sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Redan de första sociologiskt orienterade kriminologiska teorierna som utvecklades inom den klassiska Chicagoskolan (och 1942) pekade på sambandet mellan hög brottslighet och den sociala desorganisation som uppstår i områden där människor tillhöriga olika etniska minoriteter bor under svåra förhållanden. Fattigdom och andra former av utsatthet anses också vara orsaker "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" till de gängbildningar som uppkommit i Nordamerikanska städer och som förknippas med narkotikadistribution, grovt våld och andra brottstyper. Unga män, främst ur etniska minoriteter som upp- fattar att de saknar möjligheter till försörjning genom hederligt arbete bl.a. därför att de diskrimineras på arbetsmarknaden, anslu- ter sig till gängen där de upplever sig finna samhörighet, skydd, status samt faktiskt även möjligheter till inkomster och andra ma- teriella fördelar (t.ex. 1955, Cloward och Ohlin1960)13. Den svenska forskningen (2002, 2001) visar att gäng av den klassiska typ som beskrivs i den amerikanska litte- raturen är ytterst sällsynta i . Svenska gäng liknar snarare löst sammansatta nätverk. Den stora uppmärksamhet som dessa gäng har fått inom polisen (t.ex. i , i , i ) och i medierna (2004) kan emellertid i sig utgöra ett allvarligt problem. Ungdomar (ofta tillhöriga olika dis- kriminerade minoriteter) som ingår i dessa nätverk identifieras av sin omgivning och av sig själva som farliga kriminella individer. Detta samt polisen s.k. störningsverksamhet, som av dessa ungdo- mar knappast kan uppfattas som annat än trakasserier, ökar grup- pens sammanhållning och risken för fortsatt och allt grövre brotts- lighet. (1938/57) utvecklade en teori om strain, en slags fru- stration som uppkommer hos människor som inser att de saknar möjligheter att uppnå de i samhället etablerade målen med de till buds stående medlen. Människor utsatta för strain kan använda sig av olika strategier för att ta sig ur detta obehagliga tillstånd. Tre av dessa strategier är relevanta för diskussionen här: Personen i fråga strävar trots svårigheterna efter att uppnå de i samhället etablerade målen, t.ex. när det gäller eko- nomisk framgång. Eftersom de i samhället etablerade medlen inte är tillgängliga, tillgriper denna andra medel som ej är soci- alt accepterade. En individ som t.ex. på grund av diskriminering inte får arbete och därför får inte möjligheter att uppnå för- väntad ekonomisk standard, kan alltså söka uppnå denna stan- dard genom olika typer av brottslighet. Till följd av strain, som kan vara orsakad av diskriminering, överger personen i fråga både de i samhället 13 För genomgång av dessa teorier se t.ex. 2003:164 f) "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" etablerade målen och medlen för att uppnå dessa mål. Personen drar sig tillbacka till en värld utanför det etablerade samhället. Olika slags sekter och även missbrukarkretsar, kan erbjuda så- dana alternativ till det vanliga livet. I det senare fallet blir målet berusning, medlet att skaffa pengar till alkohol/ narkotika. Också i detta fall handlad det om förkastandet av i sam- hället etablerade mål och medel. I detta fall leder dock inte strain till att man drar sig helt tillbaka, utan man genom aktiv handling söker förändra samhället. Olika typer av politiskt och religiöst inspirerade grupperingar med revolutionera mål kan räknas hit. Reclaim the City och militanta veganer kan nämnas som exempel. När detta skrivs är dock den ra- dikala muslimska terrorismen det mest aktuella exemplet. Man bör förstås vara försiktig med att på ett enkelt sätt förklara ter- rorism med diskriminering. De personer som enligt de förelig- gande uppgifterna genomförde terrorattackerna i 2001, 2004 och i har kategoriserats till- höra medelklass snarare än underklass. Det råder emellertid knappast någon större tvekan om att upplevelsen av strain bland muslimska ungdomar i västerländska samhällen skapar grogrund och även stöd för religiös radikalism. Idéer från den klassiska Chicagoskolan utvecklades sedermera av Hirschi (1969) i hans teori om sociala band. I korthet går denna teori ut på att banden med det etablerade samhället hindrar indivi- den från att begå handlingar som inte accepteras i detta samhälle. Diskrimineringen kan orsaka att banden med det etablerade sam- hället i form av goda relationer med samhällets olika institutioner så som skolan, arbetsmarknaden, olika typer av frivilliga organisa- tioner och även i största allmänhet med personer som tillhör majo- ritetsbefolkningen, blir svaga. Individen upplever sig inte som medlem av det etablerade samhället, upplever inte solidaritet med detta samhälle och därför är fri att begå handlingar, t.ex. brott, som gagnar hans/hennes intressen på samhällets bekostnad. Hirschi förutsatte inte i sin teori att individen som saknar band med det etablerade samhället istället etablerar sociala band med andra individer som står utanför detta samhälle. Andra kriminolo- giska teorier, bl.a. teorin om differentierade associationer (Suther- land 1939), förutsätter däremot möjligheten till att etablera sådana relationer. Enligt Sutherlands syn på orsaker till brottsligt bete- "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" ende, sker en inlärning av brottslighet genom att individen påverkas av de personer som denne har en relation till. Om diskrimineringen (t.ex. som följd av påtvingad arbetslöshet och bostadssegregering) stänger möjligheterna till relationer med personer som är involve- rade i traditionella sociala aktiviteter, kan utvägen vara att etablera band med andra som stor utanför detta samhälle, med inlärning av brottsligt och annat avvikande beteende som följd. Slutligen några ord om ytterligare en kriminologisk teoribildning som kan tillämpas om man vill förstå sambandet mellan diskriminerande stereotyper om vissa etniska grupper och brotts- lighet. Den kontroversiella stämplingsteorin (bl.a. Lemert 1951 och 1963) tar sin utgångspunkt i symbolisk interaktionism en- ligt vilken (något förenklat) individens egen självuppfattning byg- ger på ett samspel mellan individen själv och de reaktioner som individen får av andra människor (1934, Cooley 1902/1922). Om individer som tillhör vissa minoriteter av polisen och andra förväntas begå kriminella handlingar och om polisen genom sin uppmärksamhet ökar sannolikheten att just dessa individers brottslighet uppdagas, kan det enligt stämplingsteorin föreligga en risk att dessa individer själva börjar uppfatta sig som kriminella. Detta i sin tur ökar risken för att dem begår (flera och grövre) brott. Slutsatser och avslutande diskussion I detta kapitel diskuteras sambandet mellan diskriminering inom och utanför rättssystemet och vissa etniska minoriteters överrepre- sentation i brottsstatistiken. Utifrån den forskning om etnisk dis- kriminering som finns i och som delvis redovisas i denna volym, samt utifrån annan relevant forskning på området, har jag diskuterat två teser: 1.Olika etniska minoriteters överrepresentation i brottsstatisti- ken kan delvis förklaras med att personer ur dessa minoriteter, till följd av diskriminerande rutiner inom rättssystemet, miss- tänks och lagförs för brott oftare än motsvarande population svenskar. Dessutom tycks personer tillhörande dessa minori- teter riskera hårdare påföljder. 2.Diskriminering av etniska minoriteter inom rättssystemet, lik- som inom andra samhällssektorer, kan enligt flera av de vanli- "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" gaste kriminologiska teorierna vara en av förklaringarna till att dessa etniska minoriteter även är överrepresenterade i den fak- tiska brottsligheten. De två punkterna ovan är relaterade till varandra så till vida att den statistiska överrepresentationen kan, genom att förstärka fördoms- fulla stereotyper och på så sätt öka diskrimineringen, även bidra till att överrepresentationen i den faktiska brottsligheten ökar. Diskussionen om legitimiteten av statistik över invandrares eller olika minoritetsgruppers överrepresentation i den registrerade brottsligheten handlar alltså inte bara om något abstrakt etiskt pro- blem eller som det ibland framställts i debatten, om politisk kor- rekthet. Den handlar även om att om denna statistik framställs på ett onyanserat sätt så kan den leda till att problemen förvärras. Det är alltså viktigt att diskrimineringsfrågan uppmärksammas. I BRÅ:s rapport om invandrares och invandrarbarns brottslighet tas diskrimineringshypotesen upp. Den förkastas emellertid direkt utan en seriös granskning. I den nya rapporten om invandrares brottslighet som publicerats av BRÅ belyses denna pro- blematik något mera ingående. Frågan är dock svår att hantera både metodologiskt och politiskt. Det stora problemet är emellertid att våra kunskaper om hur in- vandrare diskrimineras inom rättsväsendet fortfarande, trots den forskning på området som bedrivits är, mycket bristfälliga. Det är inte svårt att hålla med SOU 2005:56 (2005: 435) när han konkluderar sin genomgång av forskning om diskri- minering inom rättsystemet med att hävda att kunskapsluckor finns på alla nivåer inom detta system. Den största kunskapsbristen enligt mitt förmenande gäller bör- jan av den rättsliga kedjan, alltså när det gäller brottsanmälan och polisens agerande. Som det har nämnts tidigare finns här det största diskretionsutrymmet, vilket rent teoretiskt skapar möjligheter att välja ärenden med en viss profil, eller att behandla olika individer på olika sätt. Den rent rasistiska retorik som enligt bl.a. (2004) tycks finnas inom vissa delar av polisorganisationen är en oroande indikator. För att fånga den eventuella diskrimineringen inom poli- sens dagliga verksamhet är det emellertid inte tillräckligt med olika typer av statistiska genomgångar. Statistiken fångar i bästa fall den mer systematiska och i lag reglerade delen av verksamheten där dis- kriminering är mindre sannolik. Det vi behöver studera i första hand är det dagliga mötet mellan polis och allmänhet. "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" sig dock endast göras inom ramen för omfattande observationer. I motsats till bl.a. (Finstad 2003) och (1999 och 2003) saknas den sortens studier i . Man kan gene- rellt säga att den svenska polisforskningen är något eftersatt. Vi saknar också mer ingående statistiska bearbetningar där ären- den följs upp hela vägen från anmälan till i förekommande fall dom. I är det svårt att göra den typen av studier p.g.a. bristen på kompatibilitet mellan olika administrativa system inom rättssyst- emet14. Det är nödvändigt att ett system för att kunna följa ett ärende från när det initieras till att eventuell dom faller. Detta kan bl.a. användas för att studera eventuella olikheter i handläggning av mål rörande olika etniska grupper och majoritetsbefolkningen. Flera typer av ärenden rörande brott behandlas i utanför det ordinarie rättssystemet. Detta gäller båda initialskedet av en rättslig process där sjukvården, , skattemyndighe- terna, tullen, kommunala tillsynsmyndigheter och många andra kan vara involverade och slutskedet där inte minst och psykiatrin kan ha en viktig roll. Det sistnämnda rör i första hand unga lagöverträdare, missbrukare samt psykiskt störda/sjuka per- soner. Vi har praktiskt taget inga kunskaper om eventuell diskrimi- nering inom dessa områden. Undantag utgörs här av stu- die som presenteras i denna antologi. resultat visar att den överrepresentation av invandrarungdomar som kan observeras bland intagna på särskilda ungdomshem inte kan förklaras med att invandrarungdomar till följd av diskriminering inom , länsrätterna samt tingsrätterna15 oftare placeras på dessa institutio- ner. Anledning till den höga andelen ungdomar med invandrarbak- grund som finns bland intagna på särskilda ungdomshem bör istäl- let sökas i den höga andelen av invandrarungdomar som finns bland misstänkta och lagförda för brott som leder till sådan placering. Att denna andel är så hög bland lagförda kan däremot, vilket har fram- gått ovan, delvis förklaras just med strukturell diskriminering. Ytterligare ett område där det råder en nästan akut brist på sys- tematiska kunskaper är hur myndigheternas agerande upplevs av olika befolkningsgrupper. Inte minst är det viktigt att undersöka attityder till polis och andra myndigheter hos ungdomar ur olika minoritetsgrupper som bor i de s.k. invandrartäta förorterna (se dock Kamali 2005). 14Dessa system utgör underlag för den officiella statistiken. 15Som dömer till särskild ungdomsvård (LSU) "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" Vi vet också mycket litet om hur situationen ser ut i kriminal- vården. En ansenlig andel av de intagna på anstalter har invandrar- bakgrund, detta gäller i synnerhet anstalter med hög säkerhet. Vissa av de fängelsedömda utländska medborgarna är även dömda till utvisning efter avtjänat straff vilket påverkar deras anstaltsplacer- ing, permissioner m.m. Det kan föreligga även andra förhållanden inom kriminalvården som medverkar till att olika etniska grupper diskrimineras och som vi inte känner till. Det bör tilläggas att intagna på anstalt utöver eventuell utsatthet för struk- turell diskriminering även riskerar att utsättas för öppen rasism från medfångarnas sida. Det ska emellertid påpekas att kriminalvår- den, i motsats till de övriga delarna av rättssystemet, har en relativt hög andel anställda invandrare. Detta beror på att tjänsterna inom kriminalvården ofta har låg status. På vilket sätt detta förhållande kan tänkas påverka en eventuell diskriminering inom kriminalvår- den är okänt. I SOU 2005:56 (2005) påtalar man två problem när det gäller diskriminering av etniska minoriteter i vårt land. Bristen på med- vetande om problemets existens och svagt (jämfört med frågan om jämställdheten mellan könen) folkrörelseengagemang för denna fråga. Båda dessa problem kan förknippas med den förhållandevis korta tid som , i modern tid, har varit ett invandrarland. Denna genomgång talar emellertid sitt tydliga språk, både kunskaperna och medvetandet om denna problematik måste öka. "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" (1996). Invandrare och invandrares bans brottlighet. En statistisk analys. (2005). Misstänkt brottlighet bland perso- ner med svensk och utländsk bakgrund. (2004). Nyheter från gränsen. Tre studier om invandrare, flyktingar och rasistisk våld. (2005). En kartläggning av Sär- skilda gänginsats. Cloward, R. & , L. (1960). Delinquency and Opportu- nity. A theory of Delinquent . (1955). The Culture of the . Cooley, CHB. [1902] (1922). Human Nature and the Social Order. Covington, J. (2001). Round Up the Usual Suspects. Racial Profi- ling and the War on Drugs. I Milovanovic, D. och . (eds.). Petit apartheid in the – The dark figureof racism, . de los , P. och Kamali, M. (red.) (2005). Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell dis- kriminering. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. , U., , I., och Ristilammi P.-M. (2002). Miljonpro- gram och media. Föreställningar om människor och förorter. Finstad, L. (2003). Geocities (2005). The Fire This Time. Brixton Riots 1981. http///londonriots/brixtion811.html?2005 7 () Hedebro, G. (1977). Att informera om avvikande grupper. En genomgång av några olika samhällsområden. Brottsförebyg- gande rådet. Hirschi, T. (1969). The Causes of Delinquency. , CA.. Uni- versity of Press. "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" , L (1999). Inden for lovens – Politiets arbejds- metoder og konkrete skön. , L (2003). Policing stereotypes – A qualitative study of work in . , L. och Kyvsgaard, B. (2003). Are Immigrants and their descendants discriminated against in the Danish criminal jus- tice system? Scandinavian Studies in Criminology and Crime Prevention, vol. , och , A. (2004). Inre utlänningskontroll i polis- arbete. Mellan rättsstatsideal och effektivitet i Schengens . Tema Etnicitet, Lin- universitet, 2004 (2005). Representation i ett mångetniskt . Diesen, C. (2005). Om positiv och ne- gativ särbehandling i straffprocessen. I Diesen, Ch., Lerne- stedt, C., Linndholm, T. och , T. Likhet inför lagen. Kamali, M. (2005). Röster om etnisk diskriminering. Rapport av Utredningen om makt integration och strukturell diskriminering. (1995). Invandrare och diskriminering I – En enkät- och intervjuundersökning om etninsk diskriminering på uppdrag av (). Cent- rum för Invandrarforskning. ()/ () (1999). Invandrare och diskriminering IV – En enkät- och intervjuundersökning om etninsk diskriminering på upp- drag av (). Lernestedt, C. (2005). Principen om likhet inför lagen. I Diesen, Ch., Lernestedt, C., Linndholm, T. och , T. Likhet inför lagen. , och , S. (1999). Vittnesmål och vålds- brott. effekter av etnisk grupptillhörighet hos vittne, offer och gär- ningsman. Forskningsenheten, , 1995 (2005). Fördomar och diskriminering klassiska problem i modern skepnad. I Diesen, Ch., Lernestedt, C., Linndholm, T. och , T. Likhet inför lagen. "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" (1934). Mind, and Society. From the Standpoint of a Social Behaviorist. [1938] (1957) Social Theory and Social Structure. Glencoe, Ill.. Free Press. Metropolitan (2005). Brixton Riots 1981. http//www.metropolitan.police.uk./history/brixton_riots.htm () (1998). Konsten att läsa statistik om brott och brotts- lingar. (2002). Tre aspekter på brottsliga nätverk. Supporter- bråk, etnicitet och genus. (2005). Diskrimineras personer med utländsk bakgrund av rättsväsendet? I Diesen, Ch., Lernestedt, C., Linndholm, T. och , T. Likhet inför lagen. (1978). 8, Nr.4. i (2003). Kriminella ungdomsgäng i . i (2004). Rekrytering till krimi- nella gäng. i (2005). Rekrytering till kriminella gäng. http///inter/nodeid=21431&pageversion=1.h tml&articleid=130917 () Pripp, O. (2002). Mediebilder och levd erfarenhet. I , I. och Pripp, O. (red.) världen och vardagen. Riksåklagaren (2004). Årsredovisning 2004 http///nyweb3/Filarkiv/NYARiksaklagaren_ 2004.pdf () (1994). Polisanmälda våldtäkter i –1990. (2001). Youth Co-offending in . Introduktion till kriminologi. & McKay, H. (1942). Juvenile Delinquency and . "Brottslighet hos personer födda i och i utlandet" SOU 2005:56 (2005). Det blågula – strukturell diskrimine- ring i . Betänkande från utredningen om strukturell dis- kriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Sutherland, E.H. (1939). Principles of Criminology. (1973). En kriminalstatistisk jämförelse mellan svenska och utländska medborgare. 1973, 279-310. (1983). Utlänningar och brottligheten – forsknings läge. I , U.- B. och , H. (red.). Utlänningar och brottligheten. , H., , J. och , H. (1998). (red.) , Universitetsadjunkt i psykologi, , . , Professor i processrätt, , . du Rées, Jur dr., , . , socionom, fil. kand., Doktorand i Kriminologi vid , . , Jur dr., universitetslektor i straffrätt, Institutio- nen för beteende- samhälls- och rättsvetenskap, . , Docent i psykologi, , . , Fil mag., kriminologiska institutionen, universitet , Fil dr. i kriminologi, forskningsledare vid . , Professor i allmän kriminologi, , Dr., forskare, , . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster.