sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Rådet beskriver de åtgärder myndigheten anser vara nödvändiga för att kravet ska uppfyllas. I figur 23.1 redovisas användningen av lagråd . Figur 23.1 Användning av lagråd Källa: . Av digrammet kan man utläsa att det totala antalet lagråd nästan halverades . Vad som inte framgår av figuren är emellertid att antalet lagråd var över 30 000 . Den nedgång som framgår av figuren är bara slutet på lång en nedåtgående trend, som tycks plana ut kring ungefär 4 0005 000 lagråd . Förklaringen till den minskande användningen av tillsynsverktyget lagråd går att knyta till den avreglerade skogspolitik som infördes . Ett flertal paragrafer som genererade lagråd togs bort, däribland röjningsplikt, avverkningsskyldighet samt krav på innehav av skogsbruksplan. Kravet på återväxterna minskade drastiskt genom att löv accepterades i större utsträckning. När SVO:s personalstyrka halverades minskade också antalet tjänstgöringsdagar för lagtillsyn 4 000 4 500 5 000 5 500 6 000 6 500 7 000 7 500 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 År Antal lagråd SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 55 med hälften. fick miljöfrågorna stort utrymme, vilket till stor del togs från återväxtfrågorna, där de flesta lagråden hade skrivits. Slutligen kan nämnas att de högsta siffrorna uppnåddes då vissa skogsvårdsstyrelser skrev automatiska lagråd som svar på hyggesanmälan. I delbetänkande redovisas att användningen av lagråd och förelägganden dessutom varierade inom landet. Det var betydligt vanligare att man använde lagråd och förelägganden vid de två nordligaste skogsvårdsstyrelserna (och ) än vid de övriga. Även om andelen har minskat betydligt vid dessa båda myndigheter låg de tillsammans med i högre än skogsvårdsstyrelserna i . Förklaringen till dessa skillnader tycks stå att finna i olika myndighetskulturer. Tilltron till SVL som ett verksamt skogspolitiskt medel tycks ha varit större i norr medan man i söder har förlitat sig mer på rådgivning. I figur 23.2 visas den relativa fördelningen av det totala antalet lagråd fördelat på olika ärendetyper . Figur 23.2 Det totala antalet lagråd fördelat på typer av ärenden Källa: . Av figuren framgår det att de lagråd som utfärdas främst avser skogsvård och naturvård/rennäring. I det förra fallet är det till helt dominerande del lagråd som riktas mot uteblivna eller misslyckade 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 År Skogsvård Avverkning Skydd mot insekter Naturvård och rennäring Tillsyn enligt skogsvårdslagen SOU 2006:81 56 föryngringsåtgärder. När det gäller naturvård/rennäring är det främst i de nordligaste länen som dessa råd skrivs. svarade skogsvårdsstyrelserna i Norr- och för av landets samtliga lagråd inom kategorin naturvård/rennäring. Enligt uppgift från var av dessa råd rena naturvårdsråd medan resterande del ofta avsåg både naturvård och rennäring. Som ytterligare illustration kan det nämnas att av de 30 lagråd som meddelades av i i kategorin naturvård/rennäring gällde huvuddelen att man skulle spara träd eller trädgrupper (13 st) och att man skulle visa varsamhet vid kulturlämningar (10 st). Återstående fall gällde skydd av små biotoper (3 st) och kvarlämnande av skyddszon (4 st). I några av ovanstående fall fanns kombinationer av t.ex. spara trädgrupper och undvik körskador. region norr anger att meddelade man 30 s.k. hänsynsråd. Av dessa gällde 13 skyddszoner, 8 kulturmiljöer och 7 skador på mark och vatten (där bl.a. hänsyn till stigar ingår). Två av lagråden gällde sparande av träd och trädsamlingar. 11 i anger att av fallen gällde skydd av småbiotoper och av fallen avsåg kulturmiljöer. Resterande gällde skyddszoner () respektive övrigt (). i anger följande fördelning: hänsynskrävande biotoper och kulturmiljöer , trädhänsyn , skyddszoner och övrig naturhänsyn . 23.6.4 Förelägganden och förbud I de fall ett lagråd inte följs kan föreläggande eller förbud med vite utfärdas. I tillsynspolicy redovisas ett antal situationer då förelägganden eller förbud enligt 35 § SVL är aktuella. Här framgår också att föreläggande eller förbud enligt huvudregeln endast kan meddelas först sedan det visat sig att myndighetens råd inte har följts. I brådskande fall eller när det behövs för att bevara natur- eller kulturmiljövärden eller när det annars finns särskilda skäl, får dock ett föreläggande eller förbud meddelas . 12 11 Här bör dock erinras om att råd kan bakas in i de tillstånd för avverkning som erfordras i stora områden i . Det vanliga är då att myndigheten skriver att hänsyn bör tas enligt ansökan. 12 Motivet brådskande fall används vanligen inför avverkningar som bedöms strida mot lagen, t.ex. lägsta tillåtna ålder eller högsta tillåtna areal för föryngringsavverkning. Användningen är dock mycket begränsad och uppgår till ett tiotal fall i hela landet. Hänvisning till brådska förekommer aldrig vid återväxtärendena som är de dominerande fallen. Naturvårds SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 57 Ett föreläggande eller förbud ska normalt förenas med vite. Praxis är att beloppet kopplas till den kostnad som de förelagda åtgärderna bedöms medföra eller till virkesvärdet om förbudet avser avverkning. I figur 23.3 redovisas antalet förelägganden och förbud . Figur 23.3 Antal förelägganden och förbud Källa: . De variationer som går utläsa i antalet förelägganden och förbud kan ha flera förklaringar. Antalet förelägganden, förbud och vitesdomar uppvisade exempelvis liknande skillnader som lagråden när det gäller variation över landet. Det fattades fler beslut av dessa slag ju längre norrut man kom i landet. Olika prioriteringar i form av särskilda tillsynssatsningar vid de dåvarande skogsvårdsstyrelserna påverkar således statistiken. 13 skäl används ibland inför avverkningar. Det motivet är dock än mindre frekvent använt och handlar om ett fåtal fall i hela . Som exempel kan nämnas att dåvarande i endast använde möjligheten att meddela föreläggande utan föregående lagråd vid ett (1) tillfälle. Anledningen var att man ämnade transportera ut virke över en bäck vilken nedströms passerade genom ett biotopskydd. Naturmiljön i biotopskyddet var beroende av bäckens vatten varför risken bedömdes som stor att biotopskyddet skulle skadas av traktorvägen. Även i anger att man endast i ett fall har meddelat föreläggande utan föregående lagråd. Skälet var att markägaren uppgav att ingen naturhänsyn skulle tas vid föryngringsavverkningen. 13 i genomförde exempelvis en sådan riktad insats , då en enskild tjänsteman ensam skrev över 100 förelägganden. Detta motsvarade cirka 0 50 100 150 200 250 300 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 År Antal Tillsyn enligt skogsvårdslagen SOU 2006:81 58 Liksom för lagråden bör det nämnas att figuren inte illustrerar den kraftiga nedgången i användningen av föreläggande och förbud som den avreglerade nya skogspolitiken innebar. Som jämförelse kan nämnas att uppgick antalet förelägganden och förbud till drygt 460 per år.14 23.6.5 Åtal och domar grundprincip är att misstänkta brott ska åtalsanmälas. Av resursskäl måste myndigheten emellertid göra prioriteringar. Uteblivna eller bristfälliga anmälningar av avverkning, som är den vanligaste orsaken till brott mot SVL, åtalsanmäls exempelvis . 15 Uppskattningsvis av åtalsanmälningarna gäller ändå just utebliven hyggesanmälan. Dessa ärenden prioriteras emellertid inte särskilt högt av åklagarmyndigheterna och anmälan skrivs därför ofta av. gör uppskattningen att cirka två tredjedelar av de ärenden man lämnar till åklagare inte leder till åtal. Som exempel på hur SVL-ärenden hanteras kan nämnas att dåvarande i anmälde 80 ärenden till åklagare . Av dessa skrevs hälften av med de motiveringar som anges i tabell 23.1. Tabell 23.1 Avskrivna ärenden fördelade på avskrivningsgrunder i åren 19952005 Avskrivningsgrund Frekvens Brottet preskriberat Brott kan ej styrkas/förundersökningen nedlagd Gärningen ringa/Ej uppsåt eller oaktsamhet Brister i polisens utredning Åtalet ogillas Avverkningstidpunkten kan inte vederläggas Ingen återkoppling från åklagarmyndigheten Ej uteslutet att anmälan om avverkning har gjorts av alla de förelägganden som skrevs det året i hela landet. En annan skogsvårdsstyrelse valde att helt avstå från att besluta om förelägganden under ett av åren. 1992/93:226. 15 cirkulär 2004:D4 Analys av utförd avverkning med stöd av satellitbilder innehåller närmare riktlinjer för prioritering av vilka objekt som bör utredas och lämnas till åklagare. SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 59 i överlämnade 25 anmälningar till åklagare . Av dessa har 20 skrivits av. Avskrivningsgrunden var i huvudsak Brott kan inte styrkas. Antalet åtal och utdömda viten redovisas i figur 23.4.16 Antalet domar sammanhänger till stor del med hur många oanmälda avverkningar som skogsvårdsstyrelserna har anmält till åklagare. Detta antal har varierat kraftigt mellan åren, beroende på olika kampanjer och prioriteringar. Antalet utdömda viten är i sin tur en funktion av antalet förelägganden . Figur 23.4 Åtal och utdömda viten Källa: . I figur 23.5 visas föreläggande och förbud samt åtal och utdömda domar som andelar av det totala antalet lagråd. Vidare redovisas andelen domar och viten i förhållande till antalet föreläggande och förbud. 16 Kategorin domar omfattar här 1) straffrättsliga domar från tingsrätten, både fällande och friande samt 2) domar om viten i länsrätten, både fällda och frikända. I statistiken ingår inte överklaganden av förelägganden, som efter prövning hos har hamnat i länsrätten, trots att även sådana beslut kallas domar. Avgöranden i högre instanser, dvs. hovrätt, HD, kammarrätt och regeringsrätt redovisas inte heller. 0 10 20 30 40 50 60 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 År Antal Tillsyn enligt skogsvårdslagen SOU 2006:81 60 Figur 23.5 Andelar förelägganden och förbud samt domar och viten Källa: . Antalet straffrättsliga domar uppvisade inte, i motsats till lagråden, samt förelägganden och förbud, en tydlig skillnad i antal mellan de norra och södra delarna av landet. Variationen i antalet mellan landsdelarna var dock större än vad de skogliga förhållandena rimligen kunde motivera. Särskilt tydligt ansågs detta vara när det gällde åtal och domar i fall där avverkning hade skett utan föregående anmälan eller ansökan om tillstånd. 23.6.6 Överklaganden för ingen statistik över antalet beslut i SVL-ärenden som har överklagats. En genomgång av diarium åren 20032005 visar emellertid att endast ett trettiotal SVLärenden har överklagats.17 fattades 835 beslut om föreläggande, förbud och säkerhet för återväxtåtgärder vilket innebär att överklagandefrekvensen var . 17 Av dessa gällde 18 beslut förelägganden om återväxtåtgärder, fem gällde ransoneringsreglerna för äldre skog och två gällde säkerhet för återväxtåtgärder. Av de övriga fem ärendena rörde flertalet avverkning. I ett av dessa har t.ex. en sameby överklagat ett avverkningstillstånd. Det kan finnas ytterligare några få ärenden, där det av rubriken i diariet inte framgår att det är överklaganden. Dessa bedöms dock inte ha någon betydelse för helhetsbilden. 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 År Andel förelägganden och förbud av det totala antalet ärenden Andel domar och viten av det totala antalet ärenden Andel domar och viten av det totala antalet förelägganden och förbud SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 61 har inga uppgifter om hur många överklaganden som har bifallits helt eller delvis. Noterbart är att antalet överklagade ärenden har minskat från ca 50 som antalet förelägganden och förbud har halverats. Enligt sammanhänger detta eventuellt med att besluten är mer välmotiverade, vilket kan minska viljan att klaga. förde viss statistik bl.a. över hur många som fick rätt i dessa ärenden. Myndigheten övergav dock denna statistikhantering då det ansågs vara svårt att klassa besluten på ett tillfredsställande sätt då många av dem innebar att den klagande gavs helt eller delvis rätt. 23.7 tillsyn I årsredovisning för framgår det att efterlevnaden av reglerna om återväxtskyldighet har förbättrats . Miljöhänsynen vid föryngringsavverkning har däremot inte visat samma positiva utveckling, utan har planat ut på det myndigheten betecknar en allt för låg nivå. gör därför bedömningen att målet för tillsynsverksamheten inte nåddes fullt ut . Vidare framhåller att stormen i gjorde att lagtillsynen inte kunde hållas på samma nivå som . I stormområdet har det, enligt , varit nödvändigt att föra över resurser till annan verksamhet än lagtillsyn. Detta resulterade bl.a. i att antalet besök i fält både före och efter avverkning minskade drastiskt vilket också avspeglades i en tydlig minskning av antalet fältbesökta objekt på riksnivå. Andelen fältbesökta objekt har gått ner i förhållande till föregående år. Antalet lagråd har minskat jämfört med föregående år, medan antalet förelägganden/förbud minskade till samma nivå som . Sammantaget innebar detta att antalet tjänstgöringsdagar inom lagtillsynen minskade jämfört med . bedömning är att över har resurserna för lagtillsyn minskat kraftigt. Utvecklingen med betydligt färre fältbesök och utfärdade lagråd har, enligt , endast delvis kunnat kompenseras med ny teknik och bättre rutiner. Tillsyn enligt skogsvårdslagen SOU 2006:81 62 23.8 Tillsyn och teknikutveckling För att effektivisera hanteringen av avverkningsanmälningar, och i förlängningen därmed även lagtillsynen, har ändrat sina föreskrifter så att anmälan och ansökan om föryngringsavverkning numera medges i elektronisk form. Vidare har användningen av satellitbilder för att analysera vilka områden som har föryngringsavverkats ökat. Skillnadsanalys i satellitbilder har vuxit fram som ett kraftfullt IT-stöd för att följa upp vad som blivit avverkat och när detta har skett. Kunskap om detta är avgörande för tillsynen av främst återväxtarbetet. Som en bieffekt får man kännedom om sådana hyggen som inte har anmälts eller ansökts om tillstånd för. Satellitbildsanalys används numera över hela landet. 23.8.1 Föryngra 2005 har i projektet 2005 arbetat med att ta fram en ny återväxtrutin. Denna ska hantera processen med avverkningsärenden från det att avverkningsanmälan kommer in till dess att föryngringen är säkerställd. Den nya rutinen väntas bli ett viktigt instrument i myndighetens tillsynsarbete. Den processbeskrivning och kravspecifikation som togs fram inom projektet ska implementeras . 23.8.2 Klarkort och helikoptrar har man inom () prövat en form av frivillig återrapportering klarkort där skogsägaren meddelar till om han/hon har utfört återväxtåtgärder. Normalt kontrolleras detta i första hand med skogsägarföreningar, skogsbolag och andra virkesköpare, som utför återväxtåtgärder åt sina kunder. Till dessa klargjorda objekt läggs de godkända fall som Skogsstyreslen själv har kännedom om. Klarkort skickas sedan till övriga, okända fall. Erfarenheten visar att av korten besvaras. De dyrbara fältkontrollerna kan därmed styras till dem som svarat att inga åtgärder är utförda samt till de som inte svarat alls. I samband med andra tjänsteärenden kontrolleras dessutom ett antal av dem som svarat att återväxt SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 63 åtgärder utförts. De goda erfarenheterna av klarkort har medfört att sådana numera används över hela landet. Tillsyn från helikopter är en metod som sannolikt kan bli viktig . Dåvarande i genomförde ett projekt som innebar stora kostnadsbesparingar. GPS-navigation underlättar att snabbt hitta aktuella objekt och där göra observationer av utförda återväxtåtgärder samt resultatet av dessa. Helikopterns höga kostnader förutsätter dock noggrann planering av tillsynen. 23.9 Den s.k. presenterade sitt huvudbetänkande hösten 2004.18 Betänkandets innehåll refereras mer utförligt i delbetänkande. I delbetänkandet angavs också att hade för avsikt att återkomma till tillsynsfrågorna och då med möjlighet att kunna beakta den fortsatta hanteringen av förslag. I huvudbetänkande behandlades bl.a. principer för finansiering av offentlig tillsyn. Vidare föreslogs en ny allmän tillsynslag samt, inom ramen för denna lag, vissa nya ingripandemöjligheter för tillsynsmyndigheter. En sådan möjlighet var den s.k. tillsynsboten som är en sanktionsavgift. förslag har sedermera remissbehandlats och enligt uppgift från bereds förslagen inom . Beredningen förväntas vara klar tidigast /07. 19 har mot den bakgrunden ingen möjlighet att beakta regeringens ställningstagande till förslag eller därpå eventuellt följande riksdagsbehandling. Noterbart i sammanhanget är dock att i sitt remissvar inte hade något att erinra mot syn på finansieringen av tillsynen. Man anslöt sig därmed till den syn som innebär att skattefinansiering av tillsyn alltid ska övervägas då den tillsynspliktiga verksamheten utgör ett skattefinansierat samhällsåtagande och att avgiftsfinansiering bör tillämpas i övriga fall, dvs. bl.a. då tillsynsområdet avser objekt som bedriver verksamhet på en kommersiell marknad. 18 SOU 2004:100. 19 , , e-post, . Tillsyn enligt skogsvårdslagen SOU 2006:81 64 Vidare tillstyrkte förslaget om tillsynsbot. Med hänvisning till betänkande sanktionssystem och hänsynsregler20 menade man dock att en sådan modell inte ska kunna innebära dubbla sanktioner straff och sanktionsavgift för en och samma överträdelse. I sammanhanget kan nämnas att regeringen överlämnade propositionen sanktionssystem m.m. till riksdagen.21 I denna intar man samma ståndpunkt som refererad utredning dvs. att dubbla sanktioner – straff och miljösanktionsavgift – inte bör förekomma för samma gärning. Miljösanktionsavgiften bör, enligt regeringen, användas som sanktion för överträdelser som är mindre allvarliga. hade inget att invända mot detta. 23.10 Miljösanktionsavgifter på skogsvårdslagstiftningens område? På område används s.k. miljösanktionsavgifter. Miljösanktionsavgifterna ska bidra till en hög standard i miljöpåverkande verksamhet och till att miljöreglerna får ett effektivt genomslag.22 Miljösanktionsavgifter betalas av en näringsidkare som vid bedrivandet av näringsverksamhet åsidosätter föreskrifter som har meddelats med stöd av eller påbörjar en verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktig utan att tillstånd har meddelats eller anmälan har gjorts. Sanktionsavgift kan även beslutas om tillstånd eller särskilda villkor inte följs. Miljösanktionsavgift beslutas av tillsynsmyndigheten och uppgår till och högst . Avgiften tillfaller staten. Systemet bygger på strikt ansvar vilket innebär att det räcker att objektivt kunna konstatera att en överträdelse har skett. Miljösanktionsavgiften förutsätter alltså inte att en överträdelse har skett på grund av ett uppsåtligt eller vårdslöst agerande. Tanken är att systemet ska vara enkelt, tydligt, snabbt och schabloniserat. Enligt uppgift från har man inom myndigheten fört vissa diskussioner om möjligheter att införa någon slags sanktionsavgift vid utebliven avverkningsanmälan. 20 SOU 2004:37. 2005/06:182. 2005/06:182. SOU 2006:81 Tillsyn enligt skogsvårdslagen 65 23.11 Certifieringens roll genomförde () en effektivitetsrevision av dåvarande (SVO:s) arbete med att jämställa de skogspolitiska miljö- och produktionsmålen.23 RRV konstaterade bl.a. att det FSC-certifierade skogsbruket innebär en möjlighet för SVO att avlasta myndighetens eget tillsynsarbete. För att utnyttja den möjligheten rätt ansåg RRV dock att SVO måste skaffa sig bättre kunskaper om hur egentillsynen i det FSC-certifierade skogsbruket fungerar. Vidare konstaterade RRV att storskogsbruket gavs ökad självständighet genom att tillåtas sköta naturvårdshänsynen vid avverkningar i enlighet med certifieringskriterierna. RRV ansåg att denna inriktning mot egentillsyn inom storskogsbruket var en medveten prioritering av SVO som innebär att avverkningsanmälningarna avseende i stort sett halva skogsmarken behandlas ytligare. Detta kunde, enligt RRV, vara en riktig optimering av SVO:s resursanvändning men krävs en insyn i hur storskogsbrukets egentillsyn fungerar. 23 , arbete med att jämställa miljömålet med produktionsmålet, rapport 1999:31. 67 24 Skogsrelaterade ägoslag 24.1 Direktiven Skogsmarksbegreppet omnämns inte uttryckligen i regeringens direktiv till men kan kopplas till de mer övergripande direktiven om behov av utveckling av mätinstrument för den skogspolitiska måluppfyllelsen. I kombination med internationaliseringen av skogligt anknutna frågor motiverar detta en översyn av indelningen och definitionerna av de skogsrelaterade ägoslagen. 24.2 De skogliga ägoslagen totala landareal är 41,0 miljoner ha.1 Arealen består av: 22,9 miljoner ha skogsmark 4,5 miljoner ha myr 0,9 miljoner ha berg 3,4 miljoner ha fjäll och fjällbarrskog 3,4 miljoner ha åker och betesmark. Skog, skogsmark och andra skogsrelaterade ägoslag definieras och används dock på delvis olika sätt i olika sammanhang. I det här avsnittet presenteras kortfattat några exempel på definitioner och begrepp. 24.2.1 Skogsstatistisk årsbok årsbok används Riksskogstaxeringens definitioner för ägoslagen. Skogsmark definieras där som mark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används 1 Skogsstatistisk årsbok 2006, , 2006. Skogsrelaterade ägoslag SOU 2006:81 68 för annat ändamål. Marken anses lämplig för virkesproduktion om den kan producera i genomsnitt minst 1 m³ per ha och år vid växttid. Till skogsmark räknas extensivt utnyttjad betesmark och mark inom vilthägn som ej är jordbruksmark. Som skogsmark räknas också, enligt Riksskogstaxeringen, nedlagd jordbruksmark och annan outnyttjad för skogsproduktion lämplig mark om inte skogsbruk är en klart olämplig markanvändning (exempelvis fornminnesområden). Jordbruksmark som inte brukats anses som nedlagd och förs till skogsmark. Så länge marken hävdas genom slåtter, oavsett om gräset tas tillvara eller ej, klassas dock marken som åker. Plantskolor och fröplantager klassificeras som bebyggd mark. Pyntegröntodlingar och julgransodlingar på tidigare klassas som åker i likhet med energiskogsodlingar. Arealen skogsmark och fjäll har minskat något . Det hänger samman med att naturreservat avsatts i stor omfattning. Arealer har därigenom flyttats över från de nämnda ägoslagen till Fridlyst område. Som fridlyst område räknas, enligt Riksskogstaxeringen, nationalparker, domänreservat samt vissa naturreservat eller delar av naturreservat, fornminnesområden (utom fångstgropar) och naturminnen. 24.2.2 Internationell statistik sammanställer och producerar skoglig statistik och har definierat skogsrelaterade ägoslag. Skogsmark definieras av FAO som en landyta större än 0,5 ha med träd där krontäckningen är större än för skog som är vid mogen ålder. I skog inkluderas även yngre skog som ännu ej nått slutenhetskravet, även plantskolor och skogsvägar, skog i nationalparker, naturreservat, skyddade områden m.m. Områden som i första hand används för jordbruk ingår inte. SOU 2006:81 Skogsrelaterade ägoslag 69 Figur 24.1 areal av skogsmark och impediment enligt definition i skogsvårdslagen respektive FAO/ECE:s definition 2000–2004 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006. Fotnoter i figuren: 1. Se definition i texten ovan. Består av biotopskyddsområden 14 219 ha, naturvårdsavtal 17 303 ha, nationalparker och naturreservat nedan skogsodlingsgränsen 250 999 ha, nationalparker och naturreservat ovan skogsodlingsgränsen 1 milj. ha. Skog utan lagliga ekonomiska eller tekniska restriktioner för virkesproduktion. 24.2.3 Skogsvårdslagen Skogsmark definieras i 2 § skogsvårdslagen (SVL). Begreppet skog används i 2 § SVL men definieras inte i lagen. Enligt SVL är skogsmark mark som är lämplig för virkesproduktion och som inte i väsentlig utsträckning används för annat ändamål.