sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — De kostnader som beräknas här omfattar endast en del av de skador som bedöms uppkomma. Utredningen har inte haft möjlig- het att göra detaljerade bedömningar av alla skador som kan förväntas uppkomma och därmed förknippade kostnader. Beräk- ningarna har gjorts med schablonkostnader och uppskattningar av kvantiteter. Sådana uppgifter har inte kunnat tas fram för alla konsekvenser som bedömts kunna uppstå. Vidare ingår endast materiella skador. Välfärdsförluster, t.ex. olägenheter vid översväm- ning av bostaden och störningar i elsystem och kommunikationer, påverkan på närmiljön, det personliga värdet av materiella förluster etc. är betydelsefulla faktorer som bara i mycket begränsad utsträckning är medräknade i kostnadskalkylen. Eventuella hälso- risker och därmed förknippade kostnader till följd av läckage av föroreningar till dricksvattentäkter har inte kunnat kvantifieras på grund av för stora osäkerheter. Driftsstörningar för näringslivet p.g.a. avbrott i kommunikationssystemen och för handeln i form av utebliven försäljning har inte heller kunnat uppskattas. bedömer att sluss klarar ett vattenstånd över normalvattenståndet och efter pågående ombyggnad klarar man en hundraårsnivå. Hamnarna runt bedöms också klara en hundraårsnivå. Vid dimensionerande nivå bedöms ingen sjöfart kunna bedrivas på . Kostnaderna för att lägga om delar av sjötransporterna till lastbil eller järnväg innefattar såväl företagens kostnader som samhällsekonomiska kostnader för ökade utsläpp och trängsel. Dessa kostnader har emellertid inte kunnat beräknas. Vid en 100-årsnivå bedöms endast riks- och länsvägar i Söderman- lands län drabbas (, , pers. kommuni- kation, 2006). Dock drabbas också vissa kommunala vägar och gator. Kostnaderna för omledning av godstrafik uppgår till , och för personbilstrafik till . Översvämningarna kan beräknas vara olika länge beroende på vid vilken vattennivå vägavsnitten hamnar under vatten. I snitt kan en omledning antas vara inklusive tid för återställande av vägen. Det ger en kostnad på ca . Till detta kommer återställandekostnader. För 6 vägavsnitt med 10 meters bredd blir detta . Problem orsakade av ett vattenstånd på dimensionerande nivå uppstår enligt inventering (, 2006) på 27 platser i länen kring och . I flera fall krävs långa omledningar av trafiken. Betydande kostnader uppstår: Kostnader för godstransporter på grund av vägförlängningar och tidsförluster, orsakade av omledning runt översvämmade områden: /år Kostnader för personbilsresor på grund av vägförlängningar och tidsförluster, orsakade av omledning runt översvämmade områden: /år Totalt blir kostnaden för godstransporter och personbilsresor ca /år. Vid dimensionerande nivå tar det för vattnet att sjunka undan än vid hundraårsnivån, och skadorna på vägarna kan förväntas vara mer omfattande. Beräknat på en period av blir då kostnaderna . I denna uppskattning ingår endast effekter på statliga vägar, inte på kommunala vägar och gator. Till detta kommer kostnader för återställning av översvämmade vägavsnitt. Längden för avsnitt som behöver repareras är svår att bedöma utan mer detaljerad utredning, men antas till en snittlängd . Med en antagen och bedömd genomsnittlig vägbredd per m² på blir total- kostnaden för 27 platser med 50 meters längd om samtliga platser behöver repareras. (, , pers. kommunikation, 2006). Riddarholmstunneln bedöms kunna svämma över redan vid hundraårsnivån. Konsekvenserna för den nationella såväl som den lokala tågtrafiken blir då stora och kostnaderna för avbrott i gods och persontrafik blir betydande. Dessa har inte kunnat kostnads- beräknas. bedömer att ca 20 platser kan drabbas (, 2006). Konsekvenserna handlar mest om besiktnings- arbeten och hastighetsnedsättningar. Kostnaden för återuppbygg- naden uppgår till ca per spårmeter och det kan röra sig om per plats, vilket betyder att kostnaden i värsta fall kan uppgå till . Om förändringarna i vattennivåerna sker hastigt kan järnvägens underbyggnad spolas bort. Detta lär emellertid inte ske på grund av översvämningar i och eftersom de är stora och vatten- ståndsförändringar sker relativt långsamt. Vid höga flöden i tillrinnande vattendrag kan dock betydande konsekvenser uppstå, men detta beaktas inte här. Kring ligger flera städer, medan området kring med undantag av domineras av mindre samhällen, fritidshus och jordbruksfastigheter. I Tabell 3.9 redovisas beräk- ningar av kostnader för skador på översvämmade byggnader med hjälp av, översiktliga översvämningskarteringar, fastighetskartor och erfarenhetsmässiga data om kostnader i bebyggelse från . Använd metodik redovisas i bilaga 3. Kostna- derna för olika typer av byggnader vid olika vattennivåer visas i tabellen nedan. I kostnaderna ingår att återställa till befintligt skick. Kostnader för eventuella sättningsskador mm. (Länsför- säkringar, 2006). Tabell 3.9 Kostnader för återställande av byggnader (kronor/m²) Källa: , 2006. I det kartmaterial vi haft tillgång till är inte bostäder uppdelade på villor, fritidshus och flerbostadshus. Därför har ett median värde på respektive använts. De uppskattade kostnaderna gäller för en översvämning som varar . Vid översvämningar blir kostnaderna betydligt större eftersom återställande då inte är möjligt utan byggnaderna måste rivas och byggas upp på nytt. Till kostnaderna för detta tillkommer då också det kulturhistoriska och känslomässiga värdet av den bebyggelse som gått förlorad. Summorna i tabellen kan därför ses som en försiktig uppskattning av de kostnader som kan uppstå. Tabell 3.10 Översvämmade ytor samt kostnader för översvämningar av bygg- nader Bostäder, kontor, service Bostäder, kontor, service Källa: Utredningens beräkningar med data från , Lantmäteriet och Länsförsäk- ringar, se bilaga 3. Dessa siffror gäller enbart skador på byggnaderna. Vi utgår ifrån att lösöre i allmänhet hinner flyttas undan. Ej prissatta konsekvenser vid översvämning av byggnader: Skador på kulturhistoriskt intressanta objekt Trauma och oro vid översvämningar Kostnader för omflyttning och förlorad inkomst Saneringskostnader, och kostnader för räddningstjänst Förlorat välbefinnande och ökad oro hos icke direkt berörda medborgare Påverkan på offentlig verksamhet Kostnader för företagen innefattar skador på maskinparker, skador på undermarksinstallationer (framförallt el- och ledningsnät), varulager, produktionsstopp och avbrott i försäljning. En uppskatt- ning av de sammanlagda kostnaderna för företag runt och redovisas i Tabell 3.11. Tabell 3.11 Skadekostnader (miljoner kr) för företag runt och vid de olika beräkningsfallen Källa: , 2006. Uppgifterna bygger på en enkät till berörda industrier i de områden som riskerar att översvämmas vid och . För de industrier där underlag saknas har uppskattningar gjorts på grundval av de kostnader som uppgetts av andra industrier inom samma bransch. I många fall uppstår den större delen av kostna- derna redan då vatten är i nivå med markplan, dvs. marginalskadan till följd av ökat vattenstånd är inte dominerande för skadebilden. En av bedömd snittkostnad för mellanstor tillverknings- industri är 5 respektive för 100-års respektive dimensionerande nivå. För flera större tillverkningsindustrier kan kostnaderna bli betydligt större än så, uppåt 0,5 1 miljarder kronor. En genomsnittlig skadekostnad för en bensinstation bedöms vara , per station, vid en situation då inte varulagret förstörs eller anläggningen måste byggas upp på nytt och marksanering utföras. Konsekvenserna för energiförsörjningen i kan bli relativt stora. El- och telekommunikationen kan slås ut för delar av innerstaden. Systemet med försörjningstunnlar för bl.a. el,- data- och teletrafik kan påverkas. Även i övriga områden runt beräknas följderna bli relativt omfattande. Kostnaderna för att återställa nätstationerna uppgår till i , i övriga områden kring och vid . Produktionsbortfallet vid översvämmade nätstationer i bedöms kosta 4 respektive vid 100- årsnivån respektive den dimensionerande nivå. Hur länge elav- brotten kan tänkas fortgå är svårt att uppskatta. Vattennivåerna kan beräknas ligga kvar ganska länge på, eller under, de aktuella nivåerna och den avgörande faktorn är då hur snabbt man kan få in reservkraft. Vi räknar här försiktigtvis med avbrott , vilket i ger kostnader på vid en 100-årsnivån och vid en dimensionerande nivå. Det kan dock röra sig om längre tidsspann än så. Vid i övrigt berörs 20 nätstationer vid hundraårsnivån och 30 vid den dimensionerande nivån, och vid 5 respektive 8 stationer. Produktionsbortfallet kan skattas med medianvärdet från , ca . Totalt blir kostnaderna ca 290 respektive vid vid respektive vattennivå, samt 55 respektive 80 mil- joner kronor vid . Vidare drabbas många verksamheter vid elavbrott, bl.a. vatten- verk, industrier och verksamheter i . Kostna- derna för detta har inte kunnat beräknas. Tillförsel av bränslen till värmeverken kan hotas om sjöfarten upphör (se ovan). Om fjärrvärmeverken förlorar bränsleförsörj- ningen kan stora skador på fjärrvärmenäten uppstå. Vidare finns risk för översvämning av en större värmepumpsanläggning. Åter- ställandekostnaden för dessa skador kan bli betydande, men har inte kunnat bedömas. Avloppsreningsverken skulle vid ett hundraårsflöde behöva hantera mycket kraftiga flöden, med sämre rening som följd. Följden blir påverkan på vattenkvalitén och miljön i , kostnader för återställande samt kostnader för utsläpp av föroreningar. Vid en dimensionerande nivå kommer driftskostnaderna att kraftigt öka för avloppsreningsverken, i den mån de är funktions- dugliga. Avloppsreningsverken , Henriksdal och SYVAB bedöms få ökade driftskostnader på vid en 100-årsnivå, och vid dimensio- nerande nivå. drabbas ej av 100-årsnivån men av kost- nader på ca vid dimensionerande nivå (invall- ning, länspumpning, sanering och reparationer). beräknar sina kostnader vid en översvämning till . vid , , och riskeras slås ut vid dimensionerande nivå. Både vid 100-års- och dimensionerande nivå kommer avloppsled- ningsnäten dämmas upp och källare svämmas över. Kostnaderna för renovering av översvämmade källare bedöms uppgå till vid 100-årsnivån och vid dimensionerande nivå. Om de nedre gränserna för inter- används så uppgår den totala kostnaden för avloppsverken och avloppsnätet vid hundraårsnivån till ca och vid dimensionerande nivå till ca (, 2006). Kostnader för bräddning av vatten från avlopps- system och de skador detta kan ge upphov till i miljön ingår inte i denna summa. Vid en översvämning motsvarande en 100-årsnivå skulle vatten- försörjningen drabbas av en ökad halt av organiska ämnen. Orenat avloppsvatten medför att vattenverken får ökade kostnader för att rena vattnet. Kostnaden för Lovö- och vid begrän- sade humusproblem bedöms vara ca /år för hundraårsnivån och 3 miljoner/år för dimensionerande nivå. Vid allvarlig kemisk förorening ökar kostnaden vid till . Om dessa kostnader antas gälla alla vattenverk, så blir kostnaden för ca /månad. Har vattenverken inte tillgång till ett aktivt kolfiltreringssteg blir kostnaderna mycket högre. Det tar också tid att installera sådan teknik. Varaktigheten av en störning kan sanno- likt bli lång, upp till i vissa Mälarbassänger, varvid kostnaden totalt kan uppgå till mer än . En översvämning motsvarande en dimensionerande nivå skulle innebära att de problem som uppstår med vattenförsörjningen vid en 100-årsnivå kraftigt accentueras. betydande förorening av råvattnet skulle samtliga vattenverk få mycket stora problem. Trots akuta reningsinsatser finns en risk för att vissa föroreningar kan passera över till utgående dricksvatten. Dessa kvalitetsbrister kan i sin tur orsaka betydande indirekta kostnader för olika samhällsfunktioner bl.a. för sjukhus, äldre- och barn- omsorg, livsmedelsindustri m.m. Kostnader för detta har inte kunnat beräknas. Vid dimensionerande nivå finns stor risk för skador på vattenledningsnätet. Kostnaden kan uppgå till . (, 2006). Översvämning av jordbruksmark orsakar skördebortfall. Jord- bruksmarken runt och utnyttjas framförallt till att odla höstvete, vårkorn och havre och till slåtter- och betesvall. Cirka en tiondel av marken ligger i träda. Uppgifter för areal översvämmad åker har beräknats enligt Bilaga 3. Skörden påverkas även åren efter p.g.a. förtätning i jordprofilen. Översvämning av betesmark och vall gör att utfordring av mjölk- kor kan bli omöjlig. Under översvämningen av 2001 fanns det bönder som var tvungna att sälja sin mjölkkor på grund av detta (LRF, 2002). Med stöd av exempel från översvämningen av har vi beräknat ett skördebortfall på andra året och tredje året. I Tabell 3.12 visas värdet av skördebortfall för de arealer som beräknas översvämmas helt. Tabellen baserar sig på den genom- snittliga andelen för olika grödor i länen runt respektive sjö. Värdet av skördebortfall kring och , miljoner kr Översvämmad yta, ha Inkl. bortfall andra året Källor: (2003). (2006). LRF, (2002), Bilaga 3. Vid finns stora besättningar av nöt. Det finns också mindre besättningar av får och gris. Vid finns framförallt besättningar av gris, men även nöt, får och höns. av nötkreatursbesättningen är mjölkkor, resten är för köttproduktion (2006). Inkomstbortfallet per mjölkko ligger kring (, 2002). För slaktdjuren kan en översvämning betyda att man får sälja djuren och därmed förlorar intäkter. Den potentiella förlusten för mjölkproducerande gårdar är mellan 5,4 och för gårdar vid och för gårdar vid vid inkomstförluster . Det är dock svårt att fastställa hur stort bortfallet verkligen skulle bli. Dessa siffror är därför inte medräknade i sammanställningen av kostnaderna sist i avsnittet. Utöver skördebortfallet drabbas också gårdar med djurhållning. Kostnaderna för förlorad animalieproduktion kan bli betydande, dels beroende på att betesmark och vall står översvämmade, dels på grund av att vägar och byggnader blir översvämmade. Kortvariga översvämningar av skogsmark beräknas inte ge några nämnvärda skador på skogen. Längre eller återkommande perioder av högt vattenstånd kan dock ge upphov till vattensjuk mark och syrebrist vilket påverkar skogstillväxten eller i värsta fall leder till att skogen dör. bedömer att kostnaden för en temporär över- svämning på ett par uppgår till ca per hektar (, 2006). Vid hundraårsnivån översvämmas ca vid , vilket ger en total kostnad på . Vid översvämmas 3 315 ha till en kostnad av 0,8 miljoner. Om sjöarna har haft ett vattenstånd på en dimensionerande nivå är det sannolikt att en lägre men fortfarande förhöjd vattennivå kvarstår , vilket kan orsaka stora skador om den inträffar . Vid ett värsta scenario beräk- nar därför kostnaden för skogsdöd på en tredjedel av arealen som översvämmas vid hundraårsnivån och tillväxtförlust på resten av arealen. För blir detta * 1 600 ha + * 680 ha = , och för * 2 320 ha * 995 ha = . Till samhällets kostnad kan man också lägga förlusten av vidareförädlingsvärde (skogs- och träindustri, energiproduktion, etc.) och arbetstillfällen. Ålfisket kan påverkas vid både högt och lågt vattenstånd. Vid ett värsta scenario bedöms inkomstbortfallet kunna bli . var ålfiskets värde ca , vilket ger ett bortfall på ca . Siklöjefisket påverkas endast av tillgänglig- heten av hamnar och bryggor. Bortfallet beräknas kunna gå då säsongen är kort, vilket skulle betyda ett bortfall på . Kräftbeståndet i kan påverkas vi både högt och lågt vattenstånd. av fisket kan bortfalla (totala värdet 3,3 mil- joner kronor ) även vid korta perioder av lågt vattenstånd. Sammanlagt kan fångstbortfallet av dessa arter bli ca . Till detta kommer husbehovsfisket, som påverkas på samma sätt som yrkesfisket. De sammanlagda skadekostnaderna vid olika vattenstånd i och som varit möjliga att kvantifiera visas i Tabell 3.13. I denna sammanställning dominerar kostnaderna för översvämmade byggnader. Det är dock viktigt att hålla i minnet att det endast är en liten del av de skadekostnader som skulle uppstå som kunnat beräknas. Potentiellt stora kostnadsposter som inte kunnat fast- ställas är konsekvenser för: sjöfarten och därav beroende verksamheter, såsom värme- verken miljökonsekvenser av bl.a. bräddning av avloppsreningsverken och översvämning av jordbruksmark kommunala väg- och gatunät, avbrott i järnvägstrafiken tunnel- och tunnelbanesystemet i , vilka påverkar viktiga samhällsfunktioner företag och offentlig verksamhet på grund av att el- och telekommunikationer ligger nere eller på grund av att anställda inte kan ta sig till arbetet. Alla kostnader ovan är angivna exklusive moms. Summan av dem, som visas i tabell Y, representerar värdet av skadorna om de skulle ske . Nuvärdet av skadorna varierar beroende på när de inträffar, beroende på tillväxten i ekonomin samt att vi vanligen värderar händelser som sker längre fram i tiden lägre än det som sker . Diskonteringsräntan har satts till , vilket vanligen rekommenderas (2002, 2002, 2003). Skadorna viktas med sannolikheten för att de inträffar man studerar, vilket ger ett s.k. väntevärde. I Tabell 3.13 presenteras beräkningar på 50 och . Känslighetsanalyser med 2 procents diskonteringsränta samt olika antaganden om när skadorna uppkommer redovisas i Bilaga 2. Sannolikheten för att en hundraårsnivå ska uppstå ett givet år är . Vi antar här att den dimensionerande nivån har en återkomsttid . Sannolikheten för att det ska uppstå ett givet år är således endast en tiondels promille, och är sannolikheten att det inträffar. Viktat med dessa sannolikheter blir således väntevärdet för kostnaderna för dimensionerande nivå inte så mycket högre än kostnaderna för hundraårsnivån, vilket avspeglas i Tabell 3.13. Tabell 3.13 Skadekostnader för och . Diskonterat nuvärde (kalkylränta ) på 50 och , viktat med sannolik- heterna för respektive nivå, miljoner kr Källor: , (2006),, 2006. 3.3Myndighetsarbete och samarbete i frågor rörande översvämningar kring och , ansvars- och beredskapsfrågor Roller och ansvar för översvämningar runt och är genom vattendomar ansvarig för regleringen av nivå och avtappning. Detta gäller de olika utskoven i , men styr genom beslut i vattendomen även avtappningen genom . är ägare till kanalen och i . Regleringsansvarig är hamn AB. är kontrol- lant. Som kontrollant ska kontrollera att domen efterlevs. En särskild formulering i vattendomen ger också kontrollanten vissa möjligheter att, efter samråd med Hamn och , beordra ökad tappning utöver ovan nämnda nivåer när det finns risk för höga flöden. nivå regleras bl.a. genom en vattendom . Genom beslut övertog regle- ringsansvaret. I ingår kommunerna, jordbruksintressenter och kraftverksintressenter. är tillsyns- myndighet för regleringen. är tillsynsmyndighet för verksamheter som berör vatten dvs. dammar, åtgärder för att avvattna mark eller tappa vattenområden. Bestämmelser för vattenverksamhet regleras i . Ett flertal statliga verk, , , , m.fl. har ett tillsyns- eller uppfölj- ningsansvar enligt de olika lagar som kan vara tillämpliga vid översvämningar. Regeringen följer händelseförloppet och kan t.ex. besluta att en länsstyrelse skall ha ansvaret för räddningsinsatser som berör flera län. Krishanteringssystemets ansvarsprincip innebär att den som bär ansvar för en verksamhet under normala förhållanden även gör det i en krissituation. Detta innebär att det normalt är den kommunala räddningstjänsten som har det operativa ansvaret vid en över- svämning. roll ligger främst i att stödja berörda kommuner samt i att underlätta samverkan mellan olika aktörer. En viktig roll för är att kontinuerligt under ett händelse- förlopp informera regeringen och centrala verk genom läges- redovisningar och vid besök samt att initiera en egen uppföljning och delta i centrala verks m.fl. olika uppföljningsstudier. översvämningsgrupp bildades och arbetar från ett räddnings- och säkerhetsperspektiv med att förebygga och hantera allvarliga översvämningar i . I översvämnings- gruppen ingår länsstyrelserna i de fem länen runt och samt ett 40-tal centrala, regionala och lokala organ. översvämningsgrupp ingår tillsammans med Arbets- gruppen för riskhänsyn i samhällsutvecklingen, Arbetsgruppen för el- och telefrågor samt Övningssamordningsgruppen i ett länsöver- gripande samarbete mellan Mälardalslänen kallat Ö-SAM. Med utgångspunkt från ett räddnings- och säkerhetsperspektiv är gruppens uppgift att förebygga allvarliga översvämningar. Om dessa ändå inträffar skall gruppen verka för att begränsa skador på människor, egendom och miljö. Konkreta frågor som avhandlas rör exempelvis klimatförändringens konsekvenser för försäkrings- branschen, vattennivåer, EU:s vattendirektiv, vattendomar och ansvar och markanvändning i översvämningshotade områden. De fem landshövdingarna i Mälar-/Hjälmarlänen skrev till regeringen med konkreta förslag om hur avtappnings- kapaciteten skulle kunna öka väsentligt vid slussarna i och . Skrivelsen innehöll bl.a. önskemål om att stats- bidrag skulle utgå för förbättringarna. Delar av gruppen utnyttjades med framgång vid de höga flödena /01. Gruppens kompetens har successivt förbättrats genom de årliga konferenserna och genom den stora översvämningsövning som genomfördes . har också en älvsamordningsgrupp för bildats. 3.4Möjliga åtgärder i och Teoretiskt finns möjligheten att dämpa översvämningar i och genom att hålla en permanent lägre nivå i de vattenmagasin som finns uppströms och att skapa en funktion som möjliggör att ett samlat beslut fattas vid ett visst läge inför en hotande översvämning om att nyttiggöra sig av denna magasins- volym. I praktiken möter emellertid en sådan lösning en rad praktiska problem Lägre nivåer i vattenmagasin eller kontrollerade översvämningsytor tänkbara uppströmsåtgärder Möjligheten till magasinering av vatten uppströms och beror av vilka magasinsvolymer som finns eller kan tillskapas på ett någorlunda enkelt sätt. Dels kan man tänka sig att använda sig av traditionella vattenmagasin, dels skulle vatten åtminstone teoretiskt kunna magasineras på sådana ytor som normalt inte är täckta av vatten och där konsekvenserna av att de läggs under vatten är små, t.ex. skogsmark och våtmarker och eventuellt jordbruksmark. Vattenmagasinen är små i förhållande till och Bortsett från finns uppströms en hel del andra vattenmagasin som används för produktion av vattenkraft. Dessa är belägna i , Gisslarboån, , och . Magasinens sammanlagda volym är ca 550 miljoner m³ (et al., 2006). Detta motsvarar en regleringshöjd omräknat till hela yta. Vattenmagasin av betydelse i avrinningsområde finns i . Den totala volymen av dessa uppgår till 80 miljoner m³, vilket motsvarar en regleringshöjd i (Styrelsen för och Kvismarens sjösänkningsbolag, 1977). Praktiska problem vid utnyttjande av vattenmagasin För att utnyttja en del av regleringsvolymen krävs att magasinen permanent hålls på en låg nivå eller att dammkrönen höjs utan att den regleringsvolym som därmed tillkommer utnyttjas och vatten- kraftsproduktion och regleringsmöjligheter går därmed till spillo. utgör i sig en viktig flödesdämpning för flödet till . Beräknad högsta tillrinning (dimensionerande flöde) till enligt riktlinjer för riskklass-I dammar är ca 2000 m³/s. Detta är väsentligt större än motsvarande värde på högsta beräknade flöde i som är ca 200 m³/s (Cederwall, 2006). Av totala tillflöde kommer emellertid bara via från . För att i någon betydande utsträckning bidra till ett skydd mot höga vattenstånd i skulle alltså möjligheter till flödesdämpning även behövas i många andra vattendrag uppströms . Många av vatten- magasinen som finns uppströms är emellertid kantade av bebyggelse och används flitigt av de boende och andra för rekreationsändamål som bad och fiske. Om man skulle hålla en permanent lägre nivå i dessa sjöar skulle det i betydande omfattning kunna inkräkta på dessa aktiviteter. Det skulle också minska vattenkraftsproduktionen och minska möjligheterna att använda berörda vattenkraftsverk för utjämning av produktionen inom elsystemet mellan dag och natt (s.k. korttidsreglering) samt mellan olika årstider.