sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Efter och utvecklingen av EU har strategiska situation radikalt förändrats till det bättre. Risken för en militär konflikt i är närmast obefintlig. Det här har lett till en omfattande omstrukturering av det svenska försvaret som halverats om. deltar inom ramen för FN och EU aktivt med militära bidrag i olika former i fredsförebyggande eller fredsframtvingade åtgärder långt utanför gränser. I och med att försvarets övningsfält och anläggningar fått en mycket lägre beläggningsgrad än har intresse uppstått att kunna nyttja dessa resurser på ett annorlunda sätt. I norra har det inte minst från län och kommuner påtalats att de borde kunna öppnas upp för utländska förband att bedriva test och övningsverksamhet. Ett behov som är ganska uppenbart med de begränsningar som finns att öva flyg- och markstridskrafter i de flesta av länder. Verksamhet i kall miljö berör många människor. Det kan vara sportutövare, tåg-, buss- och flygpersonal (tåg kan gå sönder och flyg nödlanda), polis, tull, anläggningsarbetare, byggarbetare och personer som arbetar i kylrum. Det är många produkter som förvaras i kalla miljöer, kött, fisk, grönsaker, blommor är några Utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 90 exempel. Till detta kan läggas alla som arbetar i frysrum. Den senare gruppen är relativt sett stor. Alla har behov av kunskap om hur kyla påverkar kroppen och hälsan samt hur man kan skydda sig mot t.ex. förfrysningsskador. blottlade två katastrofer obarmhärtigt vår sårbarhet. drabbade 20 000 svenskar på andra sidan jordklotet, 543 dödades och 1 500 blev allvarligt skadade. , , drog orkanen över , lämnande efter sig ofattbara stormfällen och el- och teleavbrott som det skulle ta många veckor att laga. Hade orkanen följts av en period med sträng kyla vet vi med säkerhet att konsekvenserna blivit större, både för människor och på egendom. Allvarliga kriser berör många olika samhällssektorer, det kan vara polis, sjukvård, transporter, räddningstjänst med mera. Därför behövs en på förhand utpekad, utbildad och övad personal. Om man övar får man en generell förmåga att hantera kriser. Det finns en utvecklingspotential inom övningsverksamheten, dels sådan som genomförs , dels genom att nya typer av övningsverksamhet utvecklas och etableras. Potentiella kunder utgörs främst av andra nationers försvarsmakter, men även hos de s.k. blåljusmyndigheter, räddningsorganisationer, biståndsorganisationer, civila yrkeskårer med flera, såväl nationella som internationella. En förutsättning är emellertid att övningsverksamheten i vid bemärkelse kan samordnas och specialiseras på områden där regionens unika naturliga förutsättningar ger en konkurrensfördel. Att kunna koppla samman militär och civil kompetens kommer sannolikt att bli en viktig uppgift för centret. På kort sikt torde den militära verksamheten bilda basen i centret och också stå för den initiala kompetens som genast kan omsättas i operativ verksamhet. Den civila delen i centret kommer sannolikt att behöva på sig för att växa. Därefter torde de tillsammans kunna ge ett starkt stöd till främjandet och utvecklandet av en växande militär och civil test- och övningsverksamhet. Sambandet och synergieffekterna mellan militär och civil verksamhet finns redan i samnyttjandet av viss infrastruktur. Försvarsmaktens vinterenhet utnyttjas av olika skolor, universitetssjukhus och myndigheter för att dra erfarenheter av militärens kunskaper avseende vinterförmåga. SOU 2006:62 Utbildning, träning och övningsverksamhet 91 Operativ ledning är när det gäller vitala samhällsfunktioner i grunden myndighetsutövning. Erfarenheten är att flera små ledningscentra snarare förstärker sektioneringen än underlättar en samverkan i krissituationer. Det finns goda förutsättningar för samverkan vid insatser på det lokala och regionala planet Med ganska begränsade organisatoriska och författningsmässiga åtgärder skulle det vara möjligt att få till stånd en bra områdesvis samverkan. Gotlandsexemplet GOTSAM visar på vilken potential det finns i en förbättrad samverkan mellan myndigheter och kommuner. Stora resurser som tidigare avdelats för försvar av territoriet kan lösgöras för andra viktiga uppgifter. En grundläggande stridsförmåga måste dock långsiktigt bevaras om hotbilden skulle förändras. 93 8 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet Det finns ett stort utbud av utbildningar och många utbildningsarrangörer inom områdena sårbarhet, räddning och säkerhet samt risk management. Därtill kommer yrkesutbildningar för räddningspersonal, poliser, vårdpersonal med flera. Ökad samverkan mellan utbildningar och utbildningsarrangörer skulle kunna rationalisera utbudet och resurser frigöras för ökad specialisering, utveckling av nya och gemensamma koncept, ökad kvalitetssäkringen samt för att internationalisera specifika delar av verksamheten (tjänsteexport). 2005/06 genomfört i åtta stycken externa utbildnings- och övningsuppdrag omfattande . Dessa vände sig till piloter, , fjällräddningen, gymnasium, , samt tre kurser för utländsk militär personal. Verksamheten genererade en uppdragsfinansiering på , motsvarande per kursdag och deltagare. Om vi antar att varje kursdeltagare genom lokala inköp, mat och logi etc. därutöver spenderade i genomsnitt per kursdag (många var förlagda på regementet) tillkommer en omsättning på i lokalsamhället. Exempel på civil verksamhet som bedrivits på skjutfält är i snöskoter (enduro) med ca 80 deltagare, i fältskytte, vinterutbildningar för läkare, poliser i och samt den , nordiskt prickskytteseminarium för nationella insatsstyrkor, skogsutbildningar, teambuilding, test- och provverksamhet av bilar samt övning i vinterkörning med bilar. Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 94 Bedömning: Specifik utbildning, träning och övningsverksamhet med anknytning till bl.a. säkerhets- eller räddningsinsatser i subarktiskt klimat bör kunna kanaliseras av centret och utföras av aktörer med tillgång till anpassade markområden och anläggningar. Centret bör också kunna samverkan med utbildningsarrangörer avseende t.ex. internationell marknadsföring av sådan verksamhet. 8.1 Statliga myndigheter I den s.k. krisberedskapspropositionen1 föreslår regeringen att relevanta delar av och läggs samman och att övriga delar överförs till andra verksamheter. Regeringen vill ha en i förväg utsedd myndighet som vid särskilt svåra kriser ska kunna leda insatserna på central nivå. På så sätt hoppas man bland annat öka möjligheterna för ett nödvändigt samarbete mellan ansvariga myndigheter. () verkar för ett säkrare samhälle genom att sprida kunskap och arbetar för att minska antalet olyckor och deras effekter. Verksledningen finns i . SRV sorterar under Försvarsdepartementet och har omkring 900 medarbetare, varav ca 340 inom den centrala förvaltningen i och resten vid skolorna. är en tillsynsmyndighet för räddningstjänsten inom landet. Operativt sker tillsyn över länsstyrelserna som i sin tur har tillsyn över . Ansvar för att leda räddningsinsatser är delegerat till varje kommun. Vid hjälpinsatser utomlands har verket ett operativt ansvar, bland annat genom att skicka personal och materiel till olika katastrofområden. Internationellt har SRV en hög beredskap för humanitära insatser. En internationell avdelning ska vara fullt utbyggd med 130 anställda. Den kommer att finansieras med biståndsmedel. 1 Samverkan vid kriser – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133). SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 95 Ett 80-tal personer arbetar med olycksförebyggande och ca 70 med räddningsinsatser. SRV arrangerar även samövningar där såväl myndigheter och kommuner deltar. Verket bedriver utbildning av personal inom räddningstjänst, kommuner m.fl. Utbildningen innehåller dock inga större övningar av svårare och komplexare karaktär, t.ex. tillämpade övningar i att hantera översvämningar och stormskador. Någon utbildning i ledarskap eller ledning förekommer inte heller. Tsunamikatastrofen, omfattande översvämningar som i , stormar som och alla stora skogsbränder drabbar människor hårt och ger stora ekonomiska förluster för myndigheter, företag och enskilda personer. Behov och krav finns på en utvecklad krisledning och hantering av katastrofer. sammanfördes med SRV och omfattar ett 20-tal tjänster. Hos finns som nämnts fyra skolor med specialanpassade utbildningslokaler, bibliotek och välutrustade övningsfält med verklighetsnära övningsanordningar. Skolorna ger kunskaper om säkerhetsarbete i samhället, de risker som finns och om olyckors effekter. Utbildning sker bland annat i släckningsarbete, taktik, ledning och trafikolyckor. Förutom ett brett utbud av utbildningar anordnas även konferenser för statliga myndigheter och organisationer, kommuner, landsting och privat sektor. Ett nytt och radikalt förändrat utbildningssystem för i första hand den kommunala räddningstjänsten, infördes med början . Utbildningarna i detta system är kopplade till lagen om skydd mot olyckor som trädde ikraft . Den nya lagstiftningen och utbildningssystemet innebär att kommunerna skall ta ett helhetsansvar för att personalen genom utbildning och erfarenhet har den kompetens som krävs för att allmänheten ska ha en tillfredsställande säkerhet. har uppdrag att utveckla ett bredare perspektiv på utbildningsverksamheten vad avser störning av samhällsviktig verksamhet. egna skolor ligger i Revinge utanför , nära , utanför , och . Utbildningsverksamheten där har genomgått många och omfattande förändringar över åren, med en ökande förändringstakt . En lång rad utredningar har föregått förändringar i lagstiftningar och utbildningar. Systemskiften är fortfarande under genomförande inom områdena skydd mot olyckor och Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 96 samhällets krishantering, som också fortsatt avveckling pågår efter avslutad civilpliktsutbildning inom det civila försvaret. Utbildningsvolymerna mätt i genomförda utbildningsdagar vid egna skolor har ökat, främst beroende på den nya tvååriga grundutbildningen inom skydd mot olyckor. Volymerna för övriga utbildningar har legat på en relativt nivå. Den planerade ökningen av utbildning för hantering av störningar i samhällsviktig verksamhet har uteblivit. utbildningar för civilpliktiga, som tidigare genererade stora utbildningsvolymer, upphörde helt . Distansutbildning har blivit ett allt viktigare inslag i flera av kurserna. En utveckling inom området pågår, samordnat genom centrum för risk- och säkerhetsutbildning (CRS). Centret inrättades och genomför utbildningar inom skydd mot olyckor, risk och säkerhet. Den ekonomiska omsättningen inom CRS har totalt varit i storleksordningen varav utgörs av externa intäkter och resten är anslagsfinansierat. har de båda avgiftsfinansierade verksamheterna internationell- och nationell uppdragsutbildningen ökat intäkterna. Ökningarna inom dessa områden har dock inte fullt kompenserat CRS för de intäktsminskningar som övriga faktorer inneburit. CRS har tvingats till nedskärningar av personal. Även lokalytorna har minskat, dock i mindre utsträckning än önskvärt till följd av låsningar i hyreskontrakt. De nya elevkategorierna har också inneburit att användningen av restaurang och logi minskat kraftigt vilket fått till följd att denna verksamhet uppvisar ett stort ackumulerat negativt resultat. ser ökade utbildningsbehov inom krisledning. En intern utredning2 bedömer att de egna skolorna har förutsättningarna att bedriva dagens utbildning på ett bra sätt. De har också kapacitet och kompetensbas för att öka utbildningsvolymen. Utredningen drar också slutsatserna att: Beläggningen på skolornas resurser varierar kraftigt över året, och genomsnittligt finns ett underutnyttjande av kapaciteterna. Efterfrågan på skolbunden risk- och säkerhetsutbildning förväntas bli lägre , om inte statsmakterna tar särskilda beslut om annat. För skolornas del kan volymerna för 2 Risk- och säkerhetsutbildningens utveckling, Dnr 500-6056-2005. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 97 grund- och vidareutbildning komma att minska med , jämfört med nuläget. Det finns stora behov och ökande efterfrågan på fortbildning inom området skydd mot olyckor. Ökningen avser dock främst efterfrågan på distansutbildning och stöd för utbildning och övning regionalt och lokalt. Fortbildningen bör stödjas med anslagsmedel. Det finns också stort behov av utbildning för krishanteringsförmåga hos kommuner m.fl. Även här gäller att utbildnings- och övningsstöd efterfrågas i första hand regionalt och lokalt. Om CRS skall kunna bli en efterfrågad aktör på området krävs dock tydligare uppdrag och avdelade särskilda resurser för bl.a. kompetensuppbyggnad och kursutveckling. Framtida utbildningsefterfrågan kräver en ominriktning med starkt ökade resurser för att utveckla och genomföra distansutbildning och regionalt/lokalt bedriven utbildning. Forskning och utveckling behöver öka med starkare koppling till utbildningen. Spetskompetens måste utvecklas. En högre grad av vetenskaplighet i utbildningen bör eftersträvas genom bl.a. ökad samverkan med universitet och högskolor. Akademisering av delar av utbildningen bör eftersträvas . måste ges resurser och utrymme för ökade kontakter inklusive information till och dialog med kommunerna och andra avnämare till utbildningen. Den allt mer efterfrågestyrda utbildningen kräver stor lyhördhet. En samlad bild bör skapas över all risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning i samhället, och sikte bör tas på att utveckla ett gemensamt koncept för denna i samverkan med andra utbildningsanordnare. Skolorna sköter själva sin nationella och internationella marknadsföring av utbildningsprogram, kurser och konferenser. Någon samlad och strukturerad marknadsföring har inte gjorts. Ett sekretariat för tjänsteexport är emellertid under uppbyggnad. Regeringen har i en proposition föreslagit en sammanslagning av och , bland annat för att för att få en operativ ledning av kriser i landet. Ett center för test- och övningsverksamhet passar väl in i bilden för att stödja den nya myndigheten i stora och komplexa övningar . Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 98 () är en planläggningsmyndighet med uppgift att hantera framtida kriser. Myndigheten löser denna uppgift genom omvärldsanalyser och analyser av olika samhällssektorer samt genom att leda och stödja utbildning inom krisområdet. Samhällets krisberedskap bygger på att kommuner, landsting, myndigheter, organisationer och företag tar sitt ansvar och samarbetar med varandra. KBM ska ha en helhetssyn och stödja de ansvariga – framför allt kommuner och länsstyrelser. Dessutom ska KBM tydliggöra de ansvarigas roller samt bygga upp och förmedla kunskap. KBM har kontor i och . I finns verksledningen och ledningen för alla enheter utom tekniska enheten, som finns i . På KBM arbetar 185 personer, varav 55 arbetar i . Vid krissituationer som mordet på , Göteborgskravallerna m.fl. händelser har polisens ledningsförmåga ifrågasatts och uppfattas av många som otillräcklig. En förbättrad högre ledarskapsutbildning och genomförande av större ledningsövningar skulle stärka polisen. Med den nya terroristlagen ges polisen ytterligare mandat i sin myndighetsutövning liksom att den förväntas leda resurser ur Försvarsmakten i terroristbekämpning. Kraven på polisens ledningsförmåga ökar därmed. Ett starkt behov att genomföra krisledningsövningar ihop med andra myndigheter finns sannolikt. Polisen har säkert inga egna resurser för att planlägga och leda sådana övningar. Att överlåta ansvaret för övningarna till Försvarsmakten och även till Försvarshögskolan med sina militära lärare kan vara känsligt. Den alpina fjällräddningsgruppen är en grupp som är frivilligt rekryterad och står under polisens ledning. Den verkar i övre fjällvärd och har en unik kompetens att uppträda där, oavsett om det är till fots, på skidor eller med helikopter. I gruppen finns allt från poliser, brandmän, fjällguider och reservofficerare. Gruppen är också engagerad i hemvärnet i vilket ger den ett brett verksamhetsområde. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 99 Jag har varit i kontakt med länspolismästaren i som i sin tur efterhört med kollegor runt om i om behovet av övningsverksamhet, ledarskapsutbildning m.m. som kan utvecklas i norra . Enligt Wuori löser de behov som kan finnas själva och något stöd från ett center i behövs inte. har bl.a. en egen träningsanläggning i , (). Försvarshögskolan (FHS) och () Försvarshögskolan bedriver bland annat utbildning i ledarskap och genomför ledningsövningar, såväl för militära som civila studerande. En långt gående utveckling har skett i Exercises. Undervisningen är i hög grad internationellt inriktad och utgår helt från NATO´s planeringsmodell. har 900 forskare. Omsättningen uppgår till , där kommer från uppdragsverksamhet. Institutet bedriver bland annat ett antal prov och tester inom ramen för sin forskning. För detta ändamål håller institutet med egna provanläggningar. Enligt FFU:s förslag ska FHS och FOI tillsammans spara från och med . För FHS, som troligen ska spara , innebär det sannolikt en omorganisation och en anpassning av antalet anställda, vilket i sin tur kan leda till skolan i högre grad än tidigare måste köpa tjänster för sin verksamhet. För FOI är det troligt att besparingen går ut över uppdragsverksamhet från försvarsmakten i form av färre antal forskningsprojekt och kan även drabba stödpersonal vid provanläggningar. FOI kommer att öka samarbetet med civila forskningsaktörer och kunder. För både FHS och FOI skulle ett center kunna medverka. omfattas inte av FFU förslag. Däremot får anstalten fler uppgifter och ett ökat ansvar till följd av ny lagstiftning vid terrorverksamhet. Ett behov kan finnas att utveckla Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 100 anstaltens förmåga att agera ihop med andra myndigheter vid terrorhot eller terrorsistangrepp. Detta kan göras genom att träna personalen i ledning. Länsstyrelser Länsstyrelserna är en tillsynsmyndighet och har i huvudsak inget operativt ansvar i krissituationer utom vid större kärnkraftsolyckor. Däremot förväntas de i lägen när flera kommuner eller regioner berörs utöva någon form av samordning. Fram till nedläggningen av militärdistrikten övades länsstyrelserna i sin samordning genom totalförsvarets ledningsövningar som återkom med viss regelbundenhet. Ett starkt behov finns att fortsätta med någon form av ledningsövningar. Sjukvården söker platser där man kan iscensätta olika former av scenarier. , Akut- och katastrofmedicinskt Centrum (AKMC) i och Försvarsmaktens vinterenhet i har samarbetat kring hypotermi3 och även utvecklat praktiska kurser inom området. Övningsverksamhet knyten till en tågolycka har också genomförts där varit övningsplats. Syfte var att öva omhändertagande i snö och kyla. SIDA och utländska räddningsorgan SIDA bedriver hjälpverksamhet i fattiga länder, bland annat i . Om utbildning och övningar i att hantera katastrofer utvecklas i de former som ovan beskrivs kan det finnas ett intresse att rikta delar av biståndet till kurser och övningar i för befattningshavare från dessa länder i att hantera katastrofer. Motsvarande resonemang som för fattiga länder gäller säkert även rikare länder. T.ex. torde det finnas ett intresse för länder i 3 Sänkt kroppstemperatur. Tillräckligt långvarig vistelse i kallt vatten eller kyla bedövar och kan slutligen leda till döden. Vid bland annat försvarsmaktens Dykeri och navalmedicinska Centrum arbetas med detta område. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 101 att skicka folk till övningar i att leda och hantera räddningstjänsten vid större översvämningar. är viktig för regionens fortsatta utveckling. Bedömning: Centret bör utreda en möjlig etablering av utbildnings- och övningsverksamhet i där flyg- och tågpersonal ska kunna öka sin kunskap om överlevnad efter ett haveri eller i en nödsituation under vinterklimat. Flygpersonal har en begränsad utbildning i att hantera situationer efter en nödlandning under vinterförhållanden. Den utrustning som finns ombord på flygplanen är också bristfällig. Utbildning och övningsverksamhet inom detta område borde utvecklas och även anpassas för att motsvarande behov inom tågtrafiken. Verksamheten bör vara självfinansierad. I finns en grundläggande trafikflygförarutbildning på gymnasienivå med upptagning från hela landet. Utbildningen har ett specialutformat program och sker i samarbete med . kommun har även i en skrivelse till begärt att en flygledarutbildning ska förläggas till orten. Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 102 Flyg över i norrsken. 8.2 Övningsverksamhet inom den kommunala räddningstjänsten Kommunerna har ett odelat ansvar för räddningstjänsten4 och förväntas att enskilt klara de flesta katastrofsituationer. Kraven på kommunledningen och räddningsledare i sådana situationer är höga. Ledarskapsutbildningen och träningen i att hantera större och komplexa situationer behöver utvecklas. För att ha en effektiv och väl fungerande räddningstjänst ingår övningsverksamhet som ett viktigt arbetsmoment för den kommunala räddningstjänsten. Övningsverksamheten omfattar allt från att hantera de tekniska hjälpmedlen på ett vant och korrekt sätt till att delta i krisledningsövningar med övriga kommunala förvaltningar. Den största övningsmängden är dock småskalig och handlar om de moment som är tydligt kopplade till utförandet av räddningsinsats exempelvis losstagning ur bil eller rökdykning. Övningsplatsen är anpassad efter övningsmoment och många kommuner har en egen övningsplats eller har samordnat det med ett antal grannkommuner 4 Lagen om skydd mot olycka. Krav på säkerhetssamordnare. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 103 En ny lag om kommuners och landstings krisberedskap föreslås i prop. 2005/06:133 om Samverkan vid kris – för ett säkrare samhälle. Den innehåller bland annat krav på kommunala risk- och sårbarhetsanalyser och krav på utbildning och övning av anställda och förtroendevalda. En utredning, som överlämnats till regeringen , föreslår bl.a. att polisens myndighetsuppgifter för explosiva varor överförs till kommunerna och att är primär tillståndsmyndighet för civila brandfarliga varor. Övning vid en tågolycka, i . Särskilda krav finns på övningsplatser med avseende på miljökonsekvensbeskrivningar etc. Att anlägga en övningsplats kräver ett omfattande arbete med att beskriva miljöpåverkan, finna tekniska lösningar för att minimera påverkan samt inte minst bemöta den argumentation som blivande grannar framför inför beslut. Det är därför av särskilt värde att räddningstjänsterna i samverkan skapar en resurs för att kunna genomföra övningar på ett för miljö så skonsamt sätt som möjligt. Med hänsyn till avstånd till övningsplats och andra praktiska hänsyn så torde detta endast gälla de mer kvalificerade övningarna. Småskaliga moment- och typövningar av enklare karaktär genomförs av kostnadsskäl lokalt. Ett exempel där regional samverkan möjligen skulle kunna vara framgångsrik är övningar inom CBRN-området (hot och olyckor Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 104 med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen) med de särskilda förutsättningar som händelse i subarktiska förhållanden ställer på såväl räddningstjänst, akutsjukvård samt övriga samverkande räddningsenheter. Regeringen ska enligt ovan nämnda proposition se över hur nationella resurser som är viktiga för krishantering kan samordnas bättre, bland annat inom CBRNområdet. Utbildning och övning bör vidareutvecklas och stärkas. Det finns fyra företag i som producerar produkter och tjänster inom CBRN-området med tillsammans 40 anställda5. är deras kunder enbart militära och civila myndigheter såsom , polisen, landstingen och . Bedömning: De kommunala räddningstjänsterna blir inte några storkunder till ett center i för test och övningsverksamhet.