sou · GUB332 · 2007-01-01 00:00:00 — ansvarar för en årlig rapport om lönebildningen medan ansvarar för en årlig rapport om de samhälls- ekonomiska förutsättningarna för lönebildningen. Statistikansvaret för den officiella lönestatistiken fördes över till från . När det gäller regelverket vid avtalsförhandling och konflikt genomfördes vissa ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och sekretesslagen (1980:100). gavs följande befogenheter. Efter samtycke från parter som förhandlar om kollektivavtal kan utse en eller flera förhandlingsledare eller medlare. Om det finns risk för stridsåtgärder eller om stridsåtgärder redan har påbörjats har institutet rätt att utse medlare även utan parternas samtycke. Detta gäller dock inte om parterna är bundna av ett avtal om för- handlingsordning med regler om bl.a. medling som är registrerat hos . Varseltiden inför en förestående konflikt förlängdes . Den part som underlåter att varsla kan bli skyldig att betala en varselavgift till staten om och högst . Om det främjar en god lösning av tvisten får på medlarens begäran besluta om att en part skall skjuta upp varslade stridsåtgärder i . Beslut om uppskjutande får meddelas en gång för varje medlingsuppdrag. Den som vidtar en stridsåtgärd i strid mot institutets beslut kan bli skyldig att betala en förhöjd varselavgift till staten om och högst . Syftet med förändringarna var att främja en lönebildning i sam- hällsekonomisk balans som gör det möjligt att kombinera höjda reallöner med låg arbetslöshet och stabila priser utan att begränsa parternas möjligheter och ansvar för hur avtalslösningar utformas. Utvecklingen av arbetskraftskostnaderna och dess konsekvenser för den samhällsekonomiska utvecklingen lyftes fram tydligare genom förbättrad lönestatistik och mer regelbundet genomförda analyser av hur lönebildningen fungerar. Genom att informationen förbättrades på detta sätt motverkas risken för att olika grupper på arbetsmarknaden i konkurrens med varandra driver upp löne- ökningarna på ett sätt som i slutändan skapar ett sämre utfall för alla. Ansvarsfördelningen mellan arbetsmarknadens parter och staten tydliggjordes. Arbetsmarknadens parter har huvudansvaret för lönebildningen medan staten har ett övergripande samhälls- ekonomiskt ansvar som går utöver det ansvar som parterna har för lönebildningen. I detta övergripande samhällsekonomiska ansvar ingår bland annat att tillvarata alla samhällsmedborgares legitima intresse av en väl fungerande lönebildning. Inga principiella föränd- ringar i ansvarsfördelningen mellan arbetsmarknadens parter och staten genomfördes. Fördelen med avtal för reglering av förhandlingsordningar och vidtagande av stridsåtgärder framhölls. För de fall där avtals- lösningar inte kan nås förstärktes lagstiftningen genom att vägen till konflikt gjordes trögare och genom att tillhandahålla ett kraft- fullare konfliktlösningssystem. fördes, som beskrivits ovan, en omfattande diskussion om hur lönebildningen skulle kunna förbättras. Det fanns en bred samsyn om behovet av en väl fungerande lönebild- ning. Däremot rådde oenighet om vilka åtgärder som borde vidtas. Farhågor fanns för att ändringar av regelverket skulle leda till att staten genom statlig inkomstpolitik skulle göra intrång på parternas ansvarsområde, alternativt att ändringarna skulle bli så begränsade att de skulle bli verkningslösa och inte leda till en bättre fungerande lönebildning. Inrättandet av och genomförandet av ändringar i regelverket vid avtalsförhandlingar och konflikt föregicks av nog- granna överväganden av regeringen. Regeringen angav också i propositionen 1999/2000:32 Lönebildning för full sysselsättning att verksamhet borde utvärderas . Därefter har regeringen gjort bedömningen att utvärderingen bör genomföras när hunnit vara verksamt under två större avtalsrörelser, dvs. Eftersom ett brett utredningsarbete om spelreglerna för löne- bildningen genomfördes –1998 finns enligt regeringen inte skäl att ånyo göra en sådan översyn. En utredare ges i uppdrag att utvärdera verk- samhet –2004, givet den ovan beskrivna ansvars- fördelningen mellan staten och arbetsmarknadens parter, utifrån målet om en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbets- fred. Utvärderingen skall utgå från en analys av dels hur lönebild- ningen långsiktigt har fungerat och framåt utifrån ett arbetsrättsligt, nationalekonomiskt och statsvetenskapligt perspektiv, dels de krav som ställs på lönebildningen i och en bedömning av hur dessa kan komma att förändras. Analysen skall omfatta såväl makroekonomiska för- hållanden som förändringar i förhandlingssystem och parts- relationer, t.ex. när det gäller användningen av varsel om strids- åtgärder och medling samt förekomsten av utbrutna arbetsmark- nadskonflikter. Eftersom en exakt kvantitativ bedömning av effekterna av insatser inte kan göras bör analysen till över- vägande del vara av kvalitativt problematiserande karaktär. I utvärderingen skall följande ingå: en beskrivning av verksamhet under perio- den, inklusive användningen av befogenheter som t.ex. möjlig- heten att skjuta upp stridsåtgärder och att ta ut varselavgift, samt en bedömning av verksamhetens effekter på lönebild- ningen och arbetsmarknadens parters agerande, en bedömning av hur nya uppdrag att verka för en väl fungerande lönebildning har påverkat fullgörandet av det gamla uppdraget att medla i arbetstvister och vice versa, en bedömning av hur i sin verksamhet har agerat utifrån sina befogenheter och om det finns anledning att göra justeringar i befogenheternas utformning, en bedömning av bidrag till en väl funge- rande arbetsmarknad i ljuset av de reformer som redan hade kommit på plats , en analys av svårigheter och möjligheter när det gäller att till- varata och upprätthålla samsynen på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll, särskilt Med- lingsinstitutets uppgift i detta sammanhang, en bedömning av dels medlande roll i syfte att undvika arbetsmarknadskonflikter, dels institutets legitimi- tet hos parterna, en bedömning av möjligheter att inom ramen för sin analys- och informationsverksamhet ge relevant information till olika målgrupper som avtalsslutande parter, och regeringen samt allmänheten, en analys av hur möjligheten till registrering av avtal om förhandlingsordning hos har hanterats av arbetsmarknadens parter och en bedömning av vilka krav som ställts på utformningen av avtal om förhandlingsordning för att dessa skall registreras hos , en bedömning av insatser ur ett jämställd- hetsperspektiv utifrån uppdraget i instruktionen och reglerings- brev, en analys av den eventuella konflikt som kan uppstå mellan å ena sidan makroperspektiv i verksamheten och å andra sidan arbetsgivares och arbetstagares mikro- perspektiv i samband med lönebildningen, samt en bedömning av hur möjlighet att agera påverkas av att löneökningsutrymmet på flera områden inte anges i avtalen, eller om har påverkat utvecklingen mot en mer lokal lönebildning, en bedömning av hur hanterat statistik- ansvaret för den officiella lönestatistiken samt hur den tillgäng- liga lönestatistiken svarar mot det behov av information som måste tillgodoses för att en väl fungerande lönebildning skall underlättas, samt som underlag för jämställdhetsanalyser och analyser av löner för ledande befattningar, en bedömning av effekterna av om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebild- ningen samt eventuella förslag till förändringar med anledning av analyserna och bedömningarna enligt uppdraget. Utredaren skall under arbetet samråda med , , , , , samt arbetsmarknadens parter, såväl centralorganisationer som avtalsslutande parter inom olika sektorer. Vidare skall utreda- ren samråda med de företrädare för forskningen och intressenter i övrigt, t.ex. användare av lönestatistiken, som utredaren finner lämpligt. Utredaren skall redovisa uppdraget . Förteckning över utredningens kontakter Myndigheter och andra offentliga organ Kommuner och Landsting Teknikföretagen TEKOindustrierna Tidningsutgivarna – Facket för Service och Kommunikation Förteckning över registrerade förhandlingsordningsavtal enligt § 47 b medbestämmandelagen Industrins förhandlingsavtal mellan och , , , Livs- medelsbranschens , , , , Industrifacket, Skogs- och Träfacket, , , och . – förhandlingsordningsavtal mellan och Ledarna Kommunala avtalet om förhandlingsordning mellan , och å ena sidan och , Allmän verksamhet respektive Hälso- och sjukvård jämte i förbunden ingående organisationer, och Lärarnas Riksförbunds Samverkansråd samt Akamikeralliansen och till Alliansen anslutna riks- organisationer å andra sidan. för det statliga området mellan å ena sidan och OFR:s för- bundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna, SACO-S och till SACO-S hörande förbund sammantagna samt SEKO-Facket för Service och Kom- munikation å andra sidan. Förhandlingsavtal för handelssektorn mellan Handelsarbetsgivare å ena sidan och å andra sidan. Förhandlingsavtal för handelssektorn mellan Handelsarbetsgivare å ena sidan och , , , , , , och å andra sidan. för transportnäringen mellan , Bussarbetsgivarna, och å ena sidan samt och å andra sidan. Avtalet ersätter tidigare avtal . Sjö- fartens har tillkommit i det nya avtalet. Förhandlingsavtal mellan Tjänsteföretagen/Medie- och Informationsarbetsgivarna () å ena sidan och , , , , , , Skolledarna, å andra sidan. Avtalet ersätter tidigare avtal . Förhandlingsavtal mellan Ledarna och . Förhandlingsavtal mellan Ledarna och TEKO-industrierna. Förhandlingsavtal mellan Ledarna och Föreningen . Förhandlingsavtal mellan och , och Livsmedelsföretagen å ena sidan och Ledarna å andra sidan. Förhandlingsavtal mellan Arbetsgivar- verket och å ena sidan samt och samt till SACO-S hörande förbund sammantagna å andra sidan. Förhandlingsavtal mellan Försäkrings- branschens å ena sidan och å andra sidan. Förhandlingsavtal mellan Försäkrings- branschens å ena sidan och å andra sidan. Förhandlingsavtal mellan å ena sidan och Ledarna å andra sidan. Förhandlingsavtal mellan å ena sidan och och , , , Sif samt å andra sidan. Förhandlingsavtal för IT-branschen 23.2.2004 mellan IT-företagens å ena sidan och , , , och Sif å andra sidan. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Djurskydd vid hästavel. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av .