sou · GUB379 · 2007-01-01 00:00:00 — Vi föreslår att de medel som ämnas avsättas för att stimulera till ett ökat valdeltagande bland personer med invandrar- bakgrund i stället omdisponeras och används till att finansiera en del av kostnaden för medborgarråden. 6.1.5Förtur till offentliga arbeten Som nämnts i anslutning till förslaget måste samtliga offentliga arbetsgivare undersöka personalsammansättningen på arbetsplatsen för att se om en skyldighet att tillämpa förturen vid nyanställning föreligger. Därför ska varje berörd arbetsgivare vara skyldig att upprätta ett register över sina anställda, var de bor och deras dekla- rerade inkomst. Den lilla merkostnad som på grund av ökad admi- nistration uppstår vid rekrytering anser vi att respektive arbets- givare kan betala inom ramen för befintlig budget. Detsamma gäller för de merkostnader som uppstår i rekryteringsprocessen då arbetsgivaren ska undersöka om den sökande är berättigad till för- tur. Om man begränsar förturen till att bara omfatta arbetsgivare vars personalstyrka överstiger ett visst antal, kan man anta att dessa merkostnader är försumbara. En viss kostnad kommer dock att uppkomma vad gäller utvärdering och uppföljning av förturen. Därtill måste regeringen kontinuerligt beställa forskning angående situationen för de margi- naliserade områdena för att se om ytterligare områden är berättigade till förtur eller det är motiverat för andra områden. Dessa uppgifter bör inom ramen för befintliga (eller kommande) myndigheters verksamhet och skulle således inte innebära en ökad kostnad för statsfinanserna. 6.1.6Skärpning av lag om allmän platsanmälan och obligatoriska kravprofiler vid rekrytering Vi förslår att arbetsgivare vid rekrytering, på förhand måste upp- rätta kravprofiler. På detta sätt tvingas arbetsgivaren på förhand ta ställning till vilka egenskaper och meriter som är av betydelse för anställningsbeslutet. Att i samband med rekrytering upprätta en tydlig kravprofil ökar möjligen kostnaderna för rekrytering, men ökar också chanserna att arbetsgivaren kommer fram till en krav- profil som bättre än vid avsaknad av sådan, stämmer överens den kompetens som krävs för tjänsten. Förslaget om skärpning av lag om allmän platsanmälan innebär också att arbetsgivare sannolikt får fler sökande vid utlysta tjänster. kommer förmodligen fler kvalificerade sökande att söka tjänsten. Sammantaget innebär de båda förslagen att arbetsgivaren får fler sökande som i större utsträckning har rätt meriter. Chansen ökar helt enkelt att de(n) mest kvalificerade söker tjänsten. Kost- naderna som uppkommer av upprättandet av kravprofil samt admi- nistreringen av fler sökanden bör inte överskrida vinsterna med att få den bäst meriterade att söka jobbet och ska sammantaget inte innebära några ökade kostnader. Förslaget innebär att fler lediga jobb anmäls hos , vilket betyder en större arbetsbelastning för AF. Det är därför nödvändigt att mer medel avsätts för detta. Det särskilda uppdrag som AMS föreslås få för att undersöka brott mot lagarna innebär också merkostnader. AMS har regeringens uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och bemanningsföretag, där man placerar en arbetslös akademiker i ett mindre företag med en subvention. Denna åtgärd tycks inte ha haft avsedd effekt. Vi föreslår därför att de medel som avsatts för detta ändamål används till finansiering av de uppdrag som vi föreslår till AMS då de budgete- rade medlen för ovan försöksverksamhet upphör. Vi föreslår diskrimineringsförbud där förbud inte gällt – i fråga om föreningar och privatpersoner. Dessa förslag har som avsikt att få märkbar effekt. En önskvärd och förväntad konsekvens är att icke godtagbar negativ särbehandling i dessa situationer kan antas minska genom de nya diskrimineringsförbuden. De ändringar som föreslås leder sannolikt till en ökning i anmäl- ningar till DO. Sannolikt är ökningen dock inte så omfattande. Allt medan lagarna mot diskriminering förändras till att omfatta allt fler aktörer, områden om situationer, ökar antalet anmälningar. Detta kan också bero på en ökad medvetenhet hos allmänheten om lagar- nas existens. Detta är naturligtvis en positiv utveckling. Vi menar dock att den marginella ökning av arbetsbelastning som dessa för- slag förutspås innebära för DO, inte är av den omfattning som krä- ver stora ökningar av DO:s budget. Däremot är det dock vår mening att DO i allmänhet, alternativt den av diskriminerings- kommittén föreslagna gemensamma ombudsmannamyndigheten, bör få ökade anslag för att kunna utvidga och förbättra sitt arbete. I regeringens ekonomiska vårpropositionen 2006 aviseras också en förstärkning av DO:s budget med 13 miljoner . Dessa ökningar bör täcka de små merkostnader som våra för- slag innebär. Våra förslag till utökad diskrimineringslagstiftning kommer möjligen att också påverka domstolarnas arbetsbörda. Detta gäller både Arbetsdomstolen och i viss mån de allmänna domstolarna. Dock är det så att det utökade skydd mot diskriminering som följt av en förstärkt civilrättslig lagstiftning 1999, 2003 respektive 2005 inte i särskilt stor utsträckning ökade antalet ärenden i AD. Flera ärenden avgjordes genom förlikning. Genom de höga beviskrav som krävs för att väcka åtal enligt diskrimineringsförbudet i , förefaller det osannolikt att förslaget skulle innebära en avsevärd ökning av arbetsbelastningen för domstolarna. Att införa vissa krav i examensordningen innebär ingen större mer- kostnad. De förändringar som detta innebär i själva utbildningen bör kunna finansieras inom respektive lärosätes befintliga budget. Att utveckla utbildningens innehåll, att ta bort och lägga till inne- håll måste betraktas som ett fortlöpande arbete som ryms inom ramen för den verksamhet som lärosätena bedriver. Att däremot skapa en spjutspetsutbildning på högskolenivå krä- ver vissa resurser. De rekommendationer som ges till kommuner och landsting om fortbildning kräver också de resurser. att merkostnaden för fortbildning på högskolenivå och för fort- bildning för kommuner och landsting, skall finansieras genom att medel tas från nedläggning av utbildningar i interkulturell kompe- tens/kulturkompetens. De kostnader som uppkommer av den utbildning som föreslås bör vara kostnader som inryms i myndigheternas ordinarie kompetens- utbildning och utvecklings- och effektiviseringsarbete. Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan, kräver bl.a. att skolorna arbetar aktivt och målin- riktat för att förebygga diskriminering och kränkande behandling av elever och barn. Detta förslag är ett sätt att leva upp till lagens krav och kan därför anses ligga inom ramen för vad som kan krävas av en skola. På de skolor där det finns kurator eller annan elevstödjare bör dessa uppgifter kunna ges till sådan. I de fall sådan saknas kan försla- get innebära vissa ökade kostnader för kommunerna/skolorna. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen 2006 aviserat ett statsbidraget till kommuner för att förbättra elevernas resultat i skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund och låg måluppfyllelse. Bidraget skall användas till att anställa 1 000 resurspersoner. Delar av detta statsbidrag bör omdisponeras för att finansiera diskriminerings- kontaktpersoner i skolan. 6.1.11Kommuners skyldighet för integrationsprojekt Förslaget kommer att innebära vissa ökade kostnader för kommu- nerna. Vi föreslår att detta finansieras genom ett statsbidrag. 6.1.12Hälso- och sjukvård för irreguljära immigranter Att erbjuda subventionerad akutvård (på samma sätt som för per- manent boende) för irreguljära immigranter innebär vissa ökade kostnader. Vi föreslår att detta finansieras genom ett statsbidrag. 6.2.1Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslaget om medborgarråd innebär att kommunernas absoluta makt i lokala frågor minskar. Detta kan betraktas som ett omväl- vande avsteg från principen om det kommunala självstyret. Dessa förändringar får bedömas i relation till intentionerna med förslaget, en förbättrad lokaldemokrati. Förslagen kan antas leda till en minskad misär, ökad social sam- manhållning och minskad brottslighet och påverka det brottsföre- byggande arbetet i positiv riktning. Genom att några av förslagen gör att vissa handlingar, som är tillåtna, kriminaliseras, kan man anta att brottsligheten ökar. Om lagarna dock får avsedd effekt så kommer inte fler brott att begås. I vilken utsträckning en nykriminalisering av vissa handlingar leder till att fler brott begås är således svårt att bedöma på förhand, men förefaller osannolikt. Genom att ansvaret för tillsynen av lagen om obligatorisk plats- anmälan föreslås flyttas från rättsväsendet till AMS, i samband med skärpningen av tillsynen, så uppstår av detta förslag inga nya belastningar på rättsväsendet. Utredningens direktiv anger att åtgärderna skall syfta till att föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och för att öka möjligheterna till inflytande och makt för dem som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering. Således föreslås inga åtgärder som endast syftar till att uppnå jämställdhet mellan könen. Förslaget om forskningsstiftelsen anger att forskning ska bedrivas i ett inter- sektionellt perspektiv. Detta innebär förvisso inga direkta konse- kvenser, men bör förbättra kunskapsläget, vilket på kan innebära positiva konsekvenser. Genom att en ny politik och bl.a. nya institutioner föreslås är det vår bedömning att integrationspolitikens mål lättare kan uppnås genom förslagen. Se kapitel 5 om utredningens förslag till åtgärder för en motivering av denna bedömning. 6.2.5Konsekvenser för den personliga integriteten Att arbetsgivare upprättar register över de anställdas bostads- område och taxerad inkomst, som föreslås i förslaget om förtur, får anses falla inom ramen för vad som redan är offentliga uppgifter och innebär därför ingen kränkning av den personliga integriteten. Det strider inte heller mot PUL (se vidare diskussion i avsnitt 5.4.1). 6.2.6Konsekvenser för små företag Små företag saknar särskild rekryteringskompetens. Resursanspråket för att anmäla lediga jobb är också proportionellt sett högre i små företag jämfört med större personalorganisationer. Om inga undantag görs för små företag vad gäller förslagen om skärpning av lag om allmän platsanmälan och obligatoriska krav- profiler vid rekrytering, uppstår en viss administrativ merkostnad. Detta får dock vägas mot intentionerna i förslagen och den sanno- lika vinsten av att faktiskt få tillgång till fler sökande med rätt kompetens. , , (2004) Politisk annonsering eller nätverkande? Uppföljning och utvärdering av partiernas särskilda informationsinsatser till invandrarväljare vid val. Makt, integration och strukturell diskriminering 2004:54 Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet, i den mån sådan diskriminering kan påvisas, identifiera och ana- lysera mekanismerna bakom den och dess konsekvenser för makt och inflytande samt allmänt dess konsekvenser i förhål- lande till de integrationspolitiska målen och föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och för att öka möj- ligheterna till inflytande och makt för dem som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Enligt beslut av (senaste ändringen enligt prop. 2002/03:01, utgiftsområde 8, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46) är målen för integrationspolitiken: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund, en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bak- grund skall vara delaktiga i och medansvariga för. har i uppdrag av regeringen att lämna en årlig rapport om tillståndet och utvecklingen inom olika samhällssekto- rer när det gäller situationen för invånare med utländsk bakgrund. Lagstiftningen mot diskriminering i är främst inriktad på skydd för individer som diskrimineras i konkreta situationer. Flera förstärkningar av individskyddet i lagstiftningen har skett . Civil- och offentligrättslig lagstiftning som berör etnisk och religiös diskriminering finns i lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhö- righet, religion eller annan trosuppfattning och i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. En straffrättslig bestämmelse om olaga diskriminering finns i 16 kap. 9 § brottsbal- ken. Den senaste förstärkningen av skyddet mot diskriminering ägde rum då lagen (2003:307) om förbud mot dis- kriminering trädde i kraft. Genom den nya lagen utvidgades skyd- det mot diskriminering på grund av bl.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning till att omfatta ett flertal samhällsom- råden. Aktuellt utredningsarbete om diskriminering Arbetet med att ytterligare stärka skyddet mot diskriminering pågår i flera av regeringen tillsatta utredningar. (N 2002:6) har i uppdrag att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsom- råden (dir. 2002:11). Kommittén skall, enligt tilläggsdirektiv från , redovisa uppdraget . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag till åtgärder för att mot- verka diskriminering och annan kränkande behandling inom skol- väsendet (dir. 2003:114). Utredaren skall redovisa delar av uppdra- get i ett delbetänkande och slutredovisa uppdraget . Integrationspolitiska maktutredningen (Ku 2000:02) har haft i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och infly- tande inom olika delar av det svenska samhället ur ett integrations- politiskt perspektiv (dir. 2000:57). Regeringen har beslutat att utredningen skall upphöra. I utredarens uppdrag ingick bl.a. att undersöka i vilken utsträckning skillnader i makt och inflytande är relaterade till strukturella förhållanden i det svenska samhället eller till det förhållningssätt samhällets institutioner har till personer med olika etnisk bakgrund samt i vilken mån andra förklarings- faktorer spelar in. Utredaren hade i uppdrag att särskilt belysa vilka strukturella hinder eller möjligheter som motverkar respektive befrämjar invandrares makt och inflytande inom de samhällsområ- den som studeras. Ett flertal forskningsrapporter initierades av utredaren. Den första rapporten publicerades . Ytterligare fyra rapporter färdigställdes . Åter- stående rapporter kommer att publiceras i departementsserien (Ds). Utredningen om strukturell diskriminering (Ju 2003:09) har i uppdrag att redovisa den kunskap som finns om strukturell diskri- minering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i samt i relevanta delar i andra länder (dir. 2003:118). Utredaren skall vidare föreslå åtgärder mot strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet samt åtgärder för att fylla luckor i kunskapen om sådan diskriminering i . Utredaren skall redovisa sitt arbete . Definitionen av begreppen strukturell respektive institutionell dis- kriminering varierar och det saknas en tydlig avgränsning mellan dem. För enkelhetens skull används här begreppet strukturell dis- kriminering som en sammanfattande benämning för båda dessa begrepp. Med strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet avses således i dessa utredningsdirektiv regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i insti- tutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för att i praktiken uppnå lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk eller Sådan diskriminering kan vara synlig eller dold och den kan ske avsiktligt eller oavsiktligt. Diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och religiös tillhö- righet har här samma innebörd som i lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning och i lagen (2003:307) om för- bud mot diskriminering. Enligt 1 § respektive 4 § i dessa lagar avses med etnisk tillhörighet att någon tillhör en grupp av personer som har samma nationella eller etniska ursprung, ras eller hudfärg. Alla personer har en etnisk tillhörighet. I dessa direktiv avses dock de som i praktiken främst diskrimineras på grund av sin tillhörighet och som har sämre möjligheter till makt och inflytande i samhället, t.ex. invandrargrupper och nationella minoriteter. Nämnda lagar anger även religion eller annan trosuppfattning som diskrimine- ringsgrund. För enkelhetens skull används i dessa direktiv begrep- pet religiös tillhörighet. Det finns inte någon uttrycklig definition av religion eller trosuppfattning i lagarna. Enligt förarbetena avses dock endast trosuppfattningar som har sin grund i eller samband med en religiös åskådning (prop. 2002/03:65 s. 82). Behovet av en utredning om makt och integration med särskilt fokus på strukturell diskriminering årliga rapport och andra rapporter visar att människor med utländsk bakgrund inom en rad områden har en sämre situation än befolkningen i övrigt och att det integrations- politiska målet om allas lika rättigheter och möjligheter inte har uppnåtts. Det finns även tecken på att strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet kan förekomma inom flera samhällsområden. Som redovisats ovan har Integrationspolitiska maktutredningens uppdrag bl.a. omfattat uppgiften att belysa vilka strukturella hinder som motverkar invandrares makt och infly- tande. Utredningen har i de rapporter som har redovisats pekat på vissa strukturella hinder. Sådana hinder kan utgöra eller medföra strukturell diskriminering. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering överlämnade rap- porten Diskriminering av romer i till regeringen . I syfte att effektivt kunna bekämpa diskrimineringen av romer krävs, enligt denna rapport, ett strukturellt perspektiv som tar hänsyn till sådana regelverk och normsystem i samhället som begränsar romers möjligheter till lika villkor. För att uppnå lika rättigheter och möjligheter för alla i samhället oavsett etnisk eller religiös tillhörighet är det av yttersta vikt att alla former av etnisk eller religiös diskriminering, både individuella och strukturella, motverkas. Som framgår ovan har det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå stärkts och utredningar pågår om möjligheterna att åstadkomma ytterligare förstärkningar av det skyddet. Det behövs dock ytterligare åtgärder för att motverka strukturell diskriminering eftersom den formen av diskriminering inte går att komma till rätta med endast genom ett individskydd mot diskriminering. Som framgår ovan har Utredningen om strukturell diskrimine- ring bl.a. i uppgift att föreslå åtgärder för att fylla luckor i kunska- pen om sådan diskriminering. Det ingår dock inte i den utredning- ens uppdrag att genom egna undersökningar eller forskning ta fram den kunskap som saknas. överlämnade denna utredning ett preliminärt underlag om luckor i kunskapen till . Utredningen framhåller bl.a. att det finns forskning som behandlar ojämlikhet mellan olika etniska grupper men att det i mycket stor utsträckning saknas forskning som analy- serar mekanismerna bakom diskriminering. En orsak till detta ver- kar, enligt utredningen, vara en utbredd förnekelse av strukturell diskriminering. Utredningen rekommenderar därför att de me- kanismer som orsakar diskriminering analyseras närmare. Utred- ningen betonar även att en generell lucka inom forskningen är hur hållbara maktförändringsprocesser skapas i syfte att främja integra- tion. En särskild utredare behöver därför tillsättas för att identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörig- het i . I den mån sådan diskriminering kan påvisas behöver mekanismerna bakom den identifieras och analyseras. Vidare behö- ver dess konsekvenser för makt och inflytande i samt all- mänt dess konsekvenser i förhållande till de integrationspolitiska målen identifieras och analyseras. Det finns även behov av att stu- dera i vilken mån det finns skillnader i hur bl.a. kvinnor och män drabbas av sådan diskriminering. Det finns även behov av förslag till åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörig- het och för att öka de reella möjligheterna till inflytande och makt för dem som främst riskerar att utsättas för sådan diskriminering. har i sitt arbete bl.a. till uppgift att särskilt beakta diskriminerande strukturer och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har en viktig roll i arbetet mot etnisk och religiös diskriminering. Det finns således anledning att inhämta kunskap även från dessa myndigheter. Det finns behov av att stimulera en samhällsdebatt i dessa frågor. Ett underlag för en sådan debatt kan med fördel utgöras av resultat från utredarens arbete. Resultaten bör därför redovisas löpande i rapporter under arbetets gång. Utredaren skall identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet i . I den mån sådan diskriminering kan påvisas skall utredaren iden- tifiera och analysera mekanismerna bakom den och dess konse- kvenser för makt och inflytande i samt allmänt dess konse- kvenser i förhållande till de integrationspolitiska målen. Utredaren skall identifiera och analysera i vilken mån det finns skillnader i hur flickor och pojkar respektive kvinnor och män drabbas av strukturell diskriminering på grund av etnisk eller reli- giös tillhörighet. Utredaren skall föreslå åtgärder för att motverka strukturell dis- kriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och för att öka möjligheterna till inflytande och makt för dem som främst ris- kerar att utsättas för sådan diskriminering i . Det ingår dock inte i utredarens uppdrag att föreslå författningsändringar. Kostnadsberäkningar, konsekvensbeskrivningar samt finansie- ringsförslag skall i förekommande fall redovisas enligt bestämmel- serna i kommittéförordningen (1998:1474). Riktlinjer för konse- kvensanalyser finns i Statsrådsberedningens publikation Kommit- téhandboken (Ds 2000:1). Utredaren skall särskilt bedöma försla- gens konsekvenser för berörda myndigheter och företag. Utredaren skall beakta resultaten i de rapporter som har initierats av Integrationspolitiska maktutredningen och Utredningen om struktu- rell diskriminering. Vidare skall utredaren bedriva sitt arbete i särskilt nära kontakt med Utredningen om strukturell diskriminering, Integ- rationsverket och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Utredaren bör löpande lämna rapporter under arbetets gång. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Tilläggsdirektiv till Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering (Ju 2004:04) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade statsrådet en särskild utredare för att bl.a. identifiera strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörig- het (dir. 2004:54). Enligt direktiven skall uppdraget slutredovisas . Tiden för slutredovisning av uppdraget förlängs, vilket innebär att utredaren skall slutligt redovisa resultatet av sitt arbete . Knocke, , , , , , , , Fackligt aktiva invandare () 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd.