sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Immateriell (intellektuell) egendom och rättigheter därtill har därvid följdriktigt fått starkt ökad bety- delse och en ny IP-regim med en pro-patent-era har växt fram . Dess verkningar är genomgripande på olika plan, inte minst internationellt. Länder och företag rustar sig med för- stärkta IP-rätter som konkurrensmedel med och i spetsen. Från att ha varit undanskymda sekundära spe- cialistfrågor har patent- och IP-frågor därigenom blivit strategiska och förts upp på hög politisk och industriell ledningsnivå. Samti- digt skapas svårigheter att integrera dessa frågor med ekonomisk politik och företagsstrategier i övrigt, svårigheter som dock i stort är tillfälliga. En utveckling mot en mer aggressiv patentpolitik kan befaras i länder som och , vilka därmed ytterligare ökar sin teknikbaserade konkurrenskraft, och därför särskilt bör beva- kas. I detta kapitel skall en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi ges utifrån först ett företagsekonomiskt (privat- ekonomiskt) perspektiv och sedan utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. I samband därmed redovisas också ytterligare delar av den referensram som legat till grund för utredningen för att be- skriva och analysera olika samband mellan FoU, patent, innovatio- ner och tillväxt. Tillväxt behandlas i nästa kapitel på samma sätt med en allmän introduktion.TPF1FPT Som beskrivs inledningsvis i avsnitt 3.1.2 och 3.1.4 så kan en inno- vation definieras som en uppfinning som är ny för alla – inte bara för ett företag eller ett land – samt nyttig för någon eller några, t.ex. en kund som köpt produkten för att kundvärdet överstiger dess pris eller en användare som tagit innovationen i bruk, inte bara testat den. Innovationer kan vara av många olika slag – tekniska, organisatoriska, finansiella, sociala, politiska, kulturella etc. Med detta breda och vedertagna innovationsbegrepp blir innovationer definitionsmässigt en grundförutsättning för all utveckling – kultu- rell, social, ekonomisk, teknisk etc. Beroende på inflytandet på ut- vecklingen kan innovationer vara stora eller små. Den aktör som utvecklar och lanserar innovationen kallas innovatör eller entrepre- 1TP PT Ett stort antal studier och publikationer kan inte redogöras för här. Bland dessa märks Jaffe och Trajtenberg (2002), Kleinknecht och Mohnen (2002), et al. (2003), et al. (2005), Scotchmer (2004), Stoneman (1983, 1987), Scherer (1984, 1999) m.fl. Mycket av framställningen här bygger på , O. (2000), som också innehåller referenser till ytterligare litteratur, liksom (2005). Innovations- och patentekonomi – en introduktion nör, och de som anammar den kallas användare.TPF2FPT I samband med tillväxt i företag spelar innovationer av många slag olika roller, spe- ciellt tekniska, organisatoriska och finansiella. I detta sammanhang brukar storleken på en innovation bedömas i termer av försäljning, vinst, marknadsstrukturförändring etc., dvs. ekonomiska termer snarare än rent tekniska. I samband med patent är det tekniska innovationer som står främst i fokus. Dessa kan vara produktinnovationer, dvs. nya eller förbättrade produkter eller processinnovationer, dvs. nya eller för- bättrade processer, eller en blandning av dessa båda. En innovation sprids bland flera olika användare genom en spridningsprocess, ofta kallad diffusionsprocess, efter hand som inno- vationen anammas. I samband därmed genererar innovationen till- växt av olika slag, t.ex. som samlad värdetillväxt genom ökad total användarnytta och som volymtillväxt genom ökad användning. I fallet med köpare på en marknad kan man då tala om marknads- spridning eller marknadspenetration eller köparspridning av inno- vationen eller om marknadstillväxt för innovationen. Innovatio- nens tillväxt blir därmed nära kopplad till dess spridningsprocess bland köpare och användare. Tillväxten kan således vara av flera slag och avse dels fysisk försäljningsvolym (t.ex. antal sålda nya produkter), dels pengar (dvs. omsättning hos producenten, inno- vatören eller entreprenören). Denna omsättning kan vidare få ett överskott i form av producentnytta eller vinst, av vilken en del kan återinvesteras i FoU, produktion och marknadsföring. Härutöver fås en tillväxteffekt hos användaren/kunden i form av ökad använ- darnytta. En del av denna nytto- eller värdeökning kan också inve- steras i FoU, produktion och marknadsföring för bl.a. fler innova- tioner om kunden inte är slutkund. förbättras och för- ändras som regel själva innovationen under spridningen. Det kan då efterhand bli svårt att avgöra vad som bör betraktas som en ur- sprunglig innovation respektive en följdinnovation, t.ex. i fallet med en ny andra generation av en given produkt. En innovation utsätts för mer eller mindre snarlika imitationer av aktörer av olika slag, oftast konkurrenter, vilka således anammar innovationen som producenter snarare än som användare. Innova- tionen sprids i denna mening också bland säljare/konkurrenter och man kan tala om en säljarspridning. Under denna spridning under 2TP PT Begreppet entreprenör används också i en bredare mening för en aktör som startar och genomför något nytt utan att detta nya behöver vara nytt för världen. Begreppet användare motsvarar i detta sammanhang engelskans adopter. Innovations- och patentekonomi – en introduktion konkurrens sker ofta såväl en prisreduktion (prispress) som en förbättring och differentiering av innovationen. Sammanfattningsvis är en innovation en ny och nyttig uppfin- ning som lanserats av en innovatör eller entreprenör och därefter sprids bland användare eller kunder på en marknad, varvid tillväxt sker med att en spridning sker bland imitatörer efter hand. En uppfinning är en ny intellektuell skapelse, t.ex. en konstruk- tion av något slag, som är ny för världen. Som sådan skiljer sig en uppfinning från en upptäckt av något redan existerande. För att en uppfinning skall vara patenterbar krävs att den är ny för världen, har tillräcklig uppfinningshöjd, är nyttig i någon mening (som gör att den kan tillgodogöras industriellt) samt att den är tillräckligt dokumenterad.TPF3FPT I europeiska länder har kravet på att en uppfinning skall kunna tillgodogöras industriellt efter hand kommit att tolkas så att uppfinningen skall ha teknisk karaktär, något som inte krävs av en uppfinning för att den skall vara patenterbar i . Två grundläggande modeller skall kort beskrivas här, dels en tradi- tionell modell av en ny produkts utveckling som utgår från dess kassaflöde under sin livstid, den s.k. produktlivscykelmodellen, dels en modell av samband mellan olika aktiviteter under en innova- tionsprocess. Dessa båda modeller representerar två typer av mo- deller av nya produkter och innovationer, kassaflödesmodeller och aktivitetsmodeller. En produktinnovation i form av en radikalt ny produkt skapar en egen marknad, som dock är inbäddad i andra större marknader. Produkten genererar ett penningflöde (kassaflöde), som förenklat kan se ut som i figur 5.1. Produkten går under sin livstid genom olika faser av tillväxt som kan identifieras och benämnas enligt fi- guren. pågår dock ett kontinuerligt utvecklingsarbete, även sedan produkten kommit ut på marknaden, och marknaden föränd- 3TP PT Flera viktiga variationer på dessa fyra huvudsakliga kravtyper finns i olika länder. Kraven har också varierat över tiden liksom begreppsdefinitioner. Se vidare kapitel 10. Innovations- och patentekonomi – en introduktion ras dessutom, varför modellen kan vara svår att tillämpa vad gäller identifiering av olika utvecklingsfaser. Princi- perna för kassaflödesanalysen är emellertid allmängiltiga. Under produktinnovationens livstid skall dess totala rörelseresultat, base- rat på en försäljningsmarginal, betala tillbaka investeringarna och dessas kapitalkostnad, och ge åtminstone något överskott därut- över för att vara ekonomiskt framgångsrik för entreprenören. Om inte entreprenören i förväg kan förvänta sig en ekonomiskt fram- gångsrik innovation, saknas således ekonomiska incitament för in- novationsinvesteringar. Figur 5.1 Produktlivscykelmodellen med årliga kassaflöden Totala intäkter (försäljning) Direkta och indirekta kostnader (rörelsekostnader) Forsknings- och utvecklings investeringar Källa: (2000) i översättning Innovations- och patentekonomi – en introduktion Nämnda incitament reduceras av konkurrens från imitatörer vilka pressar priser och marginaler och tar marknadsandelar. Förväntas denna imitationskonkurrens bli för stark reduceras eller uteblir in- novationsinvesteringar. Ett marknadssystem med fullständigt fri konkurrens kan därvid misslyckas med att generera innovationer och därmed förknippad tillväxt. Innovatören kan emellertid an- vända flera strategier för att möta imitationskonkurrens. Det kan ske genom att stärka den egna konkurrenskraften och/eller redu- cera imitatörernas konkurrensmöjligheter. Den kanske viktigaste strategin för en innovatör är att skapa en ledtid på marknaden un- der vilken man är mer eller mindre ensam eller dominant och att vidmakthålla denna ledtid för att investeringen totalt sett skall bli lönsam. blir det av stor betydelse att skapa marginaler, volymtillväxt och fortsatta konkurrensförde- lar för att uppnå ett tillräckligt rörelseresultat. Möjligheten att med marknadsledtid skapa ett mer eller mindre partiellt och temporärt monopol har avgörande betydelse för innovatörens benägenhet att investera. En marknadsledtid i sin tur kan skapas genom att öka den egna snabbheten (t.ex. i arbetet med produktutveckling och internationell marknadsföring) och/eller minska konkurrenternas. Det senare kan åstadkommas genom sekretesskydd av affärshem- ligheter (t.ex. av processteknik) och/eller patentskydd (t.ex. av produktteknik) och/eller vård av viktiga kund- och leverantörsre- lationer och/eller att skapa kostnadsfördelar (t.ex. genom inlär- ning) som kan utnyttjas i form av avskräckande prissänkningar. Detta illustreras schematiskt i figur 5.2. Innovations- och patentekonomi – en introduktion Figur 5.2 Köpar- och säljarspridning vid temporärt monopol tid (år) genom patent, sekretess Antal försäljare (företag) Källa: (2000) Modellen ovan har fokuserat på en innovationsutveckling över ti- den beskriven med hjälp av ekonomiska storheter såsom kassa- flöde, tillväxt, marginaler och avkastning. Man bör också fråga sig genom vilka aktiviteter eller processer som innovationer uppstår och utvecklas. Vad kommer först – idéer om marknadsbehov eller tekniska möjligheter? I vilken ordning kommer olika aktiviteter eller delprocesser in i innovationsprocessen? Långvariga och ingå- ende diskussioner har förts kring dessa frågor, diskussioner som grovt sett utmynnat i att processen är mycket varierad, osäker och oordnad. Alla varianter förekommer och vare sig en linjär kedja av aktiviteter eller en speciell typ av början och slut kan användas som dominant modell. Olika innovationer är dessutom inte så isolerat identifierbara i modeller som produktlivscykelmodellen ovan. Man kan istället se på innovationer som inbäddade i en mycket större och mer kontinuerlig process av utveckling av ny teknik i bredare mening. I denna process kan enskildheter som fysiska produkter, publikationer, patent, uppfinnare och entreprenörer och andra ak- törer särskiljas, men de hänger ihop så intimt att modeller över Innovations- och patentekonomi – en introduktion diskreta företeelser blir missvisande. Inte desto mindre förekom- mer numera ett antal modeller över innovationsprocessen, som har det gemensamma att de betonar interaktiviteten och det ömsesidiga samspelet i form av återkopplingar (feedbacks) mellan olika akti- viteter utan någon enkel dominant aktivitetsföljd.TPF4FPT Figur 5.3 ger ett exempel.TPF5FPT Figur 5.3 Interaktiv modell av innovationsprocessen förvärv av teknik/ teknologiska Existerande teknologi och produkt- och produktionteknik möjligheter Källa: (2000) Modeller som dessa är långt ifrån enbart av akademiskt intresse. De har styrt mycket av resurssatsningar såväl på nationell nivå som på företagsnivå. Således har den linjära modellen av science-and- technology push-typ, dvs. modellen som säger att satsningar på vetenskap och teknik genererar tillväxt mer eller mindre med automatik, genererat mycket av det utbudstänkande som präglat och fortfarande i hög grad präglar FoU-, innovations- och tillväxtpolitik (Jfr. EU:s antagna 3 %-mål för FoU-invester- 4TP PT Detta hindrar inte att t.ex. en s.k. linjär innovationsmodell ibland stämmer hyfsat som en första approximation för enstaka innovationer. Ett bra exempel på detta är radio- apparat med ursprung i ekvationer , experi- mentella verifikation , diverse konstruktioner och test, och först därefter kontakter med potentiella kunder. (I detta fall italienska flottan och post- och telegrafverket, vilka förkastade uppfinningen. Därpå erbjöds den till och anammades av brittiska flottan, varefter bolaget startade i .) 5TP PT Ett annat exempel som också betonar återkopplingar i innovationsprocessen presenteras i och (1986). Fler exempel på modeller och teorier om innovationsprocessen och relaterade processer beskrivs i SOU 1993:84 och SOU 2003:90. Själva patentprocessen vad gäller patentansökan beskrivs i avsnitt 5.5.2 och vad gäller patenttvister i SOU 2001:33. Innovations- och patentekonomi – en introduktion inger som andel av BNP enligt det s.k. Lissabon-protokollet). har den andra ytterligheten, med extrem betoning på marknads- och kundbehov som första nödvändiga utgångspunkt i en innovationsprocess, kommit att styra mycket av FoU- och in- novationsarbetet i företag. Denna modell har visat sig minst lika ensidig och otillräcklig, speciellt för radikala innovationer för vilka en tydlig marknad med relevanta existerande kunder saknas. Lär- domen är att såväl utbuds- som efterfrågestimulerande åtgärder bör användas i kombination. Ett bra exempel på detta är teknikupp- handling. 5.4Teknikstrategier, licensiering och finansiering Detta avsnitt behandlar olika typer av strategier ett företag kan an- vända för investering, exploatering och finansiering av nya tekno- logier, dvs. ny teknisk kunskap. In- och utlicensiering är därvidlag två alltmer viktiga strategier, inte minst för små teknikbaserade fö- retag. Dessa strategier har stora tillväxteffekter jämfört med de tra- ditionellt dominanta strategierna med FoU, respektive produktion och marknadsföring i egen regi. Typologin för teknikstrategier som redovisas nedan har väglett bl.a. utformningen av de frågeformulär som använts i utredningen och ingår också i utredningens referens- ram. Företagens investeringar i ny teknisk kunskap innebär oftast vä- sentligen investeringar i egen FoU. I ökad grad bygger emellertid företagen upp sin teknikbas också med hjälp av andra strategier, t.ex. förvärv av små, innovativa företag (som t.ex. skett i läkeme- delsindustrin), tekniksamarbeten mellan olika företag (vilket blivit vanligt för utveckling av komplexa tekniska system), köp av licen- ser och FoU-tjänster (som alltid skett i viss mån men ökat snabbt) och teknikavspaning. Sammantaget finns en tydlig trend mot ökad extern teknikförsörjning, dvs. outsourcing av FoU i olika former. Teknikexploatering kan också ske med olika strategier. Vanligast är intern (in-house) exploatering via följdinvesteringar i egen produktion och marknadsföring. Innovations- och patentekonomi – en introduktion ningar av innovationsprojekt och små innovationsföretag ökar emellertid, speciellt av sådana som visar sig ligga utanför kärnverk- samheten. planerar alltmer för att bli upp- köpta på något sätt, istället för att gå vidare i hela innovationspro- cessen själv med egna investeringar i produktion och marknadsfö- ring. Olika former av samarbeten och samriskbolag för exploate- ring och följdutveckling blir också vanligare, liksom utlicensiering. Sammantaget finns vad gäller teknikexploatering också en tydlig trend mot ökad extern sådan. Således finns för såväl försörjning (förvärv) som exploatering av ny teknik ett ökat intresse för s.k. open innovation med andra strategier för förvärv och exploatering av ny teknik än de traditio- nella strategierna med egen FoU, produktion och marknadsföring. Den traditionella strategimixen med investeringar i intern FoU, produktion och marknadsföring dominerar dock fortfarande före- tagens innovationsinvesteringar. Figur 5.4 illustrerar de olika strategierna för investering i ny tek- nisk kunskap och exploatering av denna. Figur 5.4 Generiska strategier för förvärv och exploatering av teknologi Grad av organisatorisk integration förvärv av ny teknik Intern ("in-house") FoU (genom egna investeringar (inkl. rekrytering och utbildning) i produktion och marknadsföring) utlicensiering o. dyl.) (genom kontrakts- FoU, inlicensiering o. dyl.) (genom "hyllprojekt", läckage, publicering o. dyl.)3) 1) Tekniksamarbeten avser olika former av teknikrelaterade samarbeten med fö- retagsexterna parter, t.ex. leverantörer, kunder, konkurrenter och universitet. Innovations- och patentekonomi – en introduktion 2)Teknikbevakning inkluderar legala och illegala former av förvärv av extern tek- nikinformation utan direkt köp från ursprungskällan, t.ex. genom analys av pa- tentinformation (patent intelligence). 3)Förutom genom avsiktlig publicering (t.ex. i form av patentinformation eller publicering för att hindra andra från att ta patent, dvs. defensiv eller profylaktisk publicering), så representerar denna kategori inte någon exploateringsstrategi utan en restkategori av oexploaterad teknologi, som eventuellt läcker ut till konkur- renter genom dessas teknikbevakning i sin tur. Källa: (2000) i översättning. Sök inte patent utan att först säkerställa kostnaden att försvara paten- tet. Ge små företag helt andra möjligheter än de har att få riskkapital. För att små företag med tio eller högst 20 anställda ska ha möjligheter att söka internationella patentskydd, göra marknadsanalyser i och andra stora marknader krävs riskkapital i storleken 100-tals miljo- ner. Helt nya former måste skapas. En väg kan vara att riskkapital ges som lån vilka återbetalas med royalty på framtida försäljning av pro- dukter för vilka lånen beviljats. innovatör och entreprenör, f.d. FoU-chef Investering i nya teknologier kan struktureras utifrån intern finan- siering (egenfinansiering, självfinansiering) genom rörelseöverskott från marknader för egna produkter, teknologier och tjänster, till olika former av externfinansiering via samfinansiering och finans- marknader för olika kapitalslag. Stora företag med goda kassaflö- den från en stor affärsportfölj kan i hög grad använda intern finan- siering men kan ändå välja extern finansiering beroende på kapital- struktur, kostnader för olika kapitalslag (inklusive eget kapital), riskprofiler och övriga investeringsmöjligheter. Små företag, speci- ellt sådana utan tillgång till en löpande, lönsam verksamhet, har som regel problem med finansiering av innovationsinvesteringar. Dessa problem hänger ihop med tillgång, efterfrågan, priser och funktionsbrister på olika kapitalmarknader men också med egen- skaper hos innovationen och innovatören. Allmänt sett torde dock många av problemen ha minskat på grund av effektivare kapitalmarknader, en ökad tillgång på riskkapital, fler Innovations- och patentekonomi – en introduktion finansiella instrument och finansiella innovationer, statliga stödåt- gärder av olika slag samt en ökad förståelse för innovationsinve- steringars särdrag, bl.a. vad gäller riskhantering och också inno- vatörshantering. Problemen är dock långt ifrån försvunna och vissa torde ha ökat, t.ex. i form av ökade svängningar på kapital- marknader, vilket senast IT-bubblan illustrerade. Alltför god tillgång på riskvilligt kapital skapar överflödspro- blem. Om sedan tillgången snabbt minskar uppstår bristproblem som förstärks av problem med anpassning från en överflödssitua- tion till en bristsituation. Vidare skapar olika finansieringsformer olika följdproblem, t.ex. i form av mycket lednings- och styrelsetid som måste läggas ner på kursvård och aktiemarknadsinformation vid emissioner. Sammanfattningsvis har ett flertal finansieringsformer utvecklats och innovationsfinansiering i allmänhet underlättats, dock med vissa kvarstående problem, t.ex. i form av alltför kortsiktig finansi- ering och otillräcklig finansiering i tidiga faser. Figur 5.5 illustrerar några vanliga finansieringsformer för ett nystartat innovationsfö- retag.TPF6FPT 6TP PT Litteraturen om innovationsfinansiering, riskkapital o. dyl. är rikhaltig, se t.ex. Gompers och (1999). En god beskrivning av specifika svenska förhållanden med rekommendationer finns i de (2004). En äldre patentspecifik genomgång finns i SOU (1985:10). Innovations- och patentekonomi – en introduktion SOU 2006:80 Olika finansieringsformer för ett nystartat innovationsföretag (t. ex. för nya produkt- generationer) Licensierig avser både in- och utlicensering, dvs. köp respektive försäljning av licenser. Licensförsäljning innebär att en innehavare av en rättighet, t.ex. till en affärshemlighet (know-how) eller ett patent, som licenssäljare (licensgivare) mot ersättning helt eller delvis upplåter nyttjanderätten till en licensköpare (licenstagare). Licenshandel tillsammans med handel med FoU-tjänster utgör teknikhandel. räknas också handel med små FoU-bolag och FoU-projekt in under begreppet teknikhandel. Licenshandel inne- bär oftast att innovationsinvesteringar delas mellan licenssäljare och licensköpare och att licensköparen helt eller delvis tar över för- säljningsuppbyggnaden och därmed försäljningstillväxten. Licens- handel har förekommit länge, både i form av handel med patentli- censer och know-how-licenser, men i begränsad utsträckning. En betydande licensförsäljning har dock skett från till se- dan 1950-talet.TPF8FPT har licenshandel och teknikhandel ökat snabbt, bl.a. till följd av inträdet av pro-patent eran, och man kan således tala om en efterföljande pro-licensing-era. 7TP PT För ytterligare information om licensiering från huvudsakligen juridiska utgångspunkter, se (2003). 8TP köpte ofta licenserna billigt och i efterhand har dessa licensköp kallats the biggest bargain ever. Innovations- och patentekonomi – en introduktion ökar den internationella teknikhandeln och olika teknikmarknader, aktörer och instrument för teknikhandel utvecklas. Licensiering, som ju innebär en form av arbetsfördelning för FoU och innovationsarbete, har många fördelar för både företag och nationer, bl.a. som regel lägre kostnader, tidsåtgång och risker för licensköparen och högre avkastning på gjorda investeringar för licenssäljaren. Licensiering har dock också nackdelar för företag och nationer. Både köpare och säljare blir beroende av varandra un- der som regel . Licensgivaren riskerar speciellt framtida konkurrens från licenstagaren. Licenshandel innebär således att investeringsbördan liksom för- säljnings- och rörelseresultat delas mellan köpare och säljare så att säljarens förväntade avkastning ökar på bekostnad av potentiell till- växt. Licensköparens tillväxtmöjligheter ökar men denne får i gen- gäld betala royalty till licenssäljaren, ofta i form av en fast avgift plus en andel av den försäljning som sker på licens. Härigenom minskar licensköparens försäljningsmarginal och därmed invester- ingsavkastningen. Förenklat uttryckt leder licenshandel (ofta) till ökad avkastning och minskad tillväxt för licensförsäljaren och minskad avkastning och ökad tillväxt för licensköparen. Figur 5.6 illustrerar förhållandet. Detta är dock allmänna effekter för licens- givare och licenstagare med relativt likartade förutsättningar. Innovations- och patentekonomi – en introduktion Figur 5.6 Effekter av licensiering på kassaflöde och tillväxt för en licenssäl- jare (licensor) och en licensköpare (licensee) Potentiella försäljningsintäkter genom egen produktion och marknadsföring Direkta och indirekta kostnader (rörelsekostnader exkl. royaltykostnader) FoU, P, M Investeringar i FoU, produktion respektive marknadsföring