lös- 33TP PT Överdrivna tolkningar i denna riktning förekommer naturligtvis och kan varnas för.