sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Nya fakta om användandet av teater i undervisningen på Whitlockska , som resulterade i , Hel- pension och teatern 2001. Avhandlingen lades fram vid Lärarhög- skolan i . Övriga avhandlingar som lagts fram inom dramapedagogik är avhandling : Dramapedagogik som demokratisk fostran. Fyra dramapedagogiska perspektiv – dramapeda- gogik i fyra läroplaner, pedagogiska institutionen vid uni- versitet och avhandling sonlig utveckling. En pedagogisk analys av ungdomars teaterskapande, 1996 vid pedagogiska institutionen på . Den forskning som finns inom danspedagogiken har i första hand bedrivits på i . , biträdande professor i barndans, , professor i danspedagogik och , lektor och huvudlärare i barn- dansens teori och praktik, har arbetat med barn och dans. Ett aktuellt projekt som undersöker dans som pedagogisk metod är . Forskare är , lektor vid musikhög- skolan i . Projektets fokus ligger på att lärare och forskare tillsammans ska arbeta för en förbättrad lärandemiljö för hörsel- skadade barn. ska genomföra en studie om dans som musikaliskt lärande. Undersökningen genomförs 2005 med hörselskadade barn i åldern 6 , deras lärare samt en danspedagog. Syftet är att undersöka om dans och musik kan vara ett alternativ eller komplement till den talträning som traditionellt används för att öka barnens kommunikationsförmåga. Den första forskarutbildningen i musikpedagogik startade vid Kungl. i i samarbete med humanistiska fakulteten på . har ytterligare fyra forskarutbildningar startat: i (), i () och . pågår en rad forsknings- och utvecklingsprojekt vid . Man samarbetar bl.a. med i ett projekt som rör lärarutbildningen men även forskningen på institutionen. En för- studie har utförts för ett mer omfattande forskningsprojekt, som högskolan nu söker pengar för hos . Projektet heter kunskapsformer i skolans praktik och är en fort- sättning på projektet kunskapsformer och läromiljöer – att utveckla tematiskt arbetssätt i skolan. Interaktion i musikundervisning. En studie av lärarutbildning och gymnasieskolans estetiska program, lyft fram det paradoxala i att estetiska ämnen anses vara utvecklande för alla barn och ungdomar, som möjligheten till kunskapsutveckling inom estetisk verksamhet ofta bedöms utifrån individens begåvning. Rostvall menar att detta är ett synsätt som genomsyrar kursplaner och läromedel och som innebär att bara de med talang kan lära sig att sjunga och spela. Detta synsätt är en anledning till att det nästan helt saknas forskning om hur undervisningssituationen påverkar elevers musikaliska lärande. i , , har för tillfället fem doktorander. Professor i musikpedagogik och vetenskaplig ledare är professor . har intresserat sig speciellt för lärande och musik utanför skolan. forskar om huruvida det växande intresset för mångkulturella aktiviteter i kommunala också leder till en etniskt bred rekrytering av elever. forskar om ett musikalprojekt med elever i åk 5 och åk 7. på har utvärderat huruvida en central timplan riskerar att försvaga de praktiskt-estetiska ämnena i konkurrensen med andra skolämnen, framförallt kravet på godkänt i ämnena engelska, svenska och publicerades slutrapporten uppdrag och estetiska verksamhet i en avreglerad skola, av och . , doktorand i pedagogiskt arbete vid lärar- utbildningen på , forskar om Musikundervisning, populärkultur och lärande. undersöker musikskapande aktiviteter i skola och på fritid där lärande i mötet mellan fritid och skoltid undersöks. Han jämför även lärares undervisningsstrategier och barns och ungas lärande. , doktorand i pedagogiskt arbete vid estetiska institutionen, , forskar i sitt avhandlingsarbete om musikens betydelse för ungdomar, och i skolan. Han undersöker hur ungdomar använder musik i skolan och , samt vad som leder fram till dessa val. Det finns få inom musikpedagogik som forskar om små barn. Ett undantag är , som disputerar vid i med avhandlingen: Om man inte vill spela då blir det jättesvårt. Det är den enda av de aktuella avhand- lingarna som handlar om barn i de lägre åldrarna. undersöker hur förskolebarn lär sig spela fiol i en grupp med för- äldranärvaro. Hon belyser främst barnens perspektiv och hur de själva ser på sitt lärande och sin musikaliska kunskapsbildning. Undersökningen görs genom deltagande observationer och inter- vjuer med barn, lärare och föräldrar. Stressforskaren , och barn- psykiatrikern avslutade ett projekt tillsammans med musikpedagogen vid Kungl. Samarbetet har resulterat i en magister- avhandling av . I projektet undersöktes effekterna av att barn fick en speciell typ av extraundervisning i musik i skolan. I en grupp (åk 5 6) fick barnen extra musikundervisning . En annan grupp fick ingen extra undervisning medan en tredje grupp fick extra datorundervisning. Barnen följdes med bl.a. mätningar av stresshormonet cortisol i saliven morgon, eftermiddag och kväll. På eftermiddagarna såg man i musikgruppen sänkta cortisolvärden mot slutet av läsåret vilket man inte såg i de andra grupperna. En tolkning är att musiken skapar sammanhållning vilket i sin tur ger lugnare och bättre inlärningsmiljö. Inom bildpedagogiken finns en professur vid i . Där finns även en forskningsgrupp och en forsknings- förberedande utbildning i bildpedagogik. har anställts som ny professor i bildpedagogik och börjar sitt arbete . Bildskapande – en del av förskolebarns kamratkulturer på Tema barn vid . Det huvudsakliga syftet med avhand- lingen var att undersöka barns agerande och meningsskapande i bildaktiviteter. , doktorand på konst- och bildvetenskapliga insti- tutionen vid , forskar om Reggio Emilia- inspirerat bildpedagogarbete. Häikiö undersöker hur barn och unga lär genom estetiska uttrycksmedel och i skapande processer med utgångspunkt från sitt eget arbete som bildpedagog i stadsdelen i . Avhandlingen heter Barns visuella lärande via skapande processer. , lektor i pedagogik vid , forskar om bildskapande, bildestetiska lärprocesser och bilden som arena för lärande inom den sociokulturella och semiotiska diskursen. Hon har fått planeringsbidrag från Veten- skapsrådet för ett övergripande paraplyprojekt, Estetik och krea- tivitet i lärprocesser – samtal om skapande och meningsskapande. , , och medverkar i projektet. Inom detta projekt ansvarar för och bildpedagogiska rummet – praxisinriktat samtal. Där ska hon och , lektor i pedagogik vid högskolan, undersöka hur lärare för barn i åldrarna 0 arbetar med konstnärliga arbetssätt i bild och musik inom skolans verksamhet och lärarnas tankar kring detta. Projektet ska genomföras i . Boken annan skola, , är resultatet av ett samarbetsprojekt mellan och . I projektet har en grupp forskare och bildlärare bl.a. undersökt hur elevers bilder används som kunskapskälla i utvär- dering av skolan. Medverkande i antologin är bl.a. och från i . På finns i slöjd och slöjd- pedagogik. Det är kärnan i ett projekt som syftar till att stärka samarbetet mellan slöjdlärarutbildningarna i och i och bygga upp ett internationellt kontaktnät för det nutida slöjdämnet. i slöjd och slöjdpedagogik be- driver verksamhet på tre olika nivåer: forskarutbildning, slöjdlärar- utbildning och fortbildning. samarbetar med i och i ett projekt om slöjdpedagogik, Com- munications and learning in sloyd practices. Målet är att bidra till ökad förståelse av undervisning och lärande i slöjdämnet. Inom ramen för projektet finns fyra planerade forskningsprojekt. Forskare inom projektet är , , och . genomförde en utredning om förutsättningarna för ett kvalificerat forsknings- och utred- ningsarbete i inom konstpedagogik. Resultaten presenteras i rapporten og formidling i 2004, skriven av fil.dr , forskare vid pedagogiska universitet. Illeris konstaterar att det i saknas forskningsinstitu- tioner eller -centra som ägnar sig specifikt åt konstpedagogisk forskning och förmedling. Forskningen är helt beroende av enskilda personers insatser. Trots detta finns det en hel del forsk- ning inom området, men den är oftast gjord av forskare som inte har konstpedagogik som sitt centrala område, utan som verkar inom angränsande områden, t.ex. bildpedagogik, museologi, psyko- logi eller antropologi. Rapporten visar att det bara har lagts fram två avhandlingar inom konstpedagogik i : dilemma: historiska rötter och moderna strategier (1989) samt otroliga verkligheten sätter spår, Om liv och konstpedagogiska gärning (2001). 7.2.8Musei-, arkiv- och kulturarvspedagogik Statens museer för världskultur har gett ut Museer och lärande – en forskningsöversikt, av , forskare på i . Översikten tar upp forskning som rör vuxnas, familjers, barns och ungdomars lärande på museer ur ett internationellt perspektiv. konstaterar att forsknings- insatserna inom området museer och lärande är ytterst begränsade i . saknar en professur med inriktning på lärande inom kulturarvsområdet. I finns Museum Studies som akade- miskt ämne, med en institution på i . Det finns dock ett antal projekt där forskare är delaktiga i utvecklingen av pedagogisk verksamhet på museer runt om i landet. har t.ex. ett projekt där forskare vid univer- sitetet samarbetar med . , professor på Arkitektur och har inlett ett samarbete mellan och på . Projektet är en förstudie till ett forskningsprojekt om barns och ungas möte med arkitektur. Forskning om barns och ungdomars läsning pågår inom peda- gogiken och till viss del även inom litteraturvetenskapen. Karak- teristiskt för forskningen är att den behandlar läsning i skolan, t.ex. skolans val av litteratur i undervisningen och elevers litteratur- samtal. Vi har inte funnit något aktuellt projekt där man under- söker barns och ungdomars läsning . Professor , litteraturvetenskapliga institutionen vid , leder texten i skola och lärarutbildning Om läsning och litteraturundervisning. Syftet är att studera skönlitteraturens roll i ungdomsskolan och den nya lärarutbildningen. Totalt medverkar sju forskare från olika universitet och högskolor i samt en doktorand. Projektet spänner över skolans alla stadier och lärar- utbildningen. , universitetslektor vid högskolan i , skriver om barnlitterär kanon och kulturarv inom förskola och grundskola. Projektet barn- och ungdomslitteratur i skolan har pågått . har varit projektledare också för detta projekt. Projektet drivs inom ramen för utbildningsveten- skapen vid . Inom ramen för projektet dok- torerar med avhandlingen läsning i åttonde klass ur ett genusperspektiv, vid . publiceras också en antologi där flera av forskarna i projektet medverkar. och stark eller ligga lågt ges ut av och vänder sig till alla som har med barn och litteratur att göra. , , skriver om samtal om litteratur på gymnasiet. Avhandlingsarbetet ingår i projektet deliberativ kommunikation – förutsättningar, möjligheter och kon- sekvenser och beräknas vara klar . , fil.dr i litteraturvetenskap, forskar i projektet Varför läsa skönlitteratur i det postmoderna samhället? Legitimerings- grunder för litteraturläsning i skola och högre utbildning. Projektet är finansierat av och beräknas pågå . Hur de små barnen tar emot litteratur behandlas endast i en aktuell avhandling. disputerade med Bilder- boken i förskolan – en utgångspunkt för samspel, vid vid . Forskning om barn och ungdomar med koppling till biblioteks- och informationsvetenskap bedrivs inte i någon större utsträck- ning. På forskar , lektor och dokto- rand vid i ämnet. Hon undersöker frågor om medier och bibliotek ur barn- perspektiv i sitt ? Barn, medier, bibliotek, kontext. Rydsjö undersöker vad hon anser vara en brist på överensstämmelse mellan det bibliotek erbjuder och det barn efterfrågar och behöver i sin vardag. I en kvalitativ studie har hon intervjuat barn om hur de använder och uppfattar medier och vilken roll spelar i dessa sammanhang. Vid forskningstemat Bibliotek och kulturpolitik vid bedrivs ingen forskning med barnperspektiv. Forskningsgruppen har diskuterat behovet av att närmare studera kulturpolitiska mål- och styrdokument ur ett barnperspektiv. På i finns en forskningsgrupp om lek och socialisation vid , omvärld och lärande. Gruppen forskar bl.a. om lek och leksaker, utemiljöer och infor- mellt och formellt lärande. Forskningsgruppen har ett nära sam- arbete med (Sitrec) vid KTH, som bedriver forskning om leksaker. Vetenskaplig ledare för forskningsgruppen för lek och socialisation är , professor i barn- och ungdomsvetenskap. Inom ramen för pro- jektet har man gett ut en kunskapsöversikt om lekforskning i Myndigheten för skolutvecklings rapportserie: Kunskap kräver lek, Forskning i fokus nr 17:2003. , professor i socialpsykologi på , har forskat om barn och leksaker. Han arbetar nu med en bok om leksakernas funktion i barns iden- titetsprocess. har han deltagit i de forskningsprojekt som pågått inom Sitrec. Ett lekpedagogiskt forskningsprojekt pågår på didaktik vid , Hur kan lek och lärande integreras i en målstyrd praktik? Projektet leds av professor . , universitetslektor och studierektor för peda- gogiskt arbete vid , forskar om barns kamrat- kulturer i ett projekt som bygger vidare på hennes avhandling Förskolebarns gemensamma lekar mening och innehåll (2002). Den preliminära titeln är Förändring och stabilitet i sociala kunskaps- domäner bland barn i förskolan. Där studeras hur barn skapar normer och värderingar tillsammans i sina kamratkulturer som rör kön, generation och rättvisa. En doktorand kommer att anställas inom projektet med ekonomiskt stöd från . studerar förskolebarns uppfattning av egna kamrat- och vänskapsrelationer till andra barn i förskolan, vid enheten för Lek-fritid-hälsa vid högskolas lärarutbildning. disputerade på avhandlingen reglerade friheten – Att konstruera det lekande barnet, vid lärar- utbildningen på . 7.3Barnkulturforskning utanför det pedagogiska fältet Utanför det pedagogiska området pågår barnkulturforskning inom flera humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen. Ämnessprid- ningen är stor men antalet forskare få. I större utsträckning än tidigare utgår undersökningarna från intervjuer och observationer. Man har även börjat ifrågasatta och problematisera barnet och barndomen som begrepp, och istället börjat se t.ex. den goda barndomen som en konstruktion präglad av det samhälle som definierar begreppet. och etnicitet är två nya perspektiv som introducerats i dagens forskning, även inom barnkulturforskningen. Genusveten- skapen är på väg att etablera sig som ett eget ämne, men har inte bidragit till att det forskas mer om barn, konstaterar i sin rapport. Den svenska forskningen om barn- och ungdomslitteratur har växt sig stark sedan den första avhandlingen i ämnet lades fram . är forskning om barn- och ungdomslitteratur ett väletablerat ämne, med en egen professur vid uni- versitet. Professuren inrättades 1983 och innehas av . är professor i litteraturvetenskap vid samma institution och har också inriktning mot barnlitteratur i sin forskning. har genomfört en kart- läggning av de kurser i ämnet barn- och ungdomslitteratur som ges vid landets högskolor och universitet. Kartläggningen visar att kurser ges vid , , Hög- skolan i , , , , , , och . I vår översikt har vi valt att inte ta med forskning om individuella konstnärskap, trots att det utgör en stor del av den forskning som finns inom litteraturvetenskapen. Vi har inte heller tagit med forskning som berör språkliga aspekter eller undersökningar om översättning av barn- och ungdomslitteratur. Forskningen har helt enkelt varit för omfångsrik och vår tid att sammanställa den för knapp. Mer information om pågående projekt inom litteraturveten- skap med inriktning mot barn- och ungdomslitteratur finns på Svenska barnboksinstitutets webbplats . Flera projekt inom barn- och ungdomslitteraturforskningen har ett genusperspektiv. Ett exempel är projekt perspektiv på barn- och ungdomslitteraturen i skolan (se avsnitt 7.2.10). , doktorand vid litteraturvetenskapliga institu- tionen vid , undersöker vad som utmärker den moderna bilderboken i i avhandlingen mediala bilderboken i till 1965. , fil.dr vid högskolan i , skriver om den moderna ungdomsromanen i Tendenser och det unga 2000-talets svenska ungdomsroman. Vid den litteraturvetenskapliga institutionen på disputerar med den första svenska doktorsavhandlingen om svenska tecknade serier för barn. Syftet är dels att skriva den svenska barnseriens historia och dels att analysera berättartekniken i serierna. Genom att undersöka be- rättartekniken vill hon visa på barnseriernas egenart i relation till vuxenserier och även barnlitteratur. , docent och tidigare chef för boksinstitutet, forskar om barn- och ungdomstidningar åren 1766 1950. , doktorand vid pedagogiska institutionen på , forskar om barns läsarbidrag till tidningen , Insändare som barn- kulturellt uttryck. 7.3.2Film-, teater-, konst- och musikvetenskap Inom konst-, film- och teatervetenskap pågår mycket lite forskning om barn och kultur. Inom teatervetenskapen är det framförallt professor som forskat inom ämnet. Hon arbetar även som före- ståndare för uni- versitet. pågående forskning handlar om barnteater i historiskt och tvärvetenskapligt perspektiv, barnteater och genus samt barns upplevelser av teater. Hon har bl.a. skrivit boken till barntragedi. Pedagogik, förströelse och konst svenska barnteater, (1998). doktorerar inom teatervetenskap på universitet om psykets teatralitet. Hon kommer att hämta stoff och empiri ur babydrama-projekt på Unga . , doktorand vid sociologiska institutionen vid , arbetar med . Hon har intervjuat personal på om deras inställning till mötet med publiken och hur de har arbetat med pjäsen. Sedan har hon följt hur pjäsen har tagits emot av publiken. Inom filmvetenskapen är det , doktorand vid filmvetenskapliga institutionen vid , som forskar om barnfilm. Hennes doktorsavhandling i filmvetenskap handlar om barndomsdiskurser i svensk barnfilm. forskar om barnet i konsten, vid konstvetenskapliga institutionen på . I Bilden av barnet från antiken till 1900 (1994), ger hon en bild av barnens historia genom hur de skildrats i konsten. Hennes avhandling kommer att be- handla hur man framställt barn i skämtteckningar genom tiderna. För övrigt har vi inte hittat någon forskare inom konstvetenskapen som just nu speciellt intresserar sig för barnet i konsten. , forskarassistent vid Tema barn, , forskar om Barns och ungdomars konsumtion av visuell kultur. är doktorand vid den musikvetenskapliga institu- tionen vid . Hon forskar om barnfonogram- mets utveckling. Det finns knappt någon tidigare forskning om barnfonogram. , även hon doktorand på musikvetenskapliga insti- tutionen vid , forskar om hur ungdomar i högstadieålder utvecklar smak, intresse för och relation till musik. Ett litteratur- och musikvetenskapligt projekt som undersöker ungdomskultur är i under Där undersöks den musikdramatiska reper- toaren för barn och ungdomar , i relation till den kulturdebatt som pågick då. Att barnforskning inom ämnet historia knappt existerar påpekar och i sin rapport kommer barnen in? De understryker att det är anmärkningsvärt att det inte finns mer forskning om barn inom ämnet med tanke på barns stora andel av befolkningen. Få historiker deltar i teori- och metod- diskussioner om barnforskning och den barnforskning som pågår i andra ämnen med historiskt perspektiv, t.ex. etnologi eller peda- gogik, rör och framåt. Det är mycket ovanligt att barnforskningen berör äldre historia. Den barnforskning som pågår inom ämnet finns på Tema barn i , där det lagts fram 10 historiska avhand- lingar. I det pågående projektet , professioner och insti- tutioner för barn: De problematiska barnen, förhandlingar och för- vandling av barndomens diskurser och arenor undersöker flera forskare barn och barndom ur ett historiskt perspektiv. Dagens forskning inom etnologi behandlar inte frågor om barn och barnkultur i någon större utsträckning. Den forskning om barn som pågår finns framför allt på . forskar om barn och konsumtion. För tillfället deltar hon i ett projekt på på som fokuserar på . forskar om barn, media och etik och har bl.a. skrivit avhandlingen Jag ska bara dö först. Datorn i barns vardag (2000) Hon arbetar inom projektet i ett etnologiskt-ekonomiskt perspektiv på vid på . Hennes delprojekt redovisas i , som kom ut på Akademiska förlag. För när- varande arbetar hon också inom och Talet om barn och mat i två svenska tidningar. På etnologiska institutionen i forskar . Hon har precis avslutat projektet som industriellt kulturarv, forskning och pedagogisk verksamhet. Projektet har gjorts i samarbete mellan museer, universitet och skola. Ett av syftena med projektet har varit att pröva en metod som gör det möjligt för barn att delta som medforskare och medproducenter. , professor i etnologi vid , driver ett tvärvetenskapligt projekt om datorspelande. Projektet som mötesplats och fiktionsform: Bortom simulerad verklighet och traditionella berättelser är ett samarbete mellan och nordiska språk, och medier och HUMlab vid . HUMlab är en mötes- plats mellan humaniora, kultur, konst och nya medier och ny informationsteknologi. Det relativt nyinstiftade ämnet medie- och kommunikationsveten- skap har inte lyft frågor om barn och media i någon större utsträckning. Av de nitton MKV-institutioner som finns på landets högskolor har fem pågående forskning om barn och unga: , , , och . och forskar inom medie- och kommunikationsvetenskap på . De studerar mediesituationen för familjer med invandrarbakgrund i projektet Mediepraktiker i det nya landet. Barn 12 studeras särskilt i projektet. forskar på JMK, , om hur barn framställs i svensk TV. Hon undervisar på och är vetenskaplig koordinator för Clearinghouse on Children, Youth and Media. Hon har bland annat skrivit Mer tecknat? Animerade TV-program marknad, utbud, barn, föräldrar, utgiven i rapportserie nr 31. , högskolan i , forskar just nu om barns lek, lärande och motstånd via TV, video och dataspel, i projektet medier – men samma gamla barn. Spegel, spegel i rutan där, visar du vad verkligheten är? En studie av attityder och åsikter om tv-fiktionsserier är ett projekt som bedrivs på och journalistik, Det handlar om svenska ungdomars uppfattning av TV-serier. Syftet är att undersöka vad barn och ungdomar anser om sitt eget TV-tittande och hur olika budskap uppfattas och formas av den sociokulturella miljön. Undersökningen bygger på enkätundersökningar och djupintervjuer med ungdomar i län. drivs av och . Få studier finns om barn i dags- och veckopress. I rapporten kommer barnen in? från ägnas ett kapitel åt hur barn framställs i dagspress åren 1950 2000. Den enda forskare som vi kommit i kontakt med som forskar om barn och dagspress är . Hon doktorerade vid med avhandlingen inom ämnet journalistik och masskommunikation. Avhandlingen består av flera studier, bl.a. har barn mellan fått svara på frågor om sitt intresse av att läsa dagstidningar. Avhandlingen behandlar också hur barn framställs i de lokala morgontidningarna och . , professor i praktisk filosofi vid uni- versitet, arbetar med att sammanställa resultaten från den under- sökning som han och från pedagogiska institutionen vid ledde 2002 2004. De undersökte vad som händer med barn som deltar i filosofiska samtal genom att bedriva filosofiska samtal i ett antal klasser i olika skolor i . Samtalen skedde under ledning av personer med gedigen kunskap i filosofi eller av klasslärare som genomgått en kurs i filosofi med barn. Inom ramen för detta projekt skrivs en avhandling i pedagogik av . Pro- jektet finansierades av . På i finns en forskningsgrupp för miljö- psykologi och pedagogik . Miljöpsykologi är ett tvärveten- skapligt forskningsfält som omfattar olika discipliner och forsk- ningsområden, t.ex. samhällsplanering, arkitektur, kulturgeografi, pedagogik, psykologi, sociologi, antropologi och biologi. Professor är vetenskaplig ledare för gruppen. Barn och platser i staden är ett tvärvetenskapligt forsknings- projekt, som bl.a. studerar hur 12-åringar i påverkas av stadsmiljö och den ökande förtätningen av innerstadsområden. Förutom deltar och från vid och och från SLU i i projektet.