sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Det står oss därför fritt att ta upp sådana ytterligare frågor som vi anser behöver övervägas samt föreslå de ändringar av regelsystemet som vi bedömer motiverade. Därutöver skall vi bedöma om 1TP PT Dir. 2004:128 bör få möjlighet att ta ut en avgift för anmälan om företagskoncentration. Det ingår också i vårt uppdrag att se över konkurrenslagens struktur och överskådlighet. Vidare skall konsekvenserna av de för- slag som vi lämnar redovisas. Därvid skall vi uppmärksamma hur förslagen påverkar de resurser som tas i anspråk hos bl.a. Kon- kurrensverket och berörda domstolar. I tilläggsdirektiv har vårt uppdrag utvidgats på så sätt att vi skall överväga om det på grund av EG-rätten finns anledning att ändra lydelsen av 23 a § konkurrenslagen, som rör beslut om att godta åtaganden, och i så fall komma med förslag till ändring. Vi skall också se över reglerna i konkurrenslagen om vilka som får över- klaga vissa av beslut och föreslå de ändringar som är nödvändiga.TPF2FPT Vidare skall vi pröva det lagtekniska förslag till kriminalisering av kartellförfaranden som lämnats av Utredningen om en modernise- ring av konkurrensreglerna (moderniseringsutredningen).TPF3FPT Enligt direktiven skulle en kriminalisering på konkurrensrättens område ytterst syfta till att förbättra marknadens funktionsförmåga till nytta för medborgarna och konsumenterna. Den föreslagna lag- stiftningsmodellen har remissbehandlats och remissyttrandena utgör en del av underlaget för våra överväganden. I ytterligare tilläggsdirektiv har vårt uppdrag utvidgats till att även föreslå regler som tydligare än ger uttryck för att speci- ellt kännbara konkurrensskadeavgifter skall fastställas i särskilt all- varliga fall. Vi skall i detta arbete överväga de frågeställningar som redovisas i utkast till lagrådsremiss Fast- ställande av konkurrensskadeavgift (N2005/9010/RS). Utkastet har remissbehandlats och remissyttrandena utgör en del av under- laget för våra överväganden.TPF4FPT Utredningens direktiv återges i sin helhet, bilaga 1–3. Utredningsarbetet har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden. I arbetet har också ingått studier av litteratur och rättsfall. 2TP PT Dir. 2005:75 3TP PT SOU 2004:131 4TP PT Dir. 2006:40 I syfte att ta reda på hur andra länder inom EU organiserat sin konkurrensövervakning har vi bl.a. skickat en enkät till ett antal utvalda konkurrensmyndigheter. Informationsutbyte har också skett genom underhandskontakter med företrädare för kom- missionen och brittiska Competition Appeal Tribunal. Information har därutöver inhämtats via bl.a. kommissionens, nationella ministeriers och konkurrensmyndigheters webbplatser. Vi har träffat företrädare för , , , och sju advo- katbyråer. Vi har även träffat företrädare för kommissionen, . Vid dessa möten har bl.a. det nuvarande förfarandet enligt konkurrenslagen och tänkbara reformförslag diskuterats. Vidare har vi översiktligt gått igenom tingsrätts och akter i mål om konkurrensska- deavgift. anordnade vi ett seminarium för företrädare för Kon- kurrensverket, , , när- ingslivet, advokatbyråer och konsumentintressen samt akademiker. Inför seminariet presenterade vi preliminära förslag till åtgärder som sedan diskuterades vid seminariet. I enlighet med våra direktiv har vi samrått med . I kapitel 2 ger vi en allmän beskrivning av konkurrensrätten och av och de berörda domstolarna, dvs. Kapitel 3 innehåller en redogö- relse för vår översyn av hur det nuvarande förfarandet enligt kon- kurrenslagen fungerar. I båda kapitlen syftar framställningen främst till att beskriva målen om konkurrensskadeavgift. Kapitel 4 innehåller en internationell utblick och i kapitel 5 dis- kuterar vi några frågor som våra direktiv väcker med anledning av svenska konventionsåtaganden (framför allt ). Kapitel 2–5 är i huvudsak deskriptiva och syftar främst till att utgöra ett avstamp inför våra överväganden och förslag avseende förfarandet enligt konkurrenslagen. I kapitel 3 och 5 drar vi dock vissa grundläggande slutsatser som är av betydelse för den fortsatta framställningen. Kapitel 6 innehåller överväganden och förslag avseende för- farandet enligt konkurrenslagen. I kapitel 7 finns våra överväganden och förslag beträffande frågan om skall få besluta om konkurrensskadeavgift. Kapitel 8 innehåller överväganden och förslag i fråga om pröv- ningstillstånd i ledet – . I kapitel 9 behandlas våra överväganden och förslag avseende åta- ganden enligt 23 a § i den nuvarande konkurrenslagen. I kapitel 10 och 11 övergår vi till att behandla företagskoncent- rationer. Kapitel 10 innehåller våra överväganden och förslag beträffande företagskoncentrationer och i kapitel 11 redovisar vi våra överväganden i fråga om en avgift för anmälan om företags- koncentration. Kapitel 12 innehåller våra överväganden och förslag avseende vilka som skall få överklaga vissa av beslut. I kapitel 13–15 diskuterar vi olika sanktionsfrågor. Kapitel 13 innehåller våra överväganden och förslag i fråga om nya bestäm- melser för att fastställa konkurrensskadeavgiftens storlek. I kapitel 14 finns våra överväganden beträffande en kriminalisering. I kapitel 15 diskuterar och föreslår vi en individuell sanktion som utgör ett lämpligt alternativ till straff, nämligen näringsförbud. Förutom överväganden och förslag innehåller kapitel 6–15 i varierande omfattning inledande deskriptiva avsnitt. I kapitel 16 behandlas vissa lagtekniska frågor samt ikraftträ- dande och övergångsfrågor. Kapitel 17 innehåller en konsekvensanalys. I kapitel 18, slutligen, finns en författningskommentar. Den nuvarande konkurrenslagen trädde i kraft . Lagen har utformats med EG-rätten som förebild. Av motiven framgår att avsikten var att konkurrenslagen i materiellt hänseende skulle likna EG-rättens konkurrensregler så mycket som möjligt.TPF1FPT Konkurrenslagen bygger på den konkurrensrättsliga förbuds- principen som innebär att vissa konkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därför skall vara förbjudna. Äldre konkurrenslag- stiftning byggde i huvudsak på den s.k. missbruksprincipen som i stället innebär att ingripande sker när ett konkurrensbegränsande beteende i det enskilda fallet har bedömts få skadlig verkan från Konkurrenslagens ändamål är att undanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter.TPF3FPT har, förutom detta ändamål, till syfte att främja integrationen mellan medlemsstaterna. Lagens materiella bestämmelser är inriktade på att motverka tre slag av åtgärder som kan skada konkurrensens effektivitet, nämli- gen gemensamma förfaranden som omfattar flera aktörer på mark- naden, ensidiga förfaranden och strukturella åtgärder. De gemen- samma förfarandena avser avtal, överenskommelser eller 1TP PT Prop. 1992/93:56 s 19 2TP PT , och , Konkurrenslagen. En kommentar, 1999, s 17 3TP PT 1 § konkurrenslagen Konkurrenslagen, , och samordningar mellan konkurrerande företag i samma led (horisontella överenskommelser) eller mellan företag i olika distributionsled (vertikala överenskommelser). Ensidiga för- faranden förutsätter att företaget i fråga har en sådan mark- nadsmakt att det kan agera utan att behöva ta nämnvärd hänsyn till reaktioner från t.ex. konkurrenter eller konsumenter. Företagets syfte med sådana förfaranden kan vara att tillskansa sig ekonomiska eller andra fördelar, t.ex. monopolvinster (s.k. exploaterande förfaranden). De ensidiga förfaranden som oftast är möjliga att angripa med stöd av konkurrenslagen är de som syftar till att sätta konkurrensen ur spel, exempelvis genom att helt eliminera kon- kurrenter med konkurrensfrämmande metoder (s.k. exkluderande förfaranden). Med strukturella åtgärder avses företagsköp, företagssammanslagningar och andra åtgärder för att få ett kontrollerande inflytande över ett annat företag. Med konkurrens- lagens bestämmelser kan staten motverka att en struktur uppkommer som i sig utesluter en effektivt fungerande konkurrens eller allvarligt begränsar förutsättningarna för konkurrens.TPF4FPT Konkurrenslagen avser att generellt skydda samhällsekonomin och konsumenterna. Genom att ett företag som uppsåtligen eller av oaktsamhet överträder konkurrensreglerna kan förpliktas att ersätta den skada som därigenom uppkommer samt bli föremål för ingripanden skyddas även konkurrerande företag.TPF5FPT Konkurrenslagen är tillämplig på alla företag i hela näringslivet och i fråga om all produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Själva företagsbegreppet utgör emellertid en viss begränsning av tillämpningsområdet. Vidare framgår av kon- kurrenslagen att den inte skall tillämpas på avtal inom arbetslivet. Lagen är alltså inte tillämplig på överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare om lön eller andra anställnings- villkor.TPF6FPT Vidare skyddas vissa förfaranden av tryckfrihetsförord- 4TP PT Prop. 1999/2000:140 s 153 f 5TP PT Se bl.a. prop. 1992/93:56 och 2004/05:117 6TP PT 2 § konkurrenslagen SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och ningen, och kan därmed inte angripas med stöd av konkurrens- lagen. När det gäller förhållandet mellan konkurrenslagen och annan lagstiftning framgår av motiven att, när efter avvägning mellan olika allmänna intressen genom lag beslutat om offentliga regleringar som medför konkurrenshämmande verkningar, den situationen kan uppkomma att konkurrenslagen inte alls skall tillämpas.TPF7FPT Ett företag kan vara rättsligt förpliktat att handla på ett visst sätt. Konkurrensbegränsande avtal eller avtalsvillkor som inte ger uttryck för den fria partsviljan, utan är en direkt och avsedd effekt av lagstiftning eller en ofrånkomlig följd av denna, kan såle- des inte angripas med stöd av konkurrenslagen. 2.2Förhållandet mellan den svenska konkurrensrätten och EG-rätten De grundläggande bestämmelserna inom EG:s konkurrensrätt återfinns i EG-fördraget. Konkurrensrätten har utformats närmare genom rättsakter som utfärdats av Europeiska unionens råd (rådet) eller av kommissionen. Två av de viktigaste rättsakterna är förord- ning nr 1/2003 om tillämpningen av artiklarna 81 och 82 i EG- fördraget och EG:s koncentrationsförordning (förordning nr 139/2004).TPF8FPT 2.2.2Förbudsbestämmelserna mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag och mot missbruk av företags dominerande ställning Konkurrenslagens grundläggande materiella bestämmelser utgörs av de generella förbuden mot dels konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (6 §), dels missbruk av företags domine- rande ställning (19 §). Från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag finns vissa undantagsbestämmelser.TPF9FPT 7TP PT Prop. 1992/93:56 s 70 8TP PT Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av om tillämpning av kon- kurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget och rådets förordning (EG) nr 139/2004 av om kontroll av företagskoncentrationer 9TP PT 8–8 a, 18 c och 18 e §§ konkurrenslagen, jfr artikel 81.3 i EG-fördraget Konkurrenslagen, , och 2006:99 Förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen bygger helt på förbuden i artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Genom en lagändring som trädde i kraft fick konkurrensmyndigheterna i , dvs. , och , behörighet att tillämpa artiklarna 81.1 och 82 i EG-fördraget. föreligger en skyldighet för verket och domstolarna att, om nationell konkur- rensrätt tillämpas på avtal och förfaranden som kan påverka han- deln mellan medlemsstaterna inom EU, tillämpa också artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.TPF10FPT EG-fördraget innehåller inga tillämpningsregler till artiklarna 81 och 82. Sådana regler har tillkommit genom särskilda förordningar. antog rådet en ny tillämpningsförordning, förordning nr 1/2003, vilken ersatte en förordning från 1962.TPF11FPT Förordning nr 1/2003 trädde i kraft . Genom förordning nr 1/2003 har tillämpningen av EG:s konkur- rensregler moderniserats i flera avseenden. Moderniseringen inne- bär i korthet att systemet för ansökan till kommissionen om icke- ingripandebesked vad gäller förbuden i artiklarna 81 och 82 i EG- fördragetTPF12FPT och anmälan om undantag från förbudet i artikel 81 i EG-fördraget avskaffats och att undantagsregeln i artikel 81.3 i EG-fördraget blivit direkt tillämplig. Vidare har nationella konkur- rensmyndigheter och domstolar fått behörighet att tillämpa artikel 81 i EG-fördraget i dess helhet, dvs. även undantagsbestämmelsen i artikel 81.3. Bakgrunden till moderniseringen var att den tidigare centraliserade ordningen inte ansågs i tillräcklig mån klara balansen mellan behovet av att å ena sidan säkerställa en effektiv övervak- ning och å andra sidan att så långt som möjligt förenkla den admi- 10TP PT Artikel 3 i förordning nr 1/2003. Tillämpningen av förbudsbestämmelsen i konkurrens- lagen om konkurrensbegränsande samarbete mellan företag på förfarande som faller under artikel 81.1 i EG-fördraget får inte leda till förbud mot sådana avtal, beslut eller samordnade förfaranden, om de inte också är förbjudna enligt gemenskapens konkurrensrätt. Medlems- staterna är dock inte förhindrade att inom sina territorier anta och tillämpa en strängare nationell konkurrenslagstiftning som förbjuder eller inför påföljder mot företags ensidiga agerande. 11TP PT Rådets förordning (EEG) nr 17 av om tillämpning av kon- kurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget 12TP PT Ett icke-ingripandebesked var ett slags förhandsbesked från kommissionen om att myndigheten, mot bakgrund av den information kommissionen hade tillgång till, inte hade för avsikt att ingripa mot ett visst avtal eller förfarande. SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och nistrativa kontrollen.TPF13FPT Förordning nr 1/2003 innefattar inte någon harmonisering av nationell processrätt.TPF14FPT Förordning nr 1/2003 bygger på parallella kompetenser. Kom- missionen och de nationella konkurrensmyndigheterna inom EU har behörighet att tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget fullt ut beträffande avtal och förfaranden som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Att tillämpa de EG-rättsliga reglerna innebär att man har ett perspektiv som går utöver en enda med- lemsstat och beaktar de effekter ett avtal eller ett förfarande kan ha utanför landets territorium.TPF15FPT I förordning nr 1/2003 finns bestäm- melser som syftar till att garantera en enhetlig tillämpning av gemenskapens konkurrensregler. Förordning nr 1/2003 innehåller också regler om samarbete och kompetensfördelning mellan de nationella konkurrensmyndighe- terna, domstolarna och kommissionen. I förordningen finns vidare de grundläggande reglerna avseende förfarandet vid kommissionen, och i förordningen har kommissionen getts behörighet att utfärda de ytterligare tillämpningsföreskrifter som behövs. Konkurrensmyndigheterna inom EU ingår och samarbetar i nät- verket Network (ECN). Nätverkssamar- betet sker i form av exempelvis fördelning och överlämnande av ärenden, utbyte av information samt bistånd med utredningar. Samarbetet behandlas, förutom i förordning nr 1/2003, i ett till- kännagivande från kommissionen.TPF16FPT Om en misstänkt överträdelse av konkurrensreglerna berör flera länder inom EU, skall utredningen handläggas av den eller de kon- kurrensmyndigheter som är väl lämpade. Tanken är att varje ärende i regel skall handläggas av endast en myndighet.TPF17FPT Det finns emellertid ingen bestämmelse i förordning nr 1/2003 som hindrar att flera nationella konkurrensmyndigheter handlägger ett ärende.TPF18FPT Ett ärende kan således handläggas av en eller flera nationella kon- kurrensmyndigheter eller av kommissionen. 13TP PT Prop. 2003/04:80 s 37 ff och , , och , Konkurrensrätt – en handbok, 3 uppl., 2004, s 4 f 14TP PT Endast ett fåtal av förordningens bestämmelser berör frågor om nationell process, jfr t.ex. , Modifiering av den fria bevisföringen vid officialprövning av EG- rättsliga frågor, Juridisk (JT) 2003-04:3, s 716. 15TP PT SOU 2003:73 s 200 16TP PT Kommissionens tillkännagivande om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndig- heter (2004/C 101/03) 17TP PT Skäl 18 i ingressen till förordning nr 1/2003 18TP PT Enligt artikel 11.6 i förordning nr 1/2003 kan dock medlemsstaternas konkurrens- myndigheter fråntas sin behörighet om kommissionen inleder ett förfarande. Konkurrenslagen, , och konkurrensmyndighet får avvisa ett klagomål eller avbryta en utredning på den grunden att en annan konkurrensmyndighet handlägger eller har handlagt det påtalade förfarandet. I kom- missionens tillkännagivande om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter anges vilka kriterier som skall beaktas vid fördelning av ärenden inom nätverket. En myndighet anses vara väl lämpad att handlägga ett ärende när följande villkor är uppfyllda. Avtalet eller det samordnade förfarandet har en väsentlig direkt, faktisk eller förväntad inverkan på konkurrensen inom myndighetens behörighetsområde eller genomförs eller har sitt ursprung inom myndighetens behörighetsområde. Myndigheten kan, eventuellt med bistånd från andra myndigheter, inhämta den bevisning som behövs för att styrka att en överträdelse föreligger. Myndigheten kan effektivt bringa överträdelsen att fullständigt upphöra. Detta innebär konkret att myndigheten dels kan ålägga företag att upphöra med överträdelsen och att avstå från framtida överträdelser och att detta åläggande är tillräckligt för att få överträdelsen att upphöra, dels vid behov kan åstad- komma en adekvat påföljd för överträdelsen. I tillkännagivandet anges också när kommissionen anses vara bäst lämpad att handlägga ett ärende.TPF19FPT Moderniseringsreformen har även medfört ändringar i den svenska konkurrenslagen. Ansöknings- och anmälningssystemet för individuella undantag och icke-ingripandebesked har avskaffats som undantagsregeln i konkurrenslagen blivit automa- tiskt tillämplig.TPF20FPT 19TP PT Punkterna 5–15 i kommissionens tillkännagivande om samarbete inom nätverket av konkurrensmyndigheter. Kommissionen anses som regel bäst lämpad att handlägga ärenden som påverkar konkurrensen i mer än tre medlemsstater. Vidare anses kommissionen bäst lämpad att handlägga ärenden som har nära anknytning till andra EG-bestämmelser som kommissionen är exklusivt behörig att tillämpa eller som kan tillämpas effektivare av kom- missionen. Kommissionen anses också bäst lämpad att handlägga ärenden där gemenskaps- intresset kräver att kommissionen fattar beslut därför att en ny fråga uppstår som är av betydelse för utvecklingen av EG:s konkurrenspolitik eller för att säkra en effektiv tillämpning. 20TP PT I likhet med kommissionen kunde tidigare lämna ett slags förhands- besked om att verket, mot bakgrund av den information myndigheten hade tillgång till, inte hade för avsikt att ingripa mot ett visst avtal eller förfarande. Undantagsregeln finns i 8 § konkurrenslagen. 2003/04:80 s 72 ff SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och Det finns på koncentrationsområdet inga formella krav på konver- gens mellan den nationella rätten och EG-rätten.TPF21FPT I princip ställer alltså EG-rätten inga krav på medlemsstaternas lagstiftning avseende prövning av företagskoncentrationer. Icke desto mindre har konkurrenslagens regler om företagskoncentrationer i prakti- ken inneburit en betydande anpassning till EG-rätten, även om regelsystemet inte primärt utformats med EG-rätten som före- Till skillnad från tillämpningen av förbudsbestämmelserna i fördraget bygger EG:s koncentrationsförordning på principen om one-stop-shop, dvs. en företagskoncentration med gemenskaps- dimension skall prövas enligt EG:s koncentrationsförordning och en koncentration utan gemenskapsdimension kan, men behöver inte, prövas enligt nationella regler. EG:s koncentrationsförordning är exklusiv, och några problem med dubbla kompetenser mellan kommissionen och nationella konkurrensmyndigheter uppkommer därför inte. Endast kommis- sionen och EG:s domstolar får tillämpa EG:s koncentrationsför- ordning. Företagskoncentrationer som inte skall prövas enligt EG:s koncentrationsförordning kan bedömas enligt nationella regler. En medlemsstat får dock inte tillämpa sin nationella konkurrens- lagstiftning på koncentrationer med gemenskapsdimension.TPF23FPT Det finns emellertid undantag från denna kompetensfördelning. I för- ordning nr 139/2004 finns bl.a. bestämmelser om att hänskjuta koncentrationer från kommissionen till medlemsstater och vice versa.TPF24FPT 21TP PT Jfr artikel 3 i förordning nr 1/2003 22TP PT Prop. 1992/93:56 s 38 ff och SOU 1991:59, Del 2, s 171 ff 23TP PT Artikel 21 i förordning nr 139/2004. Se även kommissionens ärende mot om överträdelse av artikel 21, kommissionens pressmeddelande (IP/06/277) 24TP PT Se avsnitt 10.3.3. Se även artikel 296 i EG-fördraget och artikel 21.4 i förordning nr 139/2004 Konkurrenslagen, , och 2.3Konkurrenslagens materiella förbudsbestämmelser med tillhörande förfaranderegler Som nämnts tidigare är konkurrenslagens grundläggande bestäm- melser förbudsbestämmelserna mot dels konkurrensbegränsande samarbete mellan företag, dels missbruk av företags dominerande ställning. Förutom dessa grundläggande materiella bestämmelser finns i konkurrenslagen även regler om kontroll av företags- koncentrationer. Dessa regler beskrivs närmare i kap. 10. Konkurrenslagens materiella regler tolkas mot bakgrund av den rättspraxis som utvecklats av EG:s domstolar.TPF25FPT EG:s konkurrens- regler och konkurrenslagens bestämmelser har typiskt sett en juri- disk teknisk struktur. Allmänna principer fylls ut med detaljregler, skilda företeelser prövas stegvis mot olika kriterier. Vidare är eko- nomiska bedömningar av betydelse inom konkurrensrätten. 2.3.2Överträdelser av förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen och i EG-fördraget En överträdelse av förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen eller i EG-fördraget kan föranleda konkurrensrättsliga ingripanden i form av åläggande vid vite att upphöra med en pågående överträdelse eller påförande av en särskild avgift (konkurrensskadeavgift) för en redan begången överträdelse. Ett ingripande enligt EG-rätten förutsätter att handeln mellan medlemsstaterna påverkas. Samhandelskriteriet har emellertid tol- kats vidsträckt; det räcker att påverkan på samhandeln är potentiell. Till följd av detta begränsar kriteriet inte EG-rättens tillämpning särskilt påtagligt.TPF26FPT Ett syfte med vårt arbete är att intensifiera kampen mot olagliga karteller. Varken inom EG-rätten eller i svensk konkurrenslagstift- ning används kartell som ett juridiskt begrepp.TPF27FPT Allmänt kan sägas att en kartell är när två eller flera företag på samma marknad samarbetar i syfte att minska konkurrensen mellan företagen, t.ex. 25TP PT Prop. 1992/93:56 s 21 26TP PT SOU 2000:4 s 154 f 27TP PT Jfr SOU 2004:131 s 150 och , Bevisbörda och beviskrav i kartellmål, JT 2001-02:3 SOU 2006:99 Konkurrenslagen, , och genom att komma överens om prissättning eller genom att dela upp marknaden mellan sig. Eftersom samarbetet är otillåtet sker det oftast i hemlighet. Då såväl avtal som formlösa överenskommelser och annan samordning av konkurrenters marknadsbeteende för- bjuds i 6 § konkurrenslagen och i artikel 81 i EG-fördraget faller karteller in under förbudsbestämmelsen.TPF28FPT har redovisat svensk praxis i fråga om mål om konkurrensskadeavgift. Utredningen konstaterar att det finns förhållandevis få domstolsavgöranden men att antalet utredningar av misstänkta karteller ökat betydligt.TPF29FPT Vid bedömningen av frågan om ett företag har överträtt någon av förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen och i EG-fördraget krävs ofta relativt komplicerade rättsliga och ekonomiska analyser. Nedan följer en närmare redogörelse för de överväganden som och domstolarna har att göra vid prövningen av en misstänkt överträdelse av förbudsbestämmelserna. För att avgöra om företag har överträtt förbudsbestämmelserna i konkurrenslagen eller i EG-fördraget måste den relevanta markna- den avgränsas mer eller mindre noggrant.