sou · GUB332 · 2007-01-01 00:00:00 — Det bör också noteras att en stridsåtgärd som vidtas trots att varslets innebörd ej klarlagts inte på grund därav blir olovlig. En etablering över hela arbetsmarknaden av god sed vid löne- bildning i nu aktuellt avseende kan åstadkommas på två olika vägar. Ett sätt är att låta den goda seden komma till uttryck i lagstift- ningen genom ett tillägg i 45 § MBL med innebörd att tidsfristen för varsel inte skall börja löpa förrän i beslut förklarat att varslets innebörd enligt 45 § sista stycket MBL har klarlagts. Ett annat sätt att ge tydligt uttryck för den goda seden är att i instruktionen till ge institutet i uppdrag att säkerställa att innebörden av ett varsel klarläggs samt att verka för att varslande part skjuter på varslet till dess klarhet bringats. Med hänsyn till vikten av att denna ordning kan etableras före avtalsförhandlingarna är alternativet med ett i instruktionen till nytt särskilt angivet uppdrag nu att föredra. Genom att i god sed vid lönebildning inkludera en ordning som syftar till att öka klarheten i lagda varsel, ökar trycket på varslande part att redan från början formulera ett varsel som är klart såväl beträffande anledningen till som omfattningen av den varslade stridsåtgärden. Ett varsel utgör ett tryck på de förhandlande parterna att nå en lösning på tvisten. Med hänsyn till den uppfatt- ning som medlare fört fram – att en ytterligare förlängning av varseltiden riskerar att medföra att trycket går ur medlingsför- handlingarna – liksom till vårt förslag om tillämpning av den befintliga bestämmelsen om förhandlingsledare tidigare i avtals- processen är det inte motiverat att ytterligare förlänga varseltiden. Av samma skäl bör inte heller införas möjlighet att skjuta på varslad stridsåtgärd mer än en gång. Om den i detta avsnitt beskrivna goda seden kan etableras över hela den svenska arbetsmarknaden kan också den grundläggande principen om parternas frihet under ansvar gälla även fortsättnings- vis. Om detta visar sig inte vara möjligt bör regeringen aktualisera frågan om ett införande av en proportionalitetsprincip för strids- åtgärder. Som framgått av avsnitt 5.2 och 8.2.2 kan utse medlare för antingen frivillig medling eller tvångsmedling mellan parter som förhandlar om kollektivavtal. Medlarnas uppdrag är att försöka få till stånd en överenskom- melse mellan parterna.1 Härtill kommer att även medlarna skall verka för en väl fungerande lönebildning.2 Medlarna skall kalla parterna till förhandling eller vidta annan lämplig åtgärd. För att främja en god lösning av tvisten kan medlarna lägga fram egna för- slag till överenskommelse. Medlarna skall också verka för att en part skjuter upp eller ställer in en stridsåtgärd. Om det främjar en god lösning av tvisten, får på medlares begäran besluta att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder av för varje stridsåtgärd eller utvidgning av stridsåtgärd.3 Medlare kan vidare föreslå parterna att låta en tvist avgöras genom skiljeför- farande.4 Vidare gäller att den som underlåter att följa en kallelse till förhandling inför medlare eller på annat sätt fullgöra sin för- handlingsskyldighet på begäran av medlaren genom beslut av kan föreläggas vid vite att fullgöra förhandlings- skyldigheten.5 148 § MBL. 2Jämför avsnitt 6. 349 § MBL. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8. 451 § MBL. 552 § MBL. I propositionen anges att det ingår i uppdrag att se till att det finns en grupp medlare som är tillräckligt stor för att parterna skall kunna ha möjlighet att välja mellan olika medlare även under anhopning av parallella konflikter på arbetsmarknaden.6 har anlitat 25 olika medlare. Det har under utvärderingen inte framkommit någon annan uppfattning än att detta utgör en tillräckligt stor grupp för att parterna skall ha en valmöjlighet när det gäller med- lare. I praktiken är det dock så att det är ett mindre antal av dessa personer som mer frekvent utses som medlare. parternas möjlighet att välja ändå kan uppfattas som begränsad. Under Förlikningsmannaexpeditionens tid var det vanligt att medlarna hade ämbetsmannabakgrund. har medlaren vanligen sin bakgrund i arbetsmarknadens parter, exempelvis som förhandlingschef i någon arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation. Några medlare är även verksamma som opartiska ordföranden enligt . Bland de medlare som har anlitat –2004 är fem kvinnor. Att så få kvinnor ingår i gruppen har till stor del sin förklaring i att kvinnor historiskt sett inte haft de befattningar som utgjort rekryteringsbasen för medlare. ser situationen annorlunda ut bland ledande befattningar hos de avtalsslutande parterna, vilket kan antas komma leda till en något mindre ojämn könsfördelning i medlargruppen. Nuvarande ojämna könsfördelning är i sig otillfredsställande. I ansvar ingår att se till att medlarna är för- beredda för att med kort varsel åta sig medlaruppdraget och att återväxten av medlare säkras.7 Särskilt med hänsyn till att en del medlare tjänstgör mer sällan är det viktigt att medlarna hålls upp- daterade i frågor som rör lönebildningen. Ett sätt att hålla medlarna uppdaterade är genom den seminarieverksamhet som bedriver.8 En effekt av att medlarna skall kunna åta sig uppdrag med kort varsel är att det kan vara svårt för de aktuella personerna att inneha andra uppdrag. kan medlingsuppdragen, med tanke på 1999/2000:32 s. 55. 8Se avsnitt 10.2.2. hur de varierar , i praktiken aldrig komma att utgöra full sysselsättning. Denna problematik hänger delvis samman med frågan om återväxten av medlare. Från Medlingsinstitutets sida har emellertid framhållits att nyrekryteringen av medlare, med tanke på antalet intresseanmälningar som finns hos institutet, inte utgör något problem. I propositionen betonas att det avgörande för en framgångsrik medling är att medlaren har båda parters förtroende samt att en viktig grund för det förtroendet är att medlaren är fristående.9 Att parterna har förtroende för medlarna har betydelse vid all medling, även vid tvångsmedling. Medlingsuppdragets karaktär av förtroendeuppdrag har bland annat medfört att medlarna inte är anställda av utan förordnas för varje enskilt uppdrag. Regeringen framhöll i propositionen att de personer som utser till medlare även bör ha god kunskap om alternativa avtalslösningar och kunna bidra med konstruktiva idéer till att finna lösningar på parternas problem.10 Utvärderingen har visat att parterna upplever att de bemöts på ett korrekt och sakligt sätt av medlarna. Medlarna anses överlag ha erforderlig kompetens för att hantera medlingsuppdragen. Den allmänna uppfattningen hos parterna är att medlarna snabbt och effektivt har satt sig in i de aktuella förhandlingsfrågorna och även har förmått parterna att fokusera medlingsförhandlingarna på de frågor som är väsentliga. Endast i enstaka fall har kontakten med och förtroendet för medlarna upplevts som otillfredsställande. Det har därvid framför allt varit fråga om medlingsuppdrag som väsentligen har avsett andra, mer branschspecifika, tvistefrågor än frågor om lön och allmänna anställningsvillkor. 1999/2000: 32 s. 54. har regelmässigt utsett två medlare för varje medlingsuppdrag. Medlarna i medlarparet har ofta olika bakgrund och erfarenheter. Det är till exempel inte ovanligt att den ena med- laren har sin bakgrund i en arbetsgivarorganisation och den andra medlaren i en facklig organisation. Enligt vad utredningen har erfarit bidrar medlarnas olika bakgrund till parternas förtroende för medlarparet, vilket i sin tur främjar en god lösning av tvisten. Även medlarna själva har framhållit att medlingsuppdraget underlättas av att de arbetar i par. Medlingsuppdraget har blivit svårare och mera omfattande sedan tillkomst i och med att även medlarna – för- utom att åstadkomma arbetsfred – skall verka för en väl fungerande lönebildning. Medlarna skall sålunda verka för att upprätthålla den lönenorm som har etablerats av den konkurrensutsatta sektorn. Detta innebär att medlarna inte enbart skall arbeta för en överens- kommelse mellan parterna utan även beakta de samhälls- ekonomiska konsekvenserna av tvistelösningen. I detta samman- hang kan det nämnas att det inträffat att medlare har frånträtt medlaruppdraget, när det mot bakgrund av parternas ståndpunkter inte var möjligt att nå en överenskommelse utan att göra avsteg från uppdraget att medverka till en väl fungerande lönebildning. De avtalsslutande parternas uppfattning är att, trots de svårig- heter som det dubbla uppdraget kan innebära, medlarna väl har förmått hantera de två intressena vid fullgörandet av medlingsupp- dragen. Genom vad som har framkommit vid utredningen kan medlings- uppdraget i korthet beskrivas enligt följande. utsett medlare i en tvist, informeras dessa om de kontakter institutet har haft med parterna inför den aktuella avtalsförhandlingen. Medlarna får emellertid inte några instruktioner om hur medlingsuppdraget skall fullgöras. I enlighet med regeringens intentioner agerar således medlarna fristående från . Däremot har medlarna möjlighet att vända sig till , till exempel beträffande hur en viss typ av fråga har lösts tidigare. Medlarna anpassar medlingsarbetet efter förhållandena i varje enskild tvist och söker den arbetsform som bäst gagnar lösningen av den aktuella tvisten. Medlarna har uppgett att det inom ramen för uppdraget kan bli fråga om att inte bara reda ut parternas ståndpunkter för att finna en lösning, utan även att reda ut inne- hållet i ett lagt varsel samt att verka för att varslande part på eget initiativ skjuter upp eller ställer in stridsåtgärd. Inom ramen för medlingsuppdraget lämnar medlarna även regelmässigt ett eller flera bud till parterna. En fråga som har lyfts fram under utvärderingen är om medlarnas bud – framför allt slut- buden – är att anse som allmän handling och om de i så fall skall omfattas av sekretess. Såvitt framkommit är denna fråga för när- varande föremål för arbete inom . Det saknas därför anledning att beröra den närmare i detta betänkande. Medlingsuppdraget avslutas med att medlarna i en rapport till redovisar det genomförda uppdraget. Medlarnas befogenheter i samband med medling inskränker sig till möjligheten att kunna förena en kallelse till förhandling inför medlare med vite.11 Denna befogenhet har inte utnyttjats . Den befogenhet som har att på medlares begäran besluta att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder har behandlats i avsnitt 8. Här skall anmärkas att flertalet avtalsslutande parter liksom medlarna själva anser att nuva- rande befogenheter för medlare och i aktuella avseenden är tillräckliga. Redan före inrättande gällde att en förlik- ningsman kunde föreslå parter, som inte kunde enas om avtal, att låta tvisten avgöras av skiljemän. Enligt nu gällande lagstiftning kan medlare föreslå parterna att låta en tvist avgöras genom skiljeför- farande.12 Om stridsåtgärder redan har påbörjats kan uppmana parterna att låta tvisten avgöras genom skilje- förfarande. Det finns ingen tradition på den svenska arbetsmarknaden att innehållet i kollektivavtal bestäms genom skiljeförfarande.13 Utgångspunkten är, som har framhållits, att parterna själva når en överenskommelse. Möjligheten till skiljeförfarande har heller inte använts . 1152 § andra stycket MBL. 1251 § MBL. 1999/2000:32 s. 88. Det allmänna förtroendet för medlarna, som enligt vår uppfattning delvis hänger samman med förhållandet att medlarna är fristående från , bidrar till att institutets medlingsverk- samhet med enstaka undantag har stor legitimitet hos parterna. Till legitimiteten har också bidragit att regelmässigt utsett två medlare för varje medlingsuppdrag. bör därför göra på detta sätt även framgent. Nyrekryteringen av medlare utgör av allt att döma inte något problem. För att säkra återväxten av medlare med erforderlig kom- petensnivå kan det emellertid finnas anledning att se över nivån på den ersättning som betalas ut till medlarna. dubbla uppdrag – arbetsfred och väl funge- rande lönebildning – är svårare och mera krävande än Förliknings- mannaexpeditionens enda uppdrag. Vår uppfattning är dock att medlarna och har förmått kombinera de två uppdragen väl. En ökad användning av skiljedom i intressetvister förefaller inte aktuell. Det är dock tänkbart att en förhandlingsledare eller med- lare, med den utökade användning av dessa som har föreslagits i avsnitt 8.4.2, skulle kunna bistå parterna med att identifiera speci- fika tvistefrågor som lämpligen kan lösas genom skiljeförfarande. I uppdrag att medla i arbetstvister och verka för en väl fungerande lönebildning ingår att skaffa information och åstadkomma öppenhet, jämförbarhet mellan avtal och avtals- områden, transparens, informationsutbyte och samsyn genom en väl avvägd kombination av överläggningar och informella kon- takter. skall även söka förebygga och bidra till att lösa de konflikter som kan uppkomma till följd av att en parts agerande påverkar förutsättningarna för andra aktörer.1 möjligheter att framgångsrikt fullgöra sina uppdrag och därigenom underlätta för parterna att ta samhälls- ekonomiska hänsyn är beroende av att institutet agerar på ett sådant sätt att det får förtroende och respekt hos de avtalsslutande parterna. I samband med inrättandet av konsta- terade regeringen att det inte på förhand var möjligt att ange hur skall agera i detta avseende, utan att institutet måste ges stor frihet att själv välja sina arbetsformer.2 Lagtexten anger endast att genom överlägg- ningar med parter eller på annat sätt skall informera sig om kom- mande eller pågående avtalsförhandlingar samt ge råd och upplys- ningar till parterna på arbetsmarknaden om förhandlingar och kollektivavtal.3 Ett föreläggande att infinna sig till överläggningar hos kan förenas med vite.4 har utvecklat sina arbetsformer inom områdena analys, information och kommuni- kation. har i nu aktuella avseenden kommit att fungera som ett forum för kontakter med och mellan i första hand 1999/2000:32 s. 43. 347 § första och andra stycket MBL. 452 § första stycket MBL. de avtalsslutande parterna och övriga aktörer på arbetsmarknaden, men även med företrädare för departement och myndigheter samt för arbetsmarknadsforskningen. Genom publiceringen av den offi- ciella lönestatistiken, liksom genom allmän information om löne- bildningen, har även arbetat mot andra mål- grupper. Som nedan framgår har under utvärderings- perioden haft såväl formella samråd och överläggningar som informella kontakter med de avtalsslutande parterna. Dessa kon- takter har avsett bland annat de samhällsekonomiska förutsättning- arna för kommande avtalsförhandlingar, specifika avtalsfrågor och tillsättning av medlare. Institutet har vidare arrangerat konferenser och seminarier, publicerat årsrapporter och andra skrifter samt på ett antal andra sätt arbetat med att sprida information om frågor av betydelse för lönebildningen. För såväl arbetsfred som en väl fungerande lönebildning är det av väsentlig betydelse att de avtalsslutande parterna kan komma igång med sina förhandlingar i så god tid att nya avtal kan träffas innan de gamla löpt ut. har därför rätt att på ett tidigt stadium kalla de avtalsslutande parterna till överläggningar.5 skall verka för att de avtalsslutande parterna upprättar tidsplaner för förhandlingarna, samråda med parterna om de samhällsekonomiska förutsättningarna för förhandlingarna samt tillvarata och upprätthålla samsynen om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll.6 har i regleringsbreven getts i uppdrag att vid överläggningarna med parterna fästa upp- märksamhet på vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrue- ras på ett sådant sätt att avtalen främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor ur ett jämställdhetsperspektiv.7 skall samråda med i samband med genomförandet av uppdraget. Uppdraget har avrapporterats till regeringen (). 5Jämför 47 § MBL. 63 § 1–3 p. instruktionen. 7Medlingsinstitutet hade ett liknande uppdrag även . har genomfört fortlöpande överlägg- ningar med arbetsmarknadens parter på såväl förbundsnivå som central nivå. Överläggningarna har omfattat alla avtalsområden, även de som omfattas av avtal om förhandlingsordning. Vid över- läggningarna har frågorna om tidsplaner för förhandlingarna, de samhällsekonomiska förutsättningarna för dessa samt den konkur- rensutsatta sektorns lönenormerande roll behandlats. har informerat sig om tidsplaner och yrkanden inför kommande eller pågående avtalsförhandlingar. Vid sidan av de formella överläggningarna med parterna har även förekommit omfattande informella kontakter mellan företrädare för parterna och generaldirektör. De informella kontakterna har delvis berört samma frågor som överläggningarna. har etablerat ett väl fungerande samarbete med . På basis av detta samarbete har jämställdhetsfrågorna bland annat behandlats vid Medlingsinstitu- tets överläggningar med de avtalsslutande parterna om kommande och pågående förhandlingar. Parterna har därvid bland annat redo- visat avtalens skrivningar om jämställdhet och den praktiska tillämpningen därav. Utvärderingen visar att såväl som de avtals- slutande parterna har övervägande goda erfarenheter av överlägg- ningarna och de informella kontakterna. Samtalsklimatet har varit öppet, vilket bidragit till ett meningsfullt informationsutbyte. Från enstaka håll har framförts att inte tillräckligt tydligt har klargjort förutsättningarna för kommande avtalsför- handlingar. Synpunkten har i förekommande fall även gällt utsedda medlare. De avtalsslutande parter som särskilt har berört Med- lingsinstitutets jämställdhetsuppdrag har framhållit att uppdraget är av stor betydelse och att det bör förstärkas. Såväl Medlingsinstitu- tet som har uppgett att arbetet med jämställdhetsfrågorna i samband med överläggningarna har gett resultat i form av genomslag i kollektivavtalen. har genomfört ett antal konferenser som har berört frågor med anknytning till lönebildningen. Kon- ferenserna har varit ett led i det ovan berörda uppdraget att sam- råda med parterna om de samhällsekonomiska förutsättningarna för avtalsförhandlingarna och att tillvarata den samsyn som före- ligger på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Bland konferenserna kan nämnas de som anordnas i samarbete med i samband med publiceringen av Kon- junkturinstitutets rapport förutsättningar för lönebildningen. har vidare arrangerat sär- skilda seminarier för medlargruppen. Vid sådana seminarier har bland annat behandlats ekonomiska prognoser, frågor om löne- utrymme och förutsättningar för kommande avtalsrörelser. Intresset för konferenser har generellt sett varit stort. I konferenserna har, förutom företrädare för de avtals- slutande parterna och arbetsgivar- och arbetstagarsidans central- organisationer, företrädare för , , affärsbankerna, forskarvärlden, Industrins ekonomiska råd, departement samt medlare deltagit. Den allmänna uppfattningen hos deltagarna är att konferenserna och seminarierna är värdefulla, såväl med hänsyn till innehållet som till den möjlighet till informellt erfarenhetsutbyte mellan deltagarna som ges i samband med dessa. 10.2.3Årsrapporter och andra skrifter skall upprätta en rapport löneutveck- lingen, avtalsförhandlingar och arbetsmarknadslagstiftning i och omvärlden.8 Avsikten är att rapporten skall innehålla en fyllig redovisning av den senaste utvecklingen i och i våra vikti- gaste konkurrentländer.9 I propositionen anges närmare vad rapporten bör innehålla.10 Där anges att den årliga rapporten bör ge en beskrivning av betydelse- fulla förändringar vad gäller löner, arbetskraftskostnader, produkti- vitetsutveckling, inkomstfördelning, inkomstutveckling, syssel- sättning, avtalskonstruktioner, förhandlingssystem och arbets- marknadslagstiftning i och omvärlden. Även lönebild- ningens strukturpåverkande effekter skall uppmärksammas. Vidare anges att rapporten inte bara bör vara beskrivande till sin karaktär 84 § 3 p. instruktionen. 1999/2000:32 s. 65. utan även innehålla analyser av hur utvecklingen av arbetskrafts- kostnaderna har påverkat den samhällsekonomiska utvecklingen och i synnerhet sysselsättningsutvecklingen. Vidare framhålls att rapporten bör innehålla en redovisning och analys av de strids- åtgärder som arbetsmarknadens parter har vidtagit . har publicerat årsrapporten och lönebildningen för vart och ett av åren 2001–2004. Årsrapporterna följer samma grunddisposition, men varierar något till sitt innehåll mellan åren. Varje årsrapport har innehållit redogörelser för lönebildningen och den samhälls- ekonomiska utvecklingen, förutsättningar för och genomförandet av avtalsrörelsen, jämställdhet, medling, varsel och stridsåtgärder, löner och arbetskraftskostnader samt konkurrenskraften. Därut- över innehöll exempelvis rapport avsnitt om arbetstid, arbetsmiljö och konsekvenser av . Varje årsrapport har avslutats med en sammanfattning av de avtal som har träffats . Utvärderingen visar att årsrapporterna anses ge en bra helhets- bild av arbetsmarknaden och att de i allmänhet röner stor upp- skattning såväl hos de avtalsslutande parterna som hos berörda myndigheter och företrädare för forskningen. Från har påpekats att det vore önskvärt att årsapporterna i utökad utsträckning innehöll till exempel interna- jämförelser, men att resurser för det saknas. Särskilt från den privata arbetsgivarsidan har framförts att redovisning av varsel och stridsåtgärder inte bara borde innehålla statistik över antalet förlorade arbetsdagar till följd av konflikt, utan även en kvalitativ bedömning av såväl lagda varsel som utbrutna konflikter. Det har påpekats att i den mån i sina årsrap- porter avser att framföra kritiska synpunkter mot avtalsslutande parter, bör synpunkterna på förhand kommuniceras med parterna för att ge möjlighet till bemötande. Detta har särskilt framhållits av parterna på det kommunala området med anledning av de syn- punkter mot deras förhandlingsordningsavtal som anförde i årsrapporten 2003.11 Det uppfattades då, i vart fall av ledande företrädare för de kommunala parterna, som att inte i förväg kommunicerat de aktuella syn- punkterna. 11 Avtalsrörelsen och lönebildning 2003, , s. Från Medlingsinstitutets sida har iakttagits ett växande behov av information till allmänheten avseende frågor som har samband med lönebildningen. I detta sammanhang kan noteras att företrädare för i viss utsträckning har medverkat som föreläsare, bland annat vid , samt i massmedia. Vidare har i samarbete med tagit fram en populärversion av om de samhälls- ekonomiska förutsättningarna för lönebildningen, Lönebildningen och frukten av vårt arbete. Skriften har getts ut i en tredje reviderad upplaga och sammanlagt har närmare 20 000 exemplar av skriften tryckts. har även arbetat kontinuer- ligt med att utveckla sin hemsida för att möta det dagliga informa- tionsbehovet. I propositionen anges att chef, om finner det lämpligt, inför finansutskott och arbetsmarknadsutskott skall svara på frågor och redogöra för sin syn på hur lönebildningen, arbetskraftskostnaderna och sysselsätt- ningen utvecklas samt för hur institutet har skött uppdraget att verka för en väl fungerande lönebildning utan att frånta parterna deras ansvar för lönebildningen.12 generaldirektör har deltagit vid sådana utskottsutfrågningar som anges och även medverkat vid arbets- marknadsutskottets offentliga hearing om jämställda löner . En särskild aspekt av kommunikation med parterna är de kontakter som föregår tillsättning av medlare i en konflikt. Som framgått av avsnitt 5.3 har det övervägande antalet medlare förordnats med parternas samtycke. Att tvångsmedling sällan kommer ifråga är sannolikt ett resultat av de väl fungerande informella kontakterna mellan och parterna. När medlare skall tillsättas inhämtar parternas synpunkter i fråga om de medlare som är aktuella för uppdraget. Vanligtvis accepterar parterna de medlare som 1999/2000:32 s. 67. föreslår, men det förekommer att parterna anser att en föreslagen medlare är mindre lämplig av något skäl.