sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — USO-kraven hänger inte heller helt med i den tekniska utvecklingen. Detta skapar stor osäkerhet hos företag och enskilda som investerar på landsbygden. Möjlighet till bredbandsuppkoppling har mycket snabbt fått en mycket stor spridning, vilket medför att många tjänster som tidi- gare varit otillgängliga med modemuppkoppling är det. Många människor ser också tillgången till bredband som en viktig infrastruktur som har betydelse för val av bosättningsort. Många av de problem som föreligger när det gäller utbyggnaden av IT-infrastruktur för bredband på landsbygden kommer att fångas upp i den bredbandsstrategi som PTS aviserar i sin rapport. PTS bör ges i uppdrag att särskilt belysa problemen på markna- den för elektroniska kommunikationer ur landsbygdens perspektiv. Staten bör samordna offentlig sektors arbete med att samman- ställa och utarbeta grundläggande krav på IT-infrastrukturen för att den ska bli framtidssäker, det vill säga heltäckande, robust, till- gängligt och tillförlitlig. För att kunna följa och bedöma utvecklingen krävs indikatorer som kan mäta IT-investeringarnas bidrag till samhällelig målupp- fyllelse. Staten bör i det arbete som inletts särskilt arbeta fram indikatorer som mäter och bedömer IT:s effekter för landsbygds- utveckling. Regionala och lokala strategier för IT ska ingå som en naturlig del i sammanhållen långsiktig samhällelig planering Kommuner och regioner bör få stöd för att komplettera dessa program med åtgär- der för att stimulera fortsatt bredbandsutbyggnaden på landsbyg- den. Skyldighet enligt EG-direktiv för teleoperatörer med do- minerande ställning på marknaden att tillhandahålla vissa tjänster till alla hushåll och föret- ag. I gäller det rätten för alla hushåll och företag att få tillgång till fast telefoni till sitt fasta verksamhetsställe till rimliga priser. även EU: s websida från Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Staten bör ta initiativ till att etablera samma grad av samverkan mellan operatörer i icke kristid på området för elektroniska kom- munikationer som det nu har gjorts på el- sidan. Man bör överväga om det behövs reglering av offentliga tjänsters tillgänglighet via näten för att åstadkomma sådan samverkan. Staten bör utreda finansieringsmodeller för att säkerställa tillgång till riskkapital för att etablera framtidssäker IT-infrastruk- tur (bredband) för elektroniska kommunikationer. behöver kraftigt öka sin medverkan i beslutsstrukturer kring EU:s utvecklingsprojekt, strukturfondsmedel och rampro- gram för FoU. Resurser bör avsättas för att stimulera forskning och kunskapsuppbyggnad på området. Landsbygdsutveckling be- höver uppmärksammas som ett område som behöver stödjas. Elektronisk upphandling ska inte bli en konkurrensbegränsande åtgärd. Alla företag måste ges samma möjlighet att delta. Ansvarig statlig myndighet bör ges i uppdrag att utarbeta program och fi- nansieringsmodell för kunskapsstöd till SME-företag att kunna delta i offentliga e-upphandlingar. Lokala initiativ kan stärka tillgången till bredband, det visar bland annat utvecklingsarbetet i (se lokala exempelsam- lingen Verkligheten som kraftkälla). En viktig förutsättning för att stärka möjligheterna att använda IT är utbildning och användarstöd. () redovisar i en rapportTPF31FPT att utbyggna- den av bredband går starkt framåt i tätorterTPF32FPT och att det går lång- sammare i landsbygd och småorter. Enligt rapporten består marknaden för elektroniska kommuni- kationer i av några få stora nationella aktörer samt ett stort antal lokala bredbandsnät, stadsnäten, varav flertalet är kom- munalt ägda. Det finns en sammanhållen IT-infra- struktur som förvaltas av en ägare utan flera nätägare konkurrerar om kunderna med delvis parallella infrastrukturer. Ökningen och utbyggnaden sker i huvudsak i tätorterna. Störst tillgång till bredband sker genom ADSL, därefter genom Kabel- 31TP PT (2006) Bredband i , Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet Rapport 32TP PT Här enligt SCB:s definition, dvs. sammanhängande bebyggelse med minst 200 invånare och högst mellan husen. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden TV-anslutning och i tredje hand genom fiberanslutning direkt till hushållet. Trådlösa, satellit- och bredbandsförbindelser via PLC förekommer ännu mycket begränsad omfattning. Orter med färre än 250 invånare har betydligt sämre tillgång till bredbandsnät än större orter. Det finns ett antal områden inom området för elektronisk kommunikation där konkurrensen inte fungerar optimalt. I rapporten uppskattas att det i av landets kommuner finns områden där det endast finns en aktör som förfo- gar över nätet. av hushållen i landet har endast till- gång till ett accessnät, i allmänhet kopparnätet, det vill säga det vanliga telenätet. Då tillgången till bredband är dålig i vissa regioner i landet anser PTS att det är viktigt med en samlad strategi för den fortsatta bredbandsutbyggnaden. PTS kommer föreslå en bredbandsstrategi för tillgänglighet och konkur- rens. Målet med strategin är att alla svenskar ska, liksom övriga EU-länder, ha tillgång till bredband och att så många som möjligt ska kunna välja mellan flera operatörer. Strategin ska ge förslag på: hur alla i ska få bredband hur olika tekniker tillsammans kan ge full tillgänglighet med kvalitet hur områden i behov av ekonomiskt stöd ska identifieras tänkbara finansieringssätt hur tillträdesproblem på regional nivå kan hanteras hur likabehandling av alla operatörer som vill ha tillgång till ac- cessnätet skulle kunna ske.TPF33FPT I spåren efter den omfattande stormen i har aktörerna på elmarknaden samverkat för att planera inför lik- nande händelser. Alla berörda parter har förberett sig för att omgå- ende kunna ersätta varandra om hela eller delar av den egna pro- duktions- och distributionsinfrastrukturen slås ut. Sådan samverkan finns inte på området för elek- troniska kommunikationer, vilket gör att detta område är avsevärt 33TP PT Cedervärn, (2006), Underlagspromemoria till sekretariat är anställd vid , underlag till skrivningar kommer från , Kommuner och landsting SKL Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden mycket sämre rustat att stå emot de påfrestningar som en katastrof av typ och omfattning representerar. Dagens elektro- niska kommunikationsnät gör landsbygden särskilt utsatt för av- brott i kommunikationerna redan i icke kristid. Om större kata- strofer inträffar kan landsbygdens kommunikationer komma att slås ut helt, vilket också skedde under härjningar. Det borde vara en nationell självklarhet att etablera samma grad av samverkan i icke kristid på området för elektroniska kommuni- kationer som det nu har gjorts på el- sidan. Tillgången till mobiltelefoni har blivit en integrerad del av de flesta människors liv. De flesta tar för givet att mobilte- lefonen ska fungera i alla lägen och oberoende av plats. I landsbygd är det dock inte någon självklarhet. De täckningskrav som finns på operatörerna i de befintliga sy- stemen för mobiltelefoni är för NMT 450TPF34FPT att det skall täcka av landets yta vid användning av en 15 W fordonsmon- terad telefon. Det ger en relativt god täckning i de flesta delarna av landet med undantag för stora delar av fjällkedjan. NMT 450 är dock ett system som får mindre och mindre omfattning. Det finns även en ny generation med digital teknik på 450-mhz bandet på väg. En licens för digital telefoni på samma frekvensband är utde- lad. Täckningskraven för denna är att man skall ha en yttäckning på i varje län i . Den dominerande formen för mobil telefoni är GSM. För de större GSM-operatörerna är täckningskraven betydligt mer mo- desta. Täckning ska finnas på orter med mer än 10 000 invånare samt längs europavägar. Samtliga operatörer uppnår i stort sett denna täckning med vissa undantag i skogslänen och täcker i de flesta fall även betydligt större områden. Det går dock inte från samhällets sida att ålägga befintliga operatörer att vidga täckningen mer än vad licensvillkoren anger. Det går inte att ge någon exakt bild av GSM-täckningen i . En uppskattning är dock att 60- av landets yta har täckning. Nästa generations mobiltelefoni som ofta benämns byggs för fullt runt om i just . Operatörerna har förbundit sig att bygga ut för en täckning av av befolkningen. 34TP PT NMT 450 används framförallt för fordonsmonterade telefoner i yrkesfordon. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden tersom kräver ett betydligt större antal än GSM kom- mer den totala yttäckningen att bli betydligt mindre för detta sy- stemTPF35FPT. Det innebär bland annat att systemet sannolikt kommer att få stora brister i täckningen i skogsmark och fjällkedjan. Många för landsbygden viktiga näringar såsom skogsbruk, tu- rism, transporter och rennäringen är starkt beroende av fun- gerande mobila kommunikationer. har i en studie av infrastrukturen i fjällvärlden konstaterat att tillgång till telefoni var den viktigaste prioriteringen samebyarna gjorde av service och infrastruktur i sommarvisten. Skogsbruket är också starkt beroende av fungerande mobil kommunikation, dels av säkerhetsskäl och dels för att produktionsprocesserna kräver en kommunikation mellan förare i skogen och transportören. Det finns en påtaglig risk att tillgängligheten till mobil kommunikation utanför bebyggda områden kan försämras. Detta är en viktig fråga både för näringslivets möjligheter och för medborgarnas skydd och säker- het. Inte alla befolkningsgrupper bejakar de tekniksprång som tagits och som planeras. Många blandar ihop 3G-utbyggnaden med fort- satt täckning på det befintliga GSM-nätet. En del av befolkningen rapporterar också medicinska obehag och besvär av strålning och elektromagnetiska fält, även om de inte får full accept för den orsaksförklaringen av en enig vetenskap. Frågor om detta och många överklagningssärenden hamnar oftast hos kommunernas byggnads- och miljönämnder, men osäkerhet hos beslutsfattare om både juridiska, legala och medicinska sakförhål- landen har skapat en hel del förvirring . Kommittén har inte skäl att gå in i diskussionen om huruvida strålningspåverkan är reell och/eller skadlig, men ser att kravet på strålningsfria zoner är av intresse för landsbygden. Förutom naturvärden som tystnad, fri utsikt och frisk luft som värdefulla inslag för rekreation och som vardagsinslag, kan områ- den som har låg eller ingen yttre strålning från och elektro- magnetiska installationer ge ett mervärde. Det kan exploateras av konferenshotell, kursgårdar och hälsohem eller bara som bostads- 35TP PT Eftersom varje mast täcker ett mindre område blir en mindre icke befolkad yta täckt av varje mast. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden bebyggelse för skadade och hälsosökande. Kommittén vill peka på att man på detta sätt kan vända ett problem till en positiv möjlig- het. Den moderna tekniken skapar möjligheter rådslag genomfördes med stöd av KTH:s försöksverksamhet med det så kallade Riksnätet, vilket utvecklats av stiftelsen i samverkan med andra parter. kan riksnätet komma att ge landsbygden utvecklings- möjligheter inom olika områden. De framtida möjligheterna be- skrivs av projekt ansvarige enligt följande: Tillgänglighet – vare sig det handlar om det kulturella utbudet, socialt umgänge, tillgång till undervisning eller kontakt med myn- digheter – är en grundförutsättning för en levande landsbygden. har utmärkta förutsättningar för att skapa tillgänglighet och då inte bara i form av bredband hem till medborgarna utan också att skapa kraftfullare tjänster mitt i byn. Att skapa denna till- gänglighet för ett hållbart samhälle med hjälp av personliga möten på distans är målet för forskningen på Vinnovastödda Centret för Hållbar Kommunikation på KTH. Det handlar då om gruppmöten i form av teater, föreläsningar, högmässor, bio, konserter eller andra upplevelser som kan kallas kultur. Det handlar också om mer privata möten mellan familjer, läkare – patient, arbetssökande – arbetsgivare – arbetsförmedlare, polis – medborgare eller annan situation där man vill leverera eller konsumera en tjänst som man kan få genom att samtala naturligt med perfekt ögonkontakt och närhet genom ett medierat föns- ter. Förslaget/idén innebär att man skapar ett nationellt nät för Kultur, Samhällservice och Utbildning och att detta till en början kan byggas med statens eget fiberinnehav och att detta kan garan- tera att alla delar av landet får tillgång till samma utbud av kultur, samhällsservice och utbildningsinnehåll. Detta nät (Riksnätet) kan ses som ett fjärde R – efter de tre eta- blerade R:en – , Riksutställningar och Rikskonserter. Riksnätets idé kan ses som analog med Svenska Kraftnäts uppdrag att överföra all svensk elkraft mellan producenter och distributörer. Riksnätet gör att de kommersiella nationella infrastrukturerna inte behöver belastas med den tunga trafik som ett medianät innebär. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Lokala anslutningar kan sen ske med hjälp av regionala och lokala nätstrukturer eller via de rent kommersiella leverantörerna. Af- färsmodellerna ingår som en del i utvecklingsarbetet och dessa kommer att modelleras med hållbar tillväxt som viktig kompo- nent. Den första användningen av Riksnätet är att tillgängliggöra all digitalt producerad kultur från teatrar, konsertlokaler och andra spelplatser/arenor i hela landet till alla platser som kan visa upp in- nehållet för publik. Det kan vara Digitala Hus (FHP) eller andra lokaler och anläggningar utrustade med ljud och projektionsutrust- ning. Förslaget innebär också att SVT och andra TV-kanaler ska erbjudas möjligheten att både producera och distribuera material i nätet. Alla förbindelser som skapas kommer att vara dubbelriktade så att publiken och aktörerna kan föra en direkt dialog vare sig det handlar tal, sång, skratt eller kroppsspråk. Den andra användningen av Riksnätet är att göra samhällstjäns- terna tillgängliga i lands- och glesbygd (men även förort och stads- del. Den gemensamma idén är att skapa tillgänglighet med hjälp av ljud och bildteknik överförda i de fiberinfrastrukturer som huvudsakligen redan finns. Målet för förslaget är att visa hur man i Riksnätet kan sköta de statliga (och även kommunala) myndigheters närvaro och service i glesbygd och på landsbygd. Efter lokala beslut kan även nödvändig kommersiell service som bank, apotek, specialbutiker och andra tjänster finnas i servicepunkten. En tredje användning av Riksnätet är att tillgängliggöra de data o medietjänster som medborgarna kan förvänta sig hela vägen ut till sista fasta boplats. Det handlar om att skapa modeller och lösningar som gör det möjligt att genomföra bredband för alla – bortom de kommersiella erbjudandena. 8Kompetens, lärande och forskning Det kunskapsbaserade samhället ökar kraven på medborgarnas kontinuerliga lärande. Därför måste förutsättningar för det livs- långa lärandet skapas. De system som byggts upp för utbildning ställs inför stora utmaningar och behov av förnyelse, inte minst ut- ifrån situationen på landsbygden. Det är ytterst angeläget att sär- skilt uppmärksamma området utbildning och matchningsprocesser inom små lokala arbetsmarknader men också begreppet lärande, som i vid bemärkelse berör frågor om demokrati, inflytande och delaktighet i utveckling. Mötesplatser på landsbygden för lärande och utveckling är viktiga. Analyser behöver göras och strategier formuleras för hur dessa behov ska tillgodoses . I den lokala exempelsamlingen ges några exempel på olika former av kompetens- och lärandeinsatser som bedrivs på landsbygden. Det är beskrivningar av verksamheten vid entreprenörskolan i , forskarstation , i , närlärcentra i och samt minilärcentra i fjällbygd. Utveckla nya organisatoriska lösningar och flexibla former för att tillgodose behovet av utbildning på landsbygden. Utveckla formerna för samarbete mellan kommuner, inom kommuner och mellan aktörer inom olika politikområden för att samordna resurser för att tillgodose behovet av lärande och utbildning på landsbygden. Utveckla och stärk kompetenscentra som är strategiska för respektive regions förutsättningar och behov utifrån de resurser och aktörer som finns. Kompetens, lärande och forskning Utforma ett arbete i syfte att påverka attityder och förändra könsrollsstyrda utbildnings- och yrkesval, dels för att tillgodose efterfrågan på arbetskraft inom bristyrken och dels för att på- verka jämställdheten. 8.2.1Skillnader i formell utbildningsnivå Studier visarTPF1FPT att det förutom skillnader i tillgänglighet också finns skillnader i inställning till högre utbildning mellan de som bor i tätorter och på landsbygden. Exempelvis väljer betydligt fler flickor än pojkar att gå vidare till högre utbildning. Många männi- skor på landsbygden börjar sina studier senare i livet. Alternativa utbildningsformer, till exempel distansutbildningar eller så kallade lärcentra, kan därför vara värdefulla alternativ för de som bor på landsbygden. Utbildningsnivåerna har kontinuerligt ökat i hela landet, men en djupare granskning av förhållandena och föränd- ringarna mellan åren 2000–2005, visar att mönstren skiljer sig åt såväl i olika delar av landet som för kvinnor och män. Den mest påtagliga skillnaden är att landsbygdsbor generellt har en lägre ef- tergymnasial utbildningsnivå än de som bor i tätorter. Om man studerar utvecklingen när det gäller andelen högutbildade så ökar skillnaderna mellan stad och land eftersom andelen högutbildade ökar snabbare i tätorter. Även skillnaderna mellan kvinnor och män ökar eftersom kvinnors andelar högutbildade ökar snabbare. Detta gäller hela landet men skillnaden är kraftigare i gles- och landsbyg- der än i tätorter. Den viktigaste anledningen till att avstå från vidare studier efter gymnasiet är, förutom studietradition, att få ett bra arbete direkt efter gymnasiet. I synnerhet gäller det för männen. Det visar en studie där man tittat på ungdomar med goda studieförutsättningar som valt, respektive inte valt, att studera vidare efter gymnasiet. Ungdomar från lägre socialgrupper anger oftare än andra motvilja mot att skuldsätta sig, som anledning till att välja bort utbildning.TPF2FPT Konsekvenserna för ungdomarna i gles- och landsbygder av kom- mande strukturella förändringar inom gymnasieskolan och den 1TP PT Underlag (2006) Kompetens och lärande i gles- och lands- bygd 2TP PT , M (1996) Kompetens, lärande och forskning demografiska utvecklingen med en stark minskning av gymnasie- underlaget som väntar i många av kommunerna måste därför analy- seras. Frågan blir särskilt viktig genom att arbetsmarknaden för ungdomar i gles- och landsbygd är liten och arbetslösheten stor. Näringsstrukturen i landsbygden förklarar till stor del nivåskill- naderna i utbildningsnivåer. De näringsgrenar som dominerar på landsbygden behöver i mindre omfattning befattningar med krav om högre formell utbildning. Dessutom är småföretag, som är van- ligare i landsbygdsregioner av olika anledningar mindre benägna än större företag att rekrytera högskoleutbildade. Även en yngre be- folkning i tätorter förklarar till viss del att där sker en snabbare höjning av utbildningsnivån. Men skillnaderna förklaras även av att de arbeten som kräver eftergymnasial kompetens ökar snabbare i tätorter än i glesbygderTPF3FPT. En förklaring till att kvinnors utbildningsnivå ökar snabbare än männens i landsbygdsområden kan vara den efterfrågan som allt- jämt finns av utbildad skol- och vårdpersonal samt den svaga efter- frågan på eftergymnasialt utbildade som finns i de näringar som vanligen attraherar män. När det gäller ungdomar och utbildningsval kan skillnader konsta- teras mellan landsbygden och tätorter. Övergångsfrekvenserna från gymnasiet till högskolestudier visar på betydligt lägre nivåer än i tätortskommuner.TPF4FPT Även tätortsnära landsbygdskommuner ligger på lägre nivåer än tätortskommuner. Skillnaderna mellan lands- bygdskommuner och tätortskommuner har ökat, särskilt bland kvinnor, efter en period med minskade skillnader. Det är särskilt fler ungdomar från glesbygdskommuner som väljer att inte läsa vi- dare . 8.2.3Näringslivet och arbetsmarknadens kompetensförsörjning Strukturomvandlingen påverkar i hög grad sysselsättningen i lands- bygden. Branscherna jord, skog och industri spelar relativt sett en större betydelse i landsbygdsområden än i tätorter. Men dessa branscher är av vikande betydelse om man ser till antalet syssel- 3TP PT 2006, Arbetsrapport trender i Yrkesstrukturen. 4TP PT , 2004. Kompetens, lärande och forskning Kunskapsintensiv industri- och tjänsteproduktionen brukar noteras som särskilt starka tillväxtbranscher. De dominerar i tät- orter och storstadsregioner och sysselsätter också fler i tätortsom- rådena än utanför (jämfört ). Landsbygden har en högre andel av småföretagTPF5FPT av företa- gen där har upp till 9 sysselsatta och av dessa är ungefär två tredje- delar så kallade soloföretag (utan anställda). Tillsammans med fö- retag med 2–4 anställda betyder dessa mer för sysselsättningen i landsbygden än för tätorterna. Utifrån ett kompetensförsörjnings- och utvecklingsperspektiv innebär detta en särskild problematik och en utmaning för utbildningssystemet. Parallellt med brist på arbetstillfällen finns paradoxalt nog en väx- ande brist på arbetskraft inom vissa yrkesgrupper, exempelvis inom vård och omsorg. Detta borde kunna inspirera män i sitt yrkesval. Utredningen inom vård och omsorg om äldre och funktionshindradeTPF6FPT redovisar att det på nationell basis finns stora rekryteringsproblem för flera yrkesgrupper , om än med lokala variationer. Störst är problemen med rekrytering av sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster och utbildad om- vårdnadspersonal. Dessutom behövs ett stort antal personer med vård- och omsorgsutbildning på högskolenivå. Handlingsplanen Investera nu betonar att den demografiska utvecklingen förvän- tas skapa stora svårigheter för glesbygdslänen, särskilt i norra delen av landetTPF7FPT. 8.3.1Infrastruktur för utbildning i landsbygden I bygder med långa avstånd och få aktörer är det särskilt viktigt att se över vilka resurser för lärande, utbildning och kompetensför- sörjning som finns. Nedan beskrivs några av de vanligast före- kommande aktörerna och de utmaningar och möjligheter som väntar. 5TP PT 2006, Småföretagandets villkor i gles- och landsbygder. 6TP PT 2003, Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funk- tionshindrade. 7TP PT 2004, Investera , handlingsplan för kompetensförsörjning inom vård och omsorg, s 46–47. Kompetens, lärande och forskning I många landsbygdskommuner kan man räkna med att antalet ung- domar i gymnasieåldern kommer att minska drastisktTPF8FPT. Det kom- mer att få en direkt påverkan på dessa kommuners möjligheter att bedriva gymnasieskolor. har gymnasierna i många av de kommuner som står inför detta scenario ett relativt smalt utbud av program och inrikt- ningar. Trots detta kostar en gymnasieelev i glesbygden mer än i storstäderna , och Malmö.TPF9FPT Sannolikt kommer många landsbygdskommuner att få mycket svårt att erbjuda en gymnasieskola med ett brett urval av program . Många unga på landsbygden har långa resvägar till en rad yrkesförberedande program som brukar anses vara av vikt för dessa bygders arbetsmarknad. Här skulle en IT- baserad lärlingsutbildning vara värdefull. 8.3.3Naturbruksgymnasierna, en gymnasieutbildning med möjligheter Naturbruksskolor bedriver gymnasial och eftergymnasial utbild- ning för ungdomar och vuxna. I denna verksamhet utvecklas kom- petens som efterfrågas av småföretagare och branscher, organisa- tioner och myndigheter, offentliga aktörer, högskolor och univer- sitet. De flesta skolor driver också projekt, egeninitierade eller på uppdrag. Satsningar pågår för att utveckla entreprenörskap, exem- pelvis via Ung företagsamhet, satsningar som skulle kunna förstär- kas.