sou · GUB332 · 2007-01-01 00:00:00 — avtalsrörelse startade med ett tvåårs- avtal för den vinstrika skogsindustrin, medan verkstadsindustrin med flera sektorer träffade treåriga avtal. De totala löneökningarna blev i genomsnitt –1997 medan motsvarande ökningstakt inom industrin uppgick till . slöts , en mycket viktig institutionell förändring i det svenska förhandlingssystemet.4 spelade en betydelsefull roll för den minskning av den nominella löneökningstrakten som kom till stånd vid avtalsrörelse. har haft fortsatt betydelse för lönebildningen under avtalsrörelserna åren 2001 och 2004.5 4Se vidare avsnitt 4.3. 5Se vidare avsnitt 6.4.2. Nominella och reala löneökningar på den svenska arbetsmarknaden Löneökning, totalt på hela Inflation (KPI) Anm: KPI exkl. skattereformens effekter 1990 och 1991. Källa: SCB och . Lönebildningen och även har resulterat i stabilt stigande reallöner för löntagarna. har ökningstakten för arbetskraftskostnaderna per producerad enhet6 legat ungefär i nivå med våra viktigaste konkurrentländer. Arbets- kraftskostnaderna i det svenska näringslivet har ökat något snab- bare än i OECD-området, men å andra sidan har produktivitets- ökningarna varit högre än i konkurrentländerna. I samband med övergången till rörlig växelkurs medförde kronfallet en konkur- renskraftsförstärkning som gjorde att näringslivet kunde ta sig ur krisen . 6 Arbetskostnaden per producerad enhet (Unit Labour Cost, ULC) beaktar både öknings- takten för arbetskraftskostnader och produktivitet. Relativ arbetskraftskostnad per producerad enhet (RULC) är en jämförelse av enhetsarbetskostnaderna (ULC) mellan och andra länder till exempel våra främsta konkurrentländer i . RULC i nationella valutor anger den relativa förändringstakten i respektive för konkurrentländerna utan hänsyn till valutakursförändringar. Omräknat till svenska kronor tas även hänsyn till om kronan för- ändras i förhållande till konkurrentländerna. Diagram 2.5 Relativa arbetskraftskostnader per producerad enhet (RULC) i näringslivet RULC 11 , nationella valutor RULC 11 , SEK (inkl valutaeffekter) 3Lönebildningen – nya förutsättningar Nya tekniska och politiska förutsättningar gör att världsekonomin blir alltmer gränslös. Det globala utbudet av arbetskraft ökar mycket kraftigt till följd av att före detta planekonomier integreras i världsekonomin. De etablerade industriländerna utsätts därvid för ett starkt konkurrenstryck från de nya länderna. Följderna blir fortsatt snabb strukturomvandling, utflyttning till lågkostnads- länder, press nedåt på reallönerna och ökade svårigheter för låg- utbildade att få jobb. En annan utmaning är den demografiska utvecklingen, som kommer att innebära ökande påfrestningar på arbetsmarknad, skattebaser, vårdbehov och offentliga finanser. 3.1Globaliseringen – ny kraft genom teknologiska och politiska genombrott har nya globala förutsättningar uppkommit till följd av teknologiska och politiska genombrott. Detta ställer arbetsmarknadens parter och andra aktörer i de etablerade indu- striländerna inför nya utmaningar.1 Den omvandling som pågår är visserligen en del av den internationaliseringsprocess som pågått sedan mycket länge, men finns en rad nya förutsättningar som gett globaliseringen ökad kraft. Avregleringarna på kapitalmarknaden har starkt bidragit till att den svenska samhällsekonomin har blivit alltmer konkurrensutsatt. Informations- och kommunikationsteknologins (IKT) snabba utveckling var i sin tur en förutsättning för att kapitalmarknaderna globaliserades. Från och med slutet av accelererade IKT-utvecklingen, innebärande nya tekno- logiska utmaningar för aktörerna i världsekonomin. Kapitalmark- naderna har blivit ännu mer globalt integrerade som 1 Se till exempel Svensk industri i globaliseringens tid, En rapport av Industrins Ekonomiska Råd, . Lönebildningen – nya förutsättningar transportkostnaderna har sjunkit. Möjligheterna att stycka upp produktionsprocessen i allt flera led och förlägga hela eller delar av den till lågkostnadsländer har därmed ökat påtagligt. Politiska förändringar under de senaste 10–15 åren har också ökat incitamenten för företag i den etablerade industrivärlden att utlokalisera produktion till de nya industriländerna. I fort- sätter integrationen av de länder som påbörjade vägen till mark- nadsekonomier efter . Närmandet till EU och konvergensprocessen har medfört att de tio nya EU-medlemmarna nu kan anses ha med jämbördiga ekonomiska system. EU-medlemskapet för de nya länderna inne- bär också ett nytt viktigt steg i den europeiska integrationen. Visserligen svarar de nya medlemsländerna bara för av BNP i EU, men tillväxtpotentialen är bety- dande. Den ekonomiska integrationen stannar emellertid inte vid EU:s gränser utan fortsätter vidare österut. Medan de nya EU-länderna har en total befolkning på 75 miljoner, finns ytterligare 265 miljo- ner invånare i , , och andra länder i . I ett globalt perspektiv är det dock i de stora förändring- arna sker. Vid sidan av en fortsatt god utveckling i många av de så kallade tigerekonomierna i södra och östra har förändringar inneburit att världens två folkrikaste länder, och , är på väg att integreras i världsekonomin på allvar. började sin väg mot marknadsekonomi , men efter inträdet i världshandelsorganisationen har internationalisering- en tagit ny fart. Den indiska ekonomin, som länge präglades av omfattande regleringar och protektionism, har genomgått en process med avreglering och marknads- anpassning. är nu världens tredje största varuhandelsnation efter Tysk- land och . Om även räknas in har passerat när det gäller varuexport (se diagram 3.1).2 Utländska direkt- investeringar till utvecklingsekonomier går i allt högre grad till och den kinesiska ekonomin är därför ett nyckelland när det gäller etablering i . Mittens rike ligger centralt i och har nära band med många av de näraliggande ekonomierna, men 2 En del av export går dock via . Lönebildningen – nya förutsättningar utgör framför allt en snabbväxande marknad med mycket stor framtida potential. Diagram 3.1 Världens största varu- och tjänsteexportländer 2004, mdr USD Källa: WTO. I diagrammet är länderna rangordnade efter varuhandeln. Av diagram 3.1 framgår också tjänstehandelns omfattning i världs- ekonomin. dominerar här kraftigt men även , , och har stor tjänsteexport. För de sistnämnda länderna spelar därvid turistinkomsterna en viktig roll. I har stor tjänstehandel vid sidan av de större länderna , och . ligger på 18:e plats bland världens största tjänsteexportörer och på 19:e plats när det gäller varuexporten. Världsekonomin är sålunda inne i en gigantisk omvandling. I vårt närområde är en rad länder på väg att integreras i ett utvidgat EU med cirka 460 miljoner invånare. I ska uppåt 2,5 miljarder människor i olika grad integreras med dagens OECD-område, som har ungefär en miljard invånare. Av diagram 3.2 framgår att asia- tiska länder utanför OECD3 stadigt har ökat sin andel av världs- exporten, medan andel minskar. Trenden under de senaste 10–15 åren är mycket tydlig och ser ut att tillta om prognoser infrias. Å andra sidan kan 3 och ingår bland . Lönebildningen – nya förutsättningar noteras att fortfarande har en mycket stor del av världshandeln. Diagram 3.2 Olika regioners andelar av världens export av varor och tjänster Källa: Economic Outlook, , prognoser . De politiska förändringarna, den teknologiska utvecklingen och de stora inkomstskillnaderna utgör starka drivkrafter för utökat handelsutbyte, globala omlokaliseringar och fortsatt struktur- omvandling. I takt med att före detta planekonomier integreras i världsekonomin har det globala utbudet av arbetskraft ökat mycket kraftigt . Detta har medfört att de etablerade indu- striländerna utsätts för ett tilltagande konkurrenstryck från de nya länderna. Det har bland annat medfört en prispress nedåt för många konsumentvaror, men också stigande råvarupriser. Konkurrenstrycket från de nya länderna kan även sätta real- lönerna i de etablerade länderna under press. har dock real- lönerna för svenska industriarbetare utvecklats gynnsamt. I Tysk- land tycks arbetstids- och lönevillkor ha påverkats starkare av den globala konkurrensen. I många länder har globaliseringen också lett till ökade svårigheter för lågutbildade att få jobb. På medellång sikt, det vill säga 5–, är det svårt att se annat än att globaliseringen kommer att innebära ett minst lika kraftigt omvandlingstryck för de etablerade industriländerna. Lönebildningen – nya förutsättningar Den utrikeshandelsberoende svenska ekonomin har länge ställts inför internationellt betingade omställningskrav. Som framgått av avsnitt 2 har den ekonomiska politiken numera i hög grad anpassats till den politik som förs i våra konkurrentländer, vilket bland annat har inneburit förbättrade förutsättningar för lönebildningen i Sve- rige. Den djupa krisen i ekonomin , bytet av ekonomisk-politisk regim och den utökade internationella integra- tionen har dock medfört att strukturomvandlingen i det svenska näringslivet accelererat . Diagram 3.3 totala utrikeshandel, procentuell andel av BNP 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 Källa: SCB, nationalräkenskaperna. Ett av de mest framträdande dragen är att svensk ekonomi har blivit klart mer beroende av utrikeshandel . Export- andelen har fördubblats och är nu närmare 50 pro- cent av BNP (se diagram 3.3). Tillgängliga bedömningar antyder att andelen kan öka med ytterligare ett par procentenheter . Importandelen har också stigit till drygt 40 pro- cent av BNP. Lönebildningen – nya förutsättningar Diagram 3.4 utrikeshandel med varor och tjänster, procentuell andel av BNP Källa: SCB, nationalräkenskaperna. Det är framför allt den industridominerade varuexporten som har ökat i omfattning . Exportandelen för varor har således ökat från år . har också utrikeshandeln med tjänster fått allt större betydelse.4 Tjänsternas andel i utrikeshandeln har fördubblats från till . Av diagram 3.4 framgår också att det är varuhandeln som svarar för den dominerande delen av bytesbalans- överskott, men även tjänstebalansen är positiv. 3.3Industrin svarar fortfarande för merparten av exporten Utrikeshandeln domineras fortfarande av industrivaror. Fördel- ningen på exportsidan framgår närmare av tabell 3.1. Industri- produkternas andel av den totala exporten har minskat något men andelen är fortfarande mycket hög (). 4 Tjänsteexporten har tiodubblats medan varuexporten sjudubblats. Tjänste- importen har niodubblats medan varuimporten femdubblats. SOU 2006:32 Lönebildningen – nya förutsättningar Export från olika näringsgrenar 1995 och 2000 Procentuell andel av total export Jordbruk, skogsbruk, fiske El, gas och värmeverk Källa: SCB, Input-outputtabeller och 2000. Tjänsteexportens andel har stigit stadigt till av den totala exporten . Det är framför allt näringsgrenarna handel, transporter, post- och teletjänster samt företagstjänster som exporter- ar en del av sin totala produktion av tjänster. En betydande andel av transporter och företagstjänster är industrirelaterade. Ett begränsat antal storföretag svarar för en för- hållandevis stor del av den svenska varuexporten. De samarbetar nära med ett stort antal mindre och medelstora industri- och tjänsteföretag som därigenom indirekt bidrar till exporten av varor och tjänster. För några decennier sedan bedrevs tjänsteproduktion i många fall inom industriföretagen, men dessa tjänster har i allt högre grad lagts ut till företag som specialiserat sig på tjänsteverk- samhet (outsourcing). Strukturomvandlingen har också inneburit att delar av produktionsprocessen har flyttats till utlandet (off- shoring). Det är således viktigt att se till helheten, samspelet mellan små och stora företag samt mellan den tillverkande industrin och tjänsteföretagen. Sammantaget är den svenska näringsgrens- Lönebildningen – nya förutsättningar strukturen relativt diversifierad. Få länder av samma storlek kan uppvisa konkurrenskraftiga företag på så många områden som Sve- rige. Några exempel på branscher som kompletterar den mer råvarunära industrin kring skog och malm är läkemedel, telekom, fordon och kraftsystem. Till denna industriella kärna i samhälls- ekonomin knyts sedan viktiga delar av den privata tjänstesektorn. I vissa fall handlar det om direkta underleverantörer i form av data- tjänster eller olika typer av konsult- eller uppdragsverksamhet. I andra fall kan det gälla tjänsteföretag som samarbetar nära med industriföretag. Allt fler tjänsteföretag arbetar också självständigt i internationell konkurrens. Den svenska ekonomin blir mer konkurrensutsatt också på import- sidan. Globaliseringen och den snabba integrationen av lågkost- nadsländer gör att vår import ökar, inte minst från dessa länder. Internationaliseringen av det svenska näringslivet tar således i hög grad formen av ökad penetration av import på den svenska hem- mamarknaden. Det gäller såväl insatsvaror som färdigvaror. SOU 2006:32 Lönebildningen – nya förutsättningar Importandel för insatsvaror i olika branscher Jordbruk, skogsbruk, fiske Källa: SCB, Input-outputtabeller och 2000. I tabell 3.2 belyses importberoendet inom olika näringsgrenar när det gäller insatsvaror.5 Importens andel av insatsvarorna har ökat tydligt inom jord-och skogsbruk, industrin samt inom de olika tjänstebranscherna. Det är också ett stort importberoende inom transportsektorn, främst flyg och sjötransporter, men även inom handel, teletjänster och företagstjänster. Enligt SCB:s utrikes- handelsstatistik har insatsvarornas andel av den totala importen tenderat att stiga . Detta kan till en del avspegla att produktionen av insatsvaror, som tidigare bedrevs inom landet, nu har flyttats ut till lågkostnadsländer för att sedan komma tillbaka som import till . En del av den slutliga efterfrågan i form av konsumtion eller investeringar är också direktimporterad. 5 Det finns detaljerade uppgifter om importandelarna för insatsvaror och efterfrågan för slutlig användning i SCB:s så kallade input-outputstatistik. Publicerade data finns dock bara . Lönebildningen – nya förutsättningar för investeringarna än för den privata konsumtionen, som till stor del består av tjänster (inklusive boende). I lagerinvesteringarna väger oljeimport tungt. En liten andel av exporten från är också direktimporterad för att sedan gå vidare till utlandet igen. SCB har också redovisat beräkningar för år 20006 som tar hänsyn till att en stor del av importen är insatsvaror i olika branscher. Importandelen stiger då naturligtvis för samtliga användnings- komponenter (se tabell 3.3). Den totala importandelen för investeringar är sammantaget , varav för maskininvesteringar och för bygginvesteringar. Tabell 3.3 Importandel för olika efterfrågekomponenter , procent Källa: SCB. 3.5Globaliseringens effekter på lönebildningen Globaliseringens effekter på den svenska arbetsmarknaden och lönebildningen kommer främst indirekt via handelsutbyte och direktinvesteringar. I vårt närområde finns även en potential för ökad direkt rörlighet för arbetskraft mellan och övriga , inte minst med de nya medlemsländerna i EU. På kort sikt är det i första hand svensk industri, deras under- leverantörer och andra industrinära verksamheter som påverkas av globaliseringen. Industrin och andra delar av näringslivet har starka incitament att flytta ut hela eller delar av produktionen till de nya EU-länderna, övriga och . Som nämnts i avsnitt 3.1 har arbetskraftsutbudet i världen ökat kraftigt i takt med att dessa länder integreras i den globala ekonomin. Det finns därför skäl att räkna med fortsatt starkt konkurrenstryck från de aktuella länderna. Anpassningskraven kan ta formen av real- lönepress nedåt eller fortsatta rationaliseringar eller nedläggningar. 6 Ekonomi – statistiskt perspektiv, tredje kvartalet 2005. Lönebildningen – nya förutsättningar Sammantaget finns det risk för att sysselsättningen kommer att fortsätta att krympa7 i varuproduktionen. På kommer även tjänstemarknaderna att påverkas av globaliseringen. Effekterna kommer därmed att spridas alltmer till arbetsmarknaden även i . är den internatio- nella rörligheten större för vissa kategorier av arbetskraft eller i vissa branscher. Det gäller till exempel högutbildad arbetskraft eller specialister av olika slag, byggnadsarbetare och städpersonal. Rörligheten över gränserna torde öka påtagligt om 5–, inte minst när det gäller produktionen av tjänster. Inom EU diskuteras nu regelsystemet kring tjänstehandeln intensivt. En avreglering när det gäller tjänsteproduktion och tjänstehandel kommer att innebära en starkt ökad konkurrens för svenska producenter på alltfler områden. Rörligheten på arbetsmarknaderna inom ett växande EU kommer då att öka påtagligt och medföra en potentiell marknads- press nedåt på reallönerna. Även kundernas benägenhet att röra sig över gränserna kommer troligen att öka framöver på mer kon- kurrensutsatta tjänstemarknader. Med en ökad öppenhet kommer troligen också efterfrågan på rekreationstjänster av olika slag att öka både inom och utom EU. Sammantaget innebär globaliseringen ett allt större tryck på näringslivet att anpassa sig till de villkor som gäller på en alltmer konkurrensutsatt internationell marknad. Detta gäller även vill- koren på den svenska arbetsmarknaden och därmed lönebild- ningen: En press på nedåt på reallönerna kan troligen inte undvikas. Därmed ställs krav på fortsatt snabb produktivitetsökning. relativt höga arbetskraftskostnader måste balanseras av andra faktorer som till exempel flexibilitet, kvalitet, snabbhet, leveranssäkerhet och hög kompetensnivå. Produkter och produktionsprocesser måste utvecklas och stöd- jas av forskning och utveckling. Lönebildningen på mikronivån8 måste också bidra till produk- tivitetsutvecklingen och främja ökad rörlighet – geografiskt samt mellan arbetsgivare och branscher. 7Detta hindrar inte att det finns exempel på lyckosamma fall av utflyttning av verksamheter till växande marknader som har inneburit ökad sysselsättning i hemlandet. 8Se avsnitt 2.1. Lönebildningen – nya förutsättningar Näringslivet i måste således anpassa sig till de villkor som gäller internationellt. Det internationella beroendet är mest uppen- bart för industrin. Därför har också industrin en speciell ställning i det nuvarande svenska lönebildningssystemet. har även andra delar av näringslivet blivit alltmer interna- tionellt beroende och konkurrensutsatta. Framöver kommer såväl byggsektorn som olika tjänstenäringar att internationaliseras i allt högre grad. Tjänstenäringarna kommer också att växa i omfattning relativt sett. I vårt nuvarande system med rörlig växelkurs och inflationsmål finns det en direkt restriktion för lönebetalningsförmågan också i inhemska sektorer. Denna restriktion verkar på relativt kort sikt genom att kan höja styrräntan så fort det står klart att alltför snabba löneökningar kommer att leda till för hög inflation. Det betyder alltså att lönebildningen i hela näringslivet är utsatt för ständig stabiliseringspolitisk övervakning av via infla- tionsmålet. Höjd styrränta innebär dels efterfrågedämpande effekter på investeringar, privat konsumtion, fastighetsmarknader och andra tillgångsmarknader, dels att kronan allt annat lika förstärks med effekter på såväl volym som priser för export och import. Import- efterfrågan stimuleras medan exporten och inhemsk produktion bromsas. Hur effektiv penningpolitiken är beror bland annat på vilket förtroende det finns för och dess förmåga att uppnå inflationsmålet. signalsystem och dess växel- verkan med inflationsförväntningarna är således av stor vikt. Vid rörlig växelkursregim utgör inflationsmålet det verkliga ankaret i systemet. Skillnaden i förutsättningar mellan inhemska och konkurrensutsatta sektorer är då mindre och den nominella kopplingen till utländsk löneökningstakt blir också principiellt svagare. Om uppfyller sitt inflationsmål medan andra länder inte gör det eller har avvikande inflationsmål, ska det enligt teorin ske en anpassning av växelkursen. Om avtalsförhandlingarna till exempel leder till så hög ökningstakt för arbetskraftskost- naderna att inflationsmålet överskrids stramas penningpolitiken åt. Detta medför då en inbromsning i ekonomin som den svenska kronan ska förstärkas allt annat lika. I praktiken påverkas emellertid växelkursen på kort och medel- lång sikt av en rad andra faktorer än prisdifferenser. Lönebildningen – nya förutsättningar mellan länder består i allt högre grad av transaktioner utanför bytesbalansen. Värdepappershandeln på de globaliserade kapital- marknaderna är i hög grad styrd av förväntningar om framtida avkastning. Det betyder att växelkursen på kort sikt kan gå åt fel håll jämfört med vad som borde ske enligt teorin. Växelkurser är ofta i sådan ojämvikt . 3.7Lönebildningen och det långsiktiga arbetskraftsutbudet Ökningstakten för antalet arbetade timmar och produktiviteten i hela ekonomin bestämmer den ekonomiska tillväxten. En demo- grafisk framskrivning ger vid handen att antalet arbetade timmar ökar med i genomsnitt framåt. Det totala arbetsutbudet i ekonomin påverkas av ett flertal faktorer, främst befolkningens sammansätt- ning och benägenheten att delta i arbetskraften. Av befolkningen i arbetsför ålder är arbetskraftsdeltagandet lägre för både de yngre och de äldre åldersgrupperna samt för utlandsfödda. Enligt fram- skrivningarna kommer befolkningen i arbetsför ålder att öka svagt fram för att därefter minska. Diagram 3.5 Antalet arbetade timmar per invånare 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 2024 2026 2028 2030 2032 2034 Källa: , lönebildningsrapport . Lönebildningen – nya förutsättningar Den svaga utvecklingen av antalet arbetade timmar bestämmer också indirekt den offentliga sektorns inkomster. Lönesumman är ju den viktigaste skattebasen. accentueras den offentliga sektorns finansieringsproblem av att utgifterna stiger snabbare på grund av den demografiska utvecklingen. En stigande andel äldre ökar efterfrågan på till exempel sjukvård och äldreomsorg. För att hålla oförändrad standard behöver den offentliga sysselsättningen i antalet arbetade timmar stiga . Samman- taget stiger antalet arbetade timmar långsammare än befolkningen totalt. Detta innebär att antalet arbetade timmar per invånare sjunker påtagligt (se diagram 3.5). Minskningen beror framför allt på att andelen äldre ökar. 4Arbetsmarknaden och dess parter En utvärdering av kommer naturligt till stor del att handla om hur lönebildningen i fungerar. Lönebild- ningen påverkas i varje skede av strukturen på den svenska arbets- marknaden. Såväl arbetsmarknadens omfattning som arbetsmark- nadens parter – deras storlek, styrka, värderingar och inbördes för- hållanden – är av betydelse. Dessa förhållanden skall belysas närmare i detta avsnitt, liksom de grundläggande principerna om ansvaret för lönebildningen. Antalet anställda i uppgick till knappt fyra miljoner. Av dessa var cirka två tredjedelar privat- anställda och cirka en tredjedel offentliganställda, varav de flesta inom kommunerna.1 har den privata sektorn minskat sett till antalet anställda. Antalet anställda i den offentliga sektorn ökade kraftigt , men ökningen har där- efter planat ut. växte den privata sektorn med sett till antalet anställda, medan den offentliga sektorn minskade med ungefär lika mycket. Denna utveckling förklaras bland annat av att vissa verksamheter flyttats från offentlig till privat sektor genom bolagisering. Andra förklaringar är framväxten av sektorer såsom privata vårdsektorn och friskolor. har dock antalet anställda inom den offentliga sektorn återigen ökat något, medan antalet minskat inom den privata sektorn.2 Inom den privata sektorn har det skett en utveckling mot en allt större tjänstesektor. 1Källa: SCB. 2Avtalsrörelsen och lönebildningen 2004, , s. Arbetsmarknaden och dess parter antalet anställda i tillverkningsindustrin minskat.