sou · GUB346 · 2007-01-01 00:00:00 — Idéunderlag erhölls även av företrä- dare för BRÅ, som då arbetade med att kartlägga förekomsten av trakasserier, hot och våld mot personal inom rättsväsendet1. Fråge- blanketten sändes ut till de förtroendevalda . Efter tre påminnelser avslutades datainsamlingen . SCB:s register över kandidater valda i de allmänna valen 2002 an- vändes som urvalsram. Aktuella postadresser och folkbokförings- län har hämtats från SCB:s befolkningsregister. Förutom de upp- gifter om de svarande som inhämtas via frågeblanketten, har upp- gifter om kön, ålder, och födelseland för den förtroendevalde och dennes föräldrar hämtats från urvalsregistret hos SCB. 1 Resultaten av BRÅ:s undersökning redovisas i , , , , , (2005) Otillåten påverkan riktad mot myndighetspersoner. Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda tillställdes samtliga ledamöter av Riksdag, regeringens le- damöter, samt ett urval av ordinarie ledamöter av landets lands- tings- och kommunfullmäktigeförsamlingar. När undersökningen redan inletts, fick kommittén släppa ambitionen att kartlägga re- geringsledamöternas erfarenheter av trakasserier, hot och våld. De- ras situation är så pass speciell i detta avseende att det visades sig vara svårt att skapa en rättvisande bild med enkäten som instru- ment. När det gäller Riksdag är det en totalundersökning som genomförts (de 11 statsråd som vid undersökningstillfället i grunden var ledamöter av är dock exkluderade), medan det för landsting och kommuner handlar om en urvalsundersök- ning. Svarsfrekvensen i bägge grupperna slutade på . Urvalet är gjort för att kunna skapa representativitet för full- mäktigeledamöter i kommuner och landsting, men har styrts i två avseenden: ledamöternas ålder och nationalitet. Alla ledamöter un- der har fått enkäten och det har även alla ledamöter med ut- ländsk bakgrund. Dessa grupper hade annars blivit för små för att vi skulle kunna göra några som helst analyser på ålder och utländsk bakgrund av materialet. I tabellerna har uppräkning av svaren gjorts till populationsnivå och svaren för fullmäktigeledamöterna i landsting och kommuner har viktats med hänsyn till urvalsgruppernas storlek innan procent- andelarna beräknats. På detta sätt minskar risken för att undersök- ningens resultat på något avgörande sätt avviker från verkligheten. Viktningen är också nödvändig för att korrekta osäkerhetstal ska kunna beräknas för den del av undersökningen som bygger på ett urval av förtroendevalda. Hur undersökningspopulationen ser ut i detalj, samt övrig teknisk information om enkätundersökningen framgår av bilaga 5. Analyser av data har, så långt det varit möjligt och meningsfullt med beaktande av datakvalitén, skett med hänsyn till de tre variab- lerna kön, ålder och bakgrund – vilket i detta sammanhang alltså syftar på om de förtroendevalda har svensk eller utländsk bakgrund (för uppgifter om hur fördelningen mellan de olika grupperna ser ut, se bilaga 5). Analyser gjorda med avseende på de förtroendevaldas bakgrund har enbart gjorts på gruppen landstings- och kommunfullmäktige- Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Motsvarande analyser gick inte att genomföra på riks- dagsledamöterna då det bara är ett fåtal ledamöter som har utländsk bakgrund. För analysen delade vi in ledamöterna i två huvudgrup- per. I gruppen svensk bakgrund placerade vi alla förtroendevalda som själva är födda i och vars bägge föräldrar också är födda i . I gruppen utländsk bakgrund placerade vi de förtroen- devalda som är födda utanför , förtroendevalda födda i med minst en förälder född utanför eller , samt förtroendevalda födda i med bägge föräldrarna födda ut- omlands, varav minst en förälder utanför . En restgrupp – som inte ingår i analyserna av bakgrund – utgörs av förtroendevalda som själva är födda i ett nordiskt land utom eller som hade minst en förälder som är det, samt förtroendevalda som är födda i och med en förälder född i och en född i ett land i eller i . Analyser gjorda med avseende på ålder har enbart gjorts på Riks- dagens ledamöter och vi tolkar data från den äldsta åldersgruppen med försiktighet då denna grupp är liten. Dataun- derlaget för fullmäktigeledamöter i landsting och kommuner upp- visar, trots ett totalurval av den yngsta åldersgruppen, alltför stora osäkerheter när det gäller åldersvariabeln för att vi ska våga oss på att tolka dessa. När det gäller den övergripande frågan om hur många förtroen- devalda som uppger att de utsatts för trakasserier, hot eller våld, fann kommittén det intressant att presentera analyser även med fördelning på parti och geografi. Partitillhörigheten be- aktas även när det gäller de frågor som behandlas i avsnitt 3.5. Det senare motiveras av att kommittén – som framgår av våra förslag – ser partierna som en viktig länk i arbetet med såväl att förebygga förekomsten av trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda, som med att ta hand om och skydda dem som blir utsatta för så- dana övergrepp. I övrigt har kommittén inte haft utrymme för att göra variablerna geografi och partitillhörighet till föremål för kon- tinuerliga analyser 3.1.3Vad som mäts och siffrornas osäkerhet För att undvika missförstånd vill vi understryka att enkätunder- sökningens resultat återger situationen såsom de förtroendevalda själva uppfattar den. Det är med andra ord de förtroendevaldas Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda subjektiva bild av i vilken omfattning de blivit utsatta för trakasse- rier, hot eller våld, vem som varit förövare, vilket syfte denne haft och så vidare som presenteras. I tabellerna nedan anges osäkerhetstalen för landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna inom parentes. Dessa visar hur pass stor marginal det kan finnas mellan den uppskattade andel som givit ett visst svar och hur många i den totala populationen som kan antas omfattas av svaret. Enkelt uttryckt kan detta beskrivas enligt följande: Har 21(±3) procent svarat att de blivit hotade, ligger andelen hotade i den totala populationen med största sanno- likhet mellan . Om analyser inrymmer under- grupper, och skillnaden mellan två delgrupper är så stor att det ena svarsintervallet inte överlappar det andra, är skillnaden mellan grupperna statistiskt säkerställd. Ett faktiskt exempel från enkätresultaten: Det är 53(±4) procent av fullmäktigeledamöterna i landsting och kommuner med utländsk bakgrund som upplever att syftet med de gärningar som riktats mot dem har varit att få dem sluta arbeta politiskt. Motsvarande siffra för fullmäktigeledamöter med svensk bakgrund är 33(±9) procent. Här finns med andra ord en statistiskt säkerställd skillnad mellan grupperna eftersom intervallet 49–inte överlap- par intervallet 24–. 3.1.4Undersökningens tidsperspektiv och jämförbarhet Förutom de undersökningar som gjorts av kommuner och landsting, mer begränsade i både tid och urval av förtroendevalda än den som redovisas här (se kapitel 2), så har förekomsten av tra- kasserier, hot och våld mot förtroendevalda varit fö- remål för en bredare kartläggning av det slag som kommittén ge- nomfört. Vi har alltså ingen gammal undersökning att jämföra våra resultat med, och kommer därför inte kunna dra några slutsatser om huruvida förekomsten av trakasserier, hot och våld är ett mycket sentida fenomen eller om det är något som förekommit i vårt samhälle . För att ändå försöka skapa ett visst tidsperspektiv valde vi att låta vår undersökning inte bara omfatta den mandatperiod vi nu befinner oss i. Tidsperioden om- fattar fyra valperioder förutom den innevarande och inleds alltså 1988. Med andra ord omfattar undersökningen alla de valperioder Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda som infallit efter mordet på statsminister . Alla som deltagit i studien har dock inte innehaft förtroende- uppdrag under hela . Urvalet har gjorts bland dem som valdes in i och i fullmäktigeförsamlingarna vid valet . Dessa finns alla i en databas hos SCB. Denna egenskap hos urvalsunderlaget skapar självfallet ytterligare osäkerhet i fråga om möjligheten att uttala sig om förändringarna sett ut , men trots allt har vår undersökning ändå givit oss viss ny kunskap i frå- gan. 3.2De förtroendevaldas bild av vad som förekommer När kommittén beslutade att genomföra en kartläggning med hjälp av en enkät, riktades intresset mot att i första hand kartlägga före- komsten av sådana gärningar som i lagstiftningen rubriceras som brottsliga. För att så långt möjligt säkra att det var detta vi fick svar om, definierades vad som avsågs med trakasserier, hot och våld i inledningen av enkäten, så att detta skulle vara tydligt för dem som svarade. Definitionerna är följande: Trakasserier: härmed avses bland annat ofredande (t.ex. upp- repade telefon- eller brevkontakter), förtal (t.ex. vissa fall av ryktesspridning), förolämpning (att man uttalar sig krän- kande eller smädar någon), bedrägeri (t.ex. att man beställer varor i annans namn och skadegörelse). Hot: härmed avses verbala eller skriftliga hot om brottslig gärning. Våld: härmed avses våld mot person (t.ex. misshandel). Låt oss då se den bild som enkäten ger av i vilken omfattning de förtroendevalda uppger att de blivit utsatta för trakasserier, hot el- ler våld, vad de utsatts för, av vem och varför och var. 3.2.1Andelen förtroendevalda som uppger att de själva utsatts för trakasserier, hot och våld Låt oss först se på det samlade resultatet på frågan om hur många som själva, i sin egenskap av förtroendevald, uppger att de utsatts för trakasserier, hot eller våld efter valet . Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda SOU 2006:46 Svar på frågan: Har du själv, i egenskap av förtroendevald, blivit utsatt för trakasserier, hot eller våld efter valet ? LANDSTING/KOMMUN % 29(±5) 70(±5) Av tabell 3.1 kan vi utläsa att en så hög andel som av riksdagsledamöterna anger att de blivit utsatta för trakasserier, hot eller våld sedan valet . Motsvarande andel bland landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna är lägre – mellan en fjärdedel och en tredjedel. 3.2.1.1Med avseende på kön, bakgrund och ålder Det är en högre andel av de kvinnliga riksdagsledamöterna som an- ger att de blivit utsatta – , än av de manliga där andelen är . Motsvarande skillnad återfinns inte för landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna. En jämförelse mellan de två huvudgrupperna svensk bakgrund och utländsk bakgrund visar att förtroendevalda med utländsk bak- grund är utsatta för trakasserier, hot och våld i egenskap av förtro- endevalda i större utsträckning än förtroendevalda med svensk bakgrund. Siffrorna är 40(±2) respektive 29(±5) procent och skill- naden är statistiskt signifikant. Tabell 3.2 Svar på frågan: Har du själv, i egenskap av förtroendevald, blivit utsatt för trakasserier, hot eller våld efter valet ? Urval riks- dagsledamöter fördelade på ålder. 21–39 år 40–54 år 55–64 år Av tabell 3.2 kan vi utläsa att av riksdagsledamöterna är det en högre andel i åldersgrupperna 21–39 respektive 40–som upp- ger att de utsatts än vad som gäller för åldersgruppen 55–. Högst andel som anger att de utsatts finns i åldersgruppen . Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Vi har även analyserat huruvida det finns geografiska skillnader när det gäller förekomsten av trakasserier, hot och våld mot förtroen- devalda. Dessa analyser är gjorda enbart på svaren från landstings- och kommunfullmäktigeledamöter. Resultaten visar här att det är tre områden i där en högre andel av de förtroendevalda har svarat att de blivit utsatta för trakasserier, hot eller våld än vad som gäller för övriga riket. Detta är de fyra nordligaste länen tillsam- mans, och . I dessa områden är det 40(±8) procent av de förtroendevalda som svarat att de blivit utsatta för trakasse- rier, hot eller våld, medan det i övriga län tillsammans är 25(±4) procent. Skillnaden är statistiskt signifikant. Om vi ser till utsattheten fördelat på partitillhörighet, kan vi för riksdagsledamöternas del konstatera att det är i som högst andel – – av ledamöterna utsatts för trakasse- rier, hot eller våld. På eller lite däröver ligger även Mil- jöpartiet och . Mellan utsatta finns hos , och . Lägst an- del utsatta bland sina ledamöter har . När det gäller ledamöterna i landstings- och kommunfullmäktige är siffrorna för osäkra för att säga något om skillnader mellan parti- erna 3.2.2Vad de förtroendevalda utsatts för Låt oss fortsätta med att se närmare på vad det är de svarande upp- ger att de har utsatts för. I enkäten fick de ange om de utsatts för trakasserier, hot respektive våld dels och dels efter 1998 och fram till tiden för undersökningens genomförande 2005. I följande tabeller framgår svaren på dessa frågor. Observera att procenttalen i tabellerna i avsnitt 3.2.2.1–3.2.2.3 är beräknade på hela undersökningsgruppen, alltså även de som inte angivit att de utsatts för trakasserier, hot eller våld enligt redovisningen i tabell 3.1. Dessa redovisas i gruppen ej svar tillsammans med de utsatta som valt att inte svara på frågan. Med detta vill vi uppnå att redo- visa siffror som på så rimligt sätt som möjligt återger förekomsten Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda av trakasserier (och senare även hot och våld) mot de förtroende- valda. Skulle vi valt att enbart redovisa procenttal för dem som fak- tiskt utsatts, skulle bilden, i synnerhet för landstings- och kom- munfullmäktigeledamöterna, av misstag kunna tolkas som värre än den verkligen är. Vi börjar med att redovisa i vilken omfattning de svarande anger att de utsatts för trakasserier, dels före och dels efter 1998. Tabell 3.3 Svar på frågan: Hur har du utsatts för trakasserier? % LANDSTING/KOMMUN % 9(±3) 9(±2) 7(±2) 75(±4) 11(±3) 13(±3) 5(±2) 71(±4) Av tabell 3.3 framgår att hälften av riksdagsledamöterna anger att de utsatts för trakasserier , . Av landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna är det omkring en fjärdedel som anger att de utsatts för trakasserier under samma pe- riod, . Andelen som anger att de inte utsatts för trakasserier är bland riksdagsledamö- terna och bland landstings- och kommunfullmäktigele- damöterna , har inte besva- rat frågan. Siffrorna för perioden är högre för riksdags- ledamöterna, , medan de ligger på samma nivå för lands- tings- och kommunfullmäktigeledamöterna, . Det är som anger att de utsatts för trakasserier . Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Vi fortsätter med att se i vilken utsträckning de förtroendevalda anger att de blivit utsatta för hot. I tabell 3.4 ser vi att det är av riksdagsledamöterna som anger att de blivit utsatta för hot , . Motsvarande siffror för ledamöter i landstings- och kommunfullmäktige är om- kring . Det är av riksdagsleda- möterna och av landstings- och kommunfull- mäktigeledamöterna som anger att de inte blivit utsatta för hot , 42 respektive har inte svarat på frågan. Tabell 3.4 Svar på frågan: Hur har du utsatts för hot? % LANDSTING/KOMMUN % 4(±2) 8(±2) 10(±3) 77(±4) 3(±1) 11(±3) 12(±3) 74(±4) anger mer än hälften av riksdagsleda- möterna att de utsatts för hot, . Bland landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna är det som anger att de hotats, . Andelen som anger att de inte blivit utsatta för hot är bland riksdagsledamöterna . Motsvarande siffra för landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna är . Det är 33 respektive som inte besvarat frågan. Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Återstår att redovisa i vilken omfattning de svarande anger att de utsatts för våld för att de är förtroendevalda. Tabell 3.5 Svar på frågan: Hur har du utsatts för våld? % LANDSTING/KOMMUN % <1(±1) <1(±1) 19(±4) 80(±4) <1(±0) 1(±1) 22(±4) 78(±4) Bland riksdagsledamöterna är det som anger att de blivit utsatta för våld , , anger att det inte utsatts för våld medan inte besvarat frågan. Bland ledamöterna av landstings- och kommunfullmäktige är det någonstans som anger att de utsatts för våld , lika stor andel anger att de utsatts . Det är som anger att de inte utsatts för våld medan inte har besvarat frågan. Andelen utsatta för våld är på samma nivå i bägge grupperna även efter 1998. 3.2.2.4Skillnader med avseende på kön, bakgrund och ålder Vilka skillnader kan vi här se om vi beaktar kön, bakgrund och ål- der? Inte så många visar det sig och här tittar vi enbart på siffrorna efter 1998. När det gäller kön gäller för ledamöter att kvinnorna efter 1998 i högre omfattning än männen – mot – uppger att de utsatts för trakasserier. Det om- vända gäller för våld vilket av de manliga riksdagsleda- möterna uppger att de utsatts för mot av de kvinnliga. Ser vi på riksdagsledamöternas ålder finns inga skillnader bortsett Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda från våld som drabbat äldre ledamöter i större utsträckning än yngre. För landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna tillåter siff- rorna inte att vi säger något när det gäller kön. Ser vi till bakgrund gäller samma bild nedbrutet på de olika typerna av gärningar som gällde generellt, alltså att förtroendevalda med utländsk bakgrund uppger att de utsatts för såväl trakasserier, som hot och våld i större utsträckning än förtroendevalda med helt svensk bakgrund. Vem eller vilka är det då som utövat trakasserier, hot eller våld mot de förtroendevalda? Av utrymmesskäl kunde vi tyvärr inte ställa denna fråga så att vi kan skilja på de olika typerna av gärningar. Inte heller har vi kunnat ställa frågan så att vi kan särskilja med vilken grad av säkerhet den förtroendevalde som utsatts kan ange vem som varit förövare. Vi får i detta sammanhang nöja oss med en ge- nerell bild av vem eller vilka som de förtroendevalda upplevt vara förövare. I tabell 3.6 framgår svaren på frågan om förövare. De svarande har kunnat ange flera alternativ i händelse av att de blivit utsatta , varför summorna i kolumnerna överstiger 100 pro- cent. Som vi ser är det i första hand medborgare som är missnöjda med politiska förslag och beslut, som anges av såväl riksdagsleda- möter som fullmäktigeledamöter i landsting och kommuner. I andra hand är det uppfattat eller konstaterat psykiskt sjuka perso- ner2 som anges, men med betydigt högre frekvens bland riksdagsle- damöterna, än bland fullmäktigeledamöterna i landsting och kom- muner. 2 Vi vet inte om de förtroendevalda känner till huruvida förövaren har en fastställd diagnos som sjuk eller inte. Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Tabell 3.6 Varifrån kom trakasserierna, hoten eller våldet mot de förtroende- valda som utsatts enligt deras egen utsago? (Flera alternativ kunde anges.) LANDSTING/KOMMUN % 74(±7) 45(±8) 22(±7) 13(±5) 6(±4) 2(±2) Grupper mot homo- och bisexuella 1(±1) 2(±3) <1(±0) 11(±4) 20(±7) 9(±5) Härefter skiljer sig bilden av den upplevda förövaren mellan riks- dagsledamöterna och ledamöterna i landstings- och kommunfull- mäktige. De riksdagsledamöter som blivit utsatta för trakasserier, hot eller våld, anger i tredje och fjärde hand rasistiska grupper och högerextremister som förövare. Dessa grupper hamnar längre ner på listan över förövare enligt landstings- och kommunfullmäktige- ledamöterna. De anger istället i tredje hand lokal aktionsgrupp bil- dad med anledning av särskild politisk sakfråga. Dessa nämns av av riksdagsledamöterna. Andra förövare som anges av av riksdagsledamöterna är grupper som hetsar mot homo- och bisexuella samt även här andra förövare än de som fanns förtryckta i enkäten. Bland andra alternativ än de som fanns för- tryckta i enkäten anger de förtroendevalda i första hand att gär- ningarna kommer inifrån politiken, från förtroendevalda inom de egna leden eller från politiska motståndare. Några pekar även på olika intressegrupper, samt på tjänstemän i de förvaltningar som arbetar under de politiska organen.3 3 De öppna svarsalternativen har av anonymitetsskäl inte kunnat sorteras separat på under- sökningsgrupperna. Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda 3.2.3.1Skillnader i uppfattningar om förövare med beaktande av de förtroendevaldas kön Riktar sig då vissa förövare i högre utsträckning till förtroendevalda av ett visst kön? För riksdagsledamöternas del, visar undersök- ningen att de kvinnliga ledamöterna i högre utsträckning än de manliga anger att det handlar om enskilda personer som förövare, i första hand uppfattat psykiskt sjuka och i något högre grad även missnöjda medborgare. De manliga ledamöterna å sin sida anger i högre utsträckning än de kvinnliga att förövarna är politiska grup- per främst högerextremister och rasistiska grupper. När det gäller ledamöterna i landstings- och kommunfullmäk- tige, är tendensen den att missnöjda medborgare och i synnerhet lokala aktionsgrupper anges av en högre andel av de kvinnliga le- damöterna än av de manliga. Höger- och vänsterextremister anges i lite högre omfattning av de manliga ledamöterna, medan rasistiska grupper anges av fler kvinnor än män. 3.2.3.2Skillnader i uppfattningar om förövare med beaktande av de förtroendevaldas bakgrund Låt oss också se till om förtroendevaldas bakgrund har någon bety- delse för vem som utsätter dem för trakasserier, hot eller våld. Dessa analyser har, som redan nämnts, enbart utförts på landstings- och kommunfullmäktigeledamöter. Tabell 3.7 Varifrån kom trakasserierna, hoten eller våldet mot de förtroende- valda enligt deras egen utsago (urval på bakgrund)? (Flera alternativ kunde anges.) LANDSTING/KOMMUN % 43(±4) 73(±8) 34(±4) 48(±9) 14(±3) 21(±8) 41(±4) 11(±6) 44(±4) 8(±5) Som framgår av tabell 3.7 anger de förtroendevalda med utländsk bakgrund i betydligt högre omfattning än förtroendevalda med svensk bakgrund högerextremister och rasister som förövare. Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda omvända bilden blir det när vi istället ser på siffrorna för missnöjda medborgare, uppfattat psykiskt sjuka personer och lokala aktions- grupper. För övriga förövare som kunde anges i enkäten är siff- rorna små och skillnaderna ringa. I kategorin andra har några förtroendevalda med utländsk bakgrund angivit att de utsatts av egna landsmän som inte kunnat acceptera deras politiska engage- mang och val av parti. 3.2.3.3Skillnader i uppfattningar om förövare med beaktande av de förtroendevaldas ålder När det gäller ålder är det främst värt att notera att riksdagsleda- möterna i den yngsta åldersgruppen, 21–, i betydligt högre omfattning än övriga anger att förövarna varit högerextremister, grupper mot homo- eller bisexuella och rasistiska grupper. Hur stora skillnaderna är redovisas i tabell 3.8. Tabell 3.8 Varifrån kom trakasserierna, hoten eller våldet mot de förtroende- valda enligt deras egen utsago (urval på riksdagsledamöter för- delade på ålder)? 21–39 år 40–54 år 55–64 år Grupper mot homo- och bisexuella 3.2.4Vilka gärningar de förtroendevalda säger sig ha utsatts för Som vi ser i tabell 3.9 är det fyra typer av gärningar som dominerar bilden. Den vanligast förekommande gärningen enligt såväl riks- dagsledamöterna som fullmäktigeledamöterna i landsting och kommuner är förolämpning. Därefter följer för riksdagsledamöter- nas del olaga hot, förtal och ofredande. Samma gärningar anges även av landstings- och kommunfullmäktigeledamöterna men i ordningen förtal, ofredande och olaga hot. Övriga i enkäten an- givna gärningar uppger de förtroendevalda att de utsatts för i be- tydligt mindre omfattning. Det är ändå noterbart att över 10 pro- cent av riksdagsledamöterna och ungefär lika hög andel bland le- Undersökning om trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda damöterna i landstings- och kommunfullmäktige anger att de har utsatts för skadegörelse och ett antal personer har på grund av att de är förtroendevalda blivit utsatta för bedrägeri och även misshan- del. Några förtroendevalda uppger också att de utsatts för mord- brand eller försök till mordbrand. Vilka gärningar de förtroendevalda anger att de blivit utsatta för. (Flera alternativ kunde anges.) LANDSTING/KOMMUN % 38(±8) 54(±8) 78(±7) 2(±3) 12(±5)