sou · GUB336 · 2007-01-01 00:00:00 — Sådan verksamhet får bedrivas men endast under förutsätt- ning att den finansieras helt och hållet genom en frivillig avgift eller på annat sätt, t.ex. genom sponsring. Detta framgår av vårt förslag till 2 kap 7 §. En viktig fråga som uppkommer är hur gränsdragningen skall göras mellan å ena sidan verksamhet som faller under studentkårer- nas syfte och ändamål och å andra sidan den verksamhet som faller utanför. Vissa menar exempelvis att det behövs en fest för att rekrytera personer till utbildningsbevakningen, eller att studentkå- ren bör finansiera kursutvärderingar eller arbetsmarknadsdagar för att stärka studenternas utbildning. Det är två huvudprinciper som skall tillämpas när man skall fast- ställa om en viss verksamhet faller under denna bestämmelse. Den första principen handlar om att det måste vara verksamhet som kan härledas till studentens faktiska utbildningssituation. Den andra prin- cipen är att konstatera att finansieringsansvaret för verksamheten inte vilar på en annan aktör så som t.ex. lärosätet eller kommunen. När dessa principer tillämpade på ett enskilt fall leder till jakande svar så är det en verksamhet som ligger inom ramen för student- kårernas syfte och ändamål. De ovan anförda exemplen om fest eller kursutvärde- ringar/arbetsmarknadsdagar är verksamheter som har en positiv effekt på studenternas tillvaro men som, enligt denna bestämmelse i ljuset av 2 kap 7 §, inte kan finansieras med den obligatoriska kår- avgiften. Då verksamheten till dess innehåll och natur inte berör studentens faktiska utbildningssituation eller faller inom student- kårens finansieringsansvar faller sådan verksamhet utanför student- kårernas syfte och ändamål. Detta innebär dock inte att studentkå- ren inte kan bedriva denna verksamhet, det innebär endast att stu- dentkåren inte kan finansiera verksamheten. En arbetsmarknadsdag finansierad av lärosätet eller genom företagssponsring, men genomförd av studentkåren, är fullt möjligt och i enlighet med vårt förslag. 2 § En studentkår skall vara demokratiskt uppbyggd. En studentkår skall representera samtliga studenter som tillhör studentkåren, och skall därför vara organiserad så att alla kan föra sin talan. Det ställer bl.a. krav på valprocedurer och beslutsord- ningar. 3 § skall granska kvaliteten i studentkårernas verk- samhet. får i uppdrag att genomföra granskning av stu- dentkårernas verksamhet. Det finns två syften med granskningarna: Att granska om studentkårerna följer förordningen om stu- dentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Att bidra till studentkårers egen kvalitetsutveckling, och där- med lärosätets utveckling. 4 § Den som studerar vid en högskola skall tillhöra den studentkår som finns vid högskolan. Denna förordningsbestämmelse fastslår den enskilde studentens skyldighet att tillhöra den studentkår som verkar på den högskola där studenten studerar. 5 § Om det finns flera studentkårer vid en högskola, skall studenten tillhöra den studentkår som kårerna kommer överens om. Kan kå- rerna inte enas, bestämmer högskolans styrelse vilken kår studenten skall tillhöra. 6 § skall pröva frågor om enskilda studenters till- hörighet i sådan studentkår som finns vid högskolan. Om frågor uppstår kring en enskild students skyldighet att tillhöra en studentkår skall högskolans styrelse pröva dessa. 7 § Studentkårer får ta ut obligatoriska och frivilliga avgifter av de studenter som tillhör studentkåren. Den obligatoriska avgiften får an- vändas endast för att bedriva verksamhet i enlighet med 2 kap. 1 §. Denna förordningsbestämmelse reglerar studentkårernas rätt att ta ut avgifter av studenterna. Vidare reglerar bestämmelsen även hur studentkårer får använda avgifterna. Studentkårerna kan ta ut obli- gatoriska avgifter och frivilliga avgifter. När det gäller den frivilliga avgiften får studentkåren fritt bestämma hur den används. Däremot finns starka begränsningar i studentkårens möjligheter att fritt dis- ponera den obligatoriska avgiften. Den obligatoriska avgiften får användas endast för att uppfylla de skyldigheter som samtliga studentkårer har enligt 2 kap 1 §. Öv- rig verksamhet som inte kan hänföras till dessa verksamhetsområ- den kan studentkåren driva endast om verksamheten i dess helhet finansieras med en frivillig avgift eller på annat sätt, genom t.ex. sponsring. 8 § En studentkår skall fastställa den obligatoriska kåravgiften per poäng enligt högskoleförordningen (1993:100) 6 kap. 2 §. Den obli- gatoriska avgiften som skall betalas av studenten baseras på omfatt- ningen av utbildning som studenten tar del i vid högskolan. Varje studentkår sätter en egen kåravgift per poäng. Som student betalar man X antal kronor per poäng till de studentkårer som ver- kar på de lärosäten där man studerar. 9 § En studentkår får inte begränsa rättigheter som följer av kårens uppdrag enligt 2 kap. 1 § för student som har betalat den obligatoriska avgiften till kåren. Oavsett hur många poäng man läser har man alltid fulla rättigheter när det gäller verksamhet som omfattas av studentkårens syfte och ändamål enligt 2 kap 1 §. Däremot har studentkåren, som exempel- vis finansierar genom frivilliga avgifter, rätt att för de studenter som väljer att inte betala frivilliga avgifter begränsa des- sas möjligheter att utnyttja puben. 10 § får föreskriva att sådana avgifter som avses i 2 kap. 7 § skall betalas före en viss tidpunkt. 11 § För en studentkår skall det finnas stadgar och en styrelse. Stad- garna skall antas av sammanslutningen. 12 § I stadgarna skall det finnas bestämmelser om 3.rätt till inträde i och utträde ur sammanslutningen, 4.avgifter till sammanslutningen, 5.hur sammanslutningens beslut skall ges till känna, och 6.rätt för att undanröja beslut i enlighet med 2 kap.19 §. 13 § En studentkår måste vara godkänd av högskolans styrelse. En studentsammanslutning som vill ansöka hos högskolans styrelse om att vara studentkår skall bifoga sina stadgar och de övriga handlingar som sammanslutningen vill åberopa i ärendet. I samband med att högskolans styrelse godkänner en studentsam- manslutning som studentkår skall styrelsen godkänna de bestämmelser i sammanslutningens stadgar som avses i 2 kap. 12 §. Om en studentkår ändrar sådana bestämmelser som har fastställts enligt tredje stycket, skall de nya bestämmelserna godkännas av hög- skolans styrelse. Godkänns inte ändringen, skall studentkåren utan dröjsmål och stadgeenligt framlägga en ny stadgeändring för högsko- lans styrelse. Om någon ny stadgeändring inte läggs fram inom rimlig tid eller om inte heller det nya förslaget kan godtas, får högskolans styrelse besluta att sammanslutningen skall upphöra att vara en stu- dentkår. Bestämmelsen stadgar högskolestyrelsens ansvar att godkänna en studentkår och dess stadgar. Innan styrelsen får besluta att sam- manslutningen skall upphöra att vara en studentkår vid stadgeänd- ringar, skall den ge studentkåren möjlighet att föreslå ny stadge- ändring. Stadgeändringen skall ges till högskolans styrelse så snart kåren, i enlighet med dess bestämmelser, har möjlighet till detta. 14 § Om inte något annat är föreskrivet skall en studentkår vid en högskola utse och entlediga företrädare för studenterna i de organ vid högskolan där företrädare för studenterna har rätt att ingå. Om det finns flera studentkårer vid en högskola, får de uppgifter som avses i första stycket fullgöras på det sätt kårerna kommer överens om. Kan kårerna inte enas, bestämmer högskolans styrelse vilken eller vilka kårer som skall fullgöra uppgifterna. Enligt 2 kap 1 § ges studentkårer vissa specifika uppgifter som an- ses avgörande för uppfyllandet av en högkvalitativ högre utbild- ning. Studentkårerna ges därför i denna bestämmelse inte bara en rättighet utan en skyldighet att utse och entlediga företrädare för studenterna i de organ studenterna har rätt att ingå. Med detta markeras tydligt hur viktigt studentinflytandet är. Överklagande av studentkårs beslut 15 § Varje student som tillhör en studentkår har rätt att få ett beslut fattat av studentkåren prövat genom att överklaga det hos för högskolan. Det som man som student kan överklaga är ett beslut fattat av stu- dentkåren. En fråga är således vilka beslut som innefattas i detta begrepp. Bestämmelsen omfattar samtliga beslut som en studentkår fattar och som kan innebära ett överskridande av studentkårens syfte och ändamål. Sålunda bör detta begrepp tolkas vidsträckt. Fullmäktigebeslut, styrelsebeslut samt alla beslut som fattats pga. delegation från dessa organ innefattas i begreppet beslut fattat av studentkåren. Det centrala är att beslutet upptagits i ett protokoll. 16 § Ett beslut överklagas skriftligt och skall ges in till för högskolan. I sina klagomål skall klaganden ange vilket beslut som överklagas och de omständigheter som denne stöder sitt överklagande på. 17 § Överklagandet skall ha kommit in till från den dag då det tillkännagavs att protokollet över beslutet justerats. Treveckorsperioden är allmänt förekommande och väl inarbetad i besvärstidssammanhang. En fråga som dock uppkommer är hur treveckorsperioden skall beräknas. Besvärstiden börjar löpa från den dag då det tillkännagi- vits på studentkårens anslagstavla att protokollet över beslutet justerats. Anslaget om protokolljusteringen måste vara uppsatt på anslagstavlan för att tiden skall löpa ut. Det är här viktigt att betona att protokollen måste vara tillgängliga för samtliga studenter oavsett om man rent fysiskt befinner sig på campus eller inte. 18 § Om överklagandet före klagotidens utgång har kommit in till lärosätet eller studentkåren i stället för till skall överklagandet ändå prövas. Överklaganden skall lämnas till skolan. Har ett överklagande kommit in till lärosätet eller student- kåren inom treveckorsperioden skall det trots detta tas upp till prövning. Lärosätet och studentkåren är således skyldiga att skynd- samt föra över överklagandet till skolan. 19 § Ett överklagat beslut skall upphävas, om 1.beslutet tillkommit i strid med studentkårens stadga, 2.beslutet strider mot det ändamål som anges i 2 kap. 1 § eller mot bestämmelsen i 2 kap. 7 §. får inte sätta något annat beslut i det överklagade beslutets ställe. Den första besvärsgrunden, om beslutet tillkommit i strid med studentkårens stadga, rör felaktigheter i tillkomsten av ett beslut fattat av studentkåren. När tillkomsten av ett beslut angrips kan det röra sig om ärendets beredning eller de närmare omständighe- terna vid själva beslutstillfället. Vilka anmärkningar det kan röra sig om beror helt på hur stadgan ser ut och vilka skyldigheter som krävs av de beslutande organen. Ofta rör det sig om kallelseförfa- rande, jävsituationer eller felaktigheter vid själva beslutstillfället. Störst betydelse för prövningens innehåll har den andra besvärsgrunden. Den blir tillämplig när studentkåren genom ett fattat beslut överskrider sitt ändamål och syfte. Grunden för pröv- ningen blir då 2 kap 1 §, dvs. den förordningsbestämmelse där stu- dentkårernas syfte och ändamål fastställs. Även beslut som strider mot 2 kap 7 § skall kunna prövas i syfte att förhindra att inkomster från den obligatoriska avgiften används till annan verksamhet än den som stadgas i 2 kap 1 §. Den reella tolkningen i de specifika fallen gör . 20 § Vid prövningen av överklagandet får inte andra omständigheter beaktas än sådana som klaganden har hänvisat till före klagotidens utgång. 21 § Om ett beslut har upphävts genom ett avgörande som har vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall det organ som har fattat beslutet se till att verkställigheten rättas i den utsträckning som det är möjligt. Bestämmelser avseende nationer och särskilda studentföreningar 1 § Nationernas och de särskilda studentföreningarnas ändamål är att för de studenter som tillhör sammanslutningen erbjuda sociala och kulturella aktiviteter samt att ge erfarenheter och färdigheter som ett komplement till studierna. Syftet och ändamålet är brett formulerat. Med socialt och kulturellt innefattas allt från idrott till bevarande av kulturarv, från restau- rangverksamhet till spex. Därtill anger paragrafen att verksamheten skapar ett mervärde vid sidan om studierna inte minst för de stu- denter som väljer att aktivera sig i en nation eller studentförening. 2 § I detta syfte äger nationerna och de särskilda studentföreningarna rätt att, åt dem som tillhör sammanslutningen, upplåta bostäder och lokaler. Denna bestämmelse uttrycker en aktiv rättighet eftersom man inte kan förpliktiga en sammanslutning att upplåta bostäder och lokaler. Detta är emellertid en konstitutiv del av nationernas verksamhet. 3 § En nation och en särskild studentförening skall vara demokratiskt uppbyggd. En nation/särskild studentförening skall representera samtliga stu- denter som tillhör sammanslutningen, och skall därför vara organi- serad så att alla kan föra sin talan. Det ställer bl.a. krav på valproce- durer och beslutsordningar. 4 § Den som studerar vid en högskola skall tillhöra sådan nation eller särskild studentförening som finns vid högskolan och som den stude- rande hade varit skyldig att tillhöra enligt de föreskrifter som gällde före , enligt förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Om två eller flera sådana sammanslutningar går upp i en ny sammanslutning skall skyldigheten i stället avse denna. Denna förordningsbestämmelse fastslår den enskilde studentens skyldighet att tillhöra en nation/särskild studentförening som ver- kar på den högskola där studenten studerar. 5 § Skyldighet att tillhöra en nation eller en annan studentförening gäller inte sådan student som 1.bedriver studier för vilka det före inte fanns någon skyldighet att tillhöra en nation eller en annan stu- dentförening, 2.bedriver studier som närmast motsvarar studier för vilka det före inte fanns någon skyldighet att tillhöra en nation eller en annan studentförening, eller 3.tar del i utbildning som anordnas av högskolan på någon annan ort än högskoleorten. Nationsobligatoriet gäller inte alla studenter vid universi- tet, och , utan endast dem som bedriver studier som enligt tidigare föreskrifter omfattas av obligatoriet. Vidare gäller att studenter, som inte har möjlighet att ta del i nationernas/särskilda studentföreningars verksamhet då de bedriver sina studier på annan ort, undantas från nationsobligato- riet. Med detta syftas såväl utbildning som lärosätet bedriver vid exempelvis lärcentra på andra orter som all form av nätbaserad ut- bildning. 6 § skall pröva frågor om enskilda studen- ters tillhörighet i sådan nation eller särskild studentförening som finns vid högskolan. Om frågor uppstår kring en enskild students skyldighet att till- höra en nation/särskild studentförening skall högskolans styrelse pröva dessa. 7 § En nation och en särskild studentförening får ta ut avgifter av de studenter som tillhör sammanslutningen. 8 § Den student, som enligt 3 kap. 4 § är skyldig att tillhöra nation eller särskild studentförening, och som väljer att inte ta del av en na- tions eller särskild studentförenings aktiviteter skall ha rätt till passiv tillhörighet i nationen eller studentföreningen mot enbart administra- tiv avgift. Den som vill eller måste avstå från allt som en nation/särskild stu- dentförening erbjuder skall kunna välja ett passivt deltagande med reducerad avgift. Avgiften skall täcka de kostnader som nationen/ särskilda studentföreningen har för att hantera den passiva tillhö- righeten. 9 § För nationerna och de särskilda studentföreningarna skall det fin- nas stadgar och en styrelse. Stadgarna skall antas av sammanslut- ningen och godkännas av högskolans styrelse. Förordningsbestämmelsen ger uttryck den starka kopplingen som finns mellan en högskola och nation/särskild studentförening. Det är högskolestyrelsen som godkänner sammanslutningarnas stadga. 10 § I stadgarna skall det finnas bestämmelser om 3.rätt till inträde i och utträde ur sammanslutningen, 4.avgifter till sammanslutningen, 5.hur sammanslutningens beslut skall ges till känna, och internt kunna överprövas, samt 6.rätt för högskolans styrelse att undanröja beslut i enlighet med 3 kap. 12 §. Genom att ange minimikraven för vad en nations/föreningsstadga skall innehålla och binda den till högskolans medgivande för att bli giltig stärks universitetsstyrelsens insyn i verksamheten. 11 § Om en nation eller en särskild studentförening ändrar sådana bestämmelser i stadgarna som avses i 3 kap 9 §, skall ändringen god- kännas av högskolans styrelse. Godkänns inte ändringen, skall sammanslutningen utan dröjsmål och stadgeenligt framlägga en ny stadgeändring för högskolans styrelse. Om någon ny stadgeändring inte läggs fram inom rimlig tid eller om inte heller det nya förslaget kan godtas, får högskolans styrelse besluta att studenterna inte längre skall vara skyldiga att tillhöra sammanslut- ningen. Bestämmelsen stadgar högskolestyrelsens ansvar att godkänna vissa ändringar i en nations/särskild studentförenings stadgar. Om sty- relsen inte godkänner stadgeändringen kan den som yttersta åtgärd besluta att studenterna inte längre skall vara skyldiga att tillhöra sammanslutningen. Innan styrelsen gör detta skall den ge natio- nen/särskilda studentföreningen möjlighet att föreslå ny stadge- ändring. Stadgeändringen skall ges till högskolans styrelse så snart sammanslutningen, i enlighet med dess bestämmelser, har möjlig- het till detta. 12 § Har en nation eller särskild studentförening fattat ett beslut som uppenbart strider mot sammanslutningens ändamål enligt 3 kap 1 § eller som har tillkommit i strid med 3 kap 8 § eller sammanslutning- ens stadgar, skall beslutet efter skriftlig begäran av student som tillhör sammanslutningen undanröjas av högskolans styrelse. Begäran skall ha inkommit till högskolans styrelse från den dag be- slutet gavs tillkänna. Beslut av högskolans styrelse enligt första stycket får inte överklagas. Rätten att överklaga nationers och särskilda studentföreningars be- slut liknar den överklaganderätt som föreslås för studentkårer. Den största skillnaden gäller överprövningsinstans. Det är högskolans styrelse som har att pröva frågor som rör nationer och särskilda studentföreningar. En skriftlig begäran skall ha inkommit till sty- relsen från den dag då beslutet gavs till känna. Denna förordning träder i kraft . 14Förslag till ändring i högskoleförordningen (1993:100) 10 kap. 1 § 1 § Disciplinära åtgärder får vidtas mot studenter som 1.med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid prov eller när en studieprestation annars skall bedömas, 2.stör eller hindrar undervisning, prov eller annan verksamhet inom ramen för utbildningen vid högskolan, 3.stör verksamheten vid högskolans bibliotek eller annan sär- skild inrättning inom högskolan, a)en annan student för sådana etniska trakasserier, trakasserier på grund av religion eller annan trosuppfattning, trakasserier på grund av sexuell läggning, trakasserier på grund av funktionshinder eller sexuella trakasserier som avses i 4 § lagen (2001:1286) om li- kabehandling av studenter i högskolan, b)en arbetstagare vid högskolan för sådana sexuella trakasserier som avses i 6 § andra stycket jämställdhetslagen (1991:433), etniska trakasserier eller trakasserier på grund av religion eller annan tros- uppfattning som avses i 9 a § andra stycket lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhö- righet, religion eller annan trosuppfattning, trakasserier på grund av funktionshinder som avses i 4 a § andra stycket lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktions- hinder eller 4 a § andra stycket lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, eller 5. inte söker inträde i studentkår som studenten är skyldig att till- höra eller låter bli att betala avgifter till denna. Disciplinära åtgärder får inte vidtas senare än efter det att förseelsen har begåtts. Förordning (2003:343). 15Förslag till förordning om ändring i förordningen (2003:7) med instruktion för 1.granska kvaliteten i grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning samt i studentkårernas verksamhet, 2.utvärdera universitetens och högskolornas kvalitetsarbete, och 3.följa upp resultaten av den utvärdering som avses i 1 och 2. 16Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:404) med instruktion för 1 § har till uppgift att pröva överklaganden av vissa beslut inom universitetens och högskolor- nas område. Vilka beslut som får överklagas till nämnden anges i föreskrifter som meddelas av regeringen. Om nämndens prövning av studentkårers beslut finns bestämmelser i förordningen (0000:00) om studentkårer, nationer och särskilda stu- dentföreningar vid universitet och högskolor. En särskild utredare skall se över förordningen (1983:18) om stu- derandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Utredaren skall lämna de förslag till författningsänd- ringar som översynen kan ge anledning till. Utgångspunkten för arbetet skall vara att modernisera och anpassa utformningen av regelverket till den verksamhet som bedrivs i högskolan och till dagens studenter. Det s.k. kårobligatoriet innebär att studenter vid statliga universitet och högskolor är skyldiga att tillhöra en studerandekår, en nation eller annan studentförening. Bestämmelser om kårobligatoriet finns i 4 kap. 4 § högskolelagen (1992:1434) och i förordningen om stude- randekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor. Enligt nämnda förordning skall studerandekårernas, nationernas och studentföreningarnas ändamål vara att främja medlemmarnas studier och vad som har sammanhang med studierna. Vidare anges det i förordningen att om en studerandekår har fattat beslut som uppenbart strider mot studerandekårens ändamål får beslutet undanröjas av högskolans styrelse. För en prövning krävs det att minst en tiondel av kårens medlemmar eller minst 100 medlemmar begär prövning från den dag beslutet gavs till känna. Av förordningen framgår också att studerandekårer, nationer och andra studentföreningar får ta ut avgifter av de studenter som är medlemmar och besluta om avgiftens storlek. Under vissa för- hållanden har studenterna rätt till begränsat medlemskap i en stu- derandekår. Detta gäller för bl.a. studenter som endast tar del i fri- stående kurser som omfattar studier för sammanlagt högst nio po- äng per termin. Det gäller också för studenter som tar del i utbild- ning vilken i huvudsak anordnas på en ort som varken är högskole- orten eller orten där kåren har sitt säte. Behovet av en översyn Kårobligatoriet har fungerat som en grund för stu- derandekårernas studentfackliga och studiesociala arbete. Studeran- dekårerna organiserar val, utser representanter till högskolans beslutande organ och bevakar utbildningens kvalitet. Därigenom säkras det lagstadgade studentinflytandet. På det studiesociala om- rådet arbetar kårerna med att bl.a. främja studenternas boendemöj- ligheter, delta i mottagning av nya studenter, bedriva restaurang- och kaféverksamhet och organisera sociala aktiviteter vid sidan om studierna. Vidare fyller nationerna i och en viktig studiesocial funktion. har det skett stora föränd- ringar inom högskolan, som påverkar såväl studenternas situation som kårernas verksamhet. Högskolan har byggts ut, studentgrup- pen har blivit alltmer heterogen och möjligheten att studera på dis- tans har utökats genom bl.a. universitets och högskolors samverkan via . Regleringen av kårernas verksamhet och ändamål har emellertid varit i stort sett oförändrad . Mot den bakgrunden behöver en översyn göras av bestämmelserna om kårobligatoriet. Bestämmelserna om kårernas ändamål behöver anpassas till den förändrade högskolan och studentgruppen. Studerandekårernas studentfackliga arbete har utvidgats sedan nuvarande regelverk till- kom.