sou · GUB3105 · 2007-01-01 00:00:00 — Med verkligheten som kraftkälla Syftet med denna skrift är att redovisa några av de många olika insatser som görs på landsbygden. Förhoppningsvis kan dessa också ge inspiration till fortsatt utvecklingsarbete. I Landsbygdskommit- téns slutbetänkande finns hänvisning till vissa av exemplen. Till detta läggs erfarenheter från arbetet med landsbygdsfrågor i våra grannländer , och . De lokala exemplen visar att det inte finns någon enhetlig modell för hur lokalt utvecklingsarbete uppstår. Initiativ kan komma från många olika håll i syfte att undanröja problem och/eller ta tillvara möjligheter. Verksamheter kan bedrivas på många olika sätt. Den gemensamma nämnaren utgörs dock av att initiativen tas av männi- skor som enskilt eller i samverkan vill åstadkomma någonting för sin bygd. Lokalt utvecklingsarbete kan inte kommenderas fram. Däremot kan förutsättningarna vara hindrande eller stödjande. För att underlätta läsningen följer redovisningen av de olika exemplen så långt möjligt en enhetlig struktur utifrån Landsbygds- kommitténs slutbetänkande. Följande punkter/frågeställningar be- lyses i exemplen: –Kort om den aktuella bygden. –Den utlösande faktorn – problemet/möjligheten/idén/omständig- heterna. –Vilken framtidslösning ville man åstadkomma – syfte och mål. –Hur mobiliserades deltagande och hur organiserades arbetet? –Vilka samarbetsparter/partners medverkade, deras roll eller roller? –Hur finansierades arbetet – bygdens egna insatser, bidrag m.m. –Hur löstes uppgiften – verksamhetsinnehåll och organisation. –Ekonomin – investeringar och framtida driftsekonomi/kommer- siell bärkraft. –Vad hade hänt om projektet inte genomförts? –Vilka långsiktiga utvecklingsförutsättningar har projektet givit? –Hinder på vägen och hur de kan undanröjas. –Viktiga vunna erfarenheter. Innehållet i första delen av texterna bygger på intervjuer. Textför- fattare är , . I den andra delen beskrivs landsbygdspolitiken i våra grannländer. Detta avsnitt är beskrivet av expert, forskare . Författarna svarar själva för innehållet i rapporterna. Lokalt perspektiv på ansvar och roller............................. 1.1 Områdesstyrelsen i Kall, Åre kommun.................................... 1.2Svågadalsnämnden – representativ demokrati utan Landsbygdens företagande och arbetsmarknad .............. Gemenskapsföretag blev modellen för Laxdal............ 2.2Kerstins Udde Spa och Turism ekonomisk förening, bykooperativ i Trehörningsjö ................................................. 2.3Trångsviksbolaget, bygdeförening med ekonomiska 2.4 Passion för sten bakom i .............. 2.5Bolagsbolaget , utmanar gammaldags 2.6Kraftigt ökad lokal upphandling med samordnad Lokal upphandling till småkök i kommun ................. trycker på knappen ........... Bättre potatisaffärer genom Bjäre Hembygd ......................... Gotlandsstugor, nytt koncept för lantbrukare i först med brasved i stor skala........ sticker ut genom Mer Värd Mat .............................. Fisketurism Sydost fick många att ta steget ........................... Landskapets förändring – de areella näringarna, natur- Naturbeten på väg att stå på egna ben .............. Naturbeteskött i får stort genomslag .......................... 3.3Gårdsförsäljning i samverkan – Gröna Hagars 3.4 Öströö fårfarm drar 30 000 besökare...................................... 3.5Markägaravtal undanröjer turistkonflikter i och Utmaningar för en fungerande vardag – livsvillkoren lockar med stora tomter..................................... Generationsboende i Klöverträsk, kommun ................ 4.3Eget fastighetsbolag byggde 16 hyreslägenheter på Entreprenörsinvandring från till ............. Samordnad service i , kommun.......................... Äldreomsorg i Borgvattnet, kommun ..................... Servicecentrum i , kommun..................... först med fjärrundervisning .......................................... Signebyns friskola i ................................................. Fler turer och lägre kostnader med flextrafik i ByaNät – bygdens eget bredband, Envis kamp gav vägsamverkan i .............................. kommer loss med nya Ledstjärnans Aktivitetshus i väcker respekt................ Bandyklubb lyser upp vinterhalvåret .............. Kompetens, lärande och forskning ............................... Entreprenörsskolan i satsar på människorna........... 5.3Naturbruksgymnasiet , nav för samordning och Närlärcentra i och .............................. Minilärcentra i kommuns fjällbygd ..................... – först med uttalat landsbygdsprogram landsbygdspolitik Mest en bred och ambitiös – landsbygden alltid i fokus 1Lokalt perspektiv på ansvar och roller I kapitel ett tas det lokala utvecklingsarbetet ur demokratiperspektiv upp och därmed vad tillgång till lokala demokratiska fora betyder för lokal utveckling. 1.1Områdesstyrelsen i Kall, Åre kommun Kallbygden utgörs av ett antal byar nordväst om kommuns centralort med en yta lika stor som . Den stora är läns tredje största sjö. I för- samling finns ca 500 invånare. Enligt bygdens egen hemsida finns över 80 företag verksamma i bygden. erbjöd Åre kommun lokala utvecklings- grupper en möjlighet att ingå i en områdesstyrelse för den kommunala verksamheten i bygden. anmälde sitt intresse och utsågs till försöksområde. Till områdesstyrelsen utsågs 5 partipolitiskt valda ledamöter med suppleanter och Kall fick utse lika många. Det första valet av ledamöter genomfördes i samband med or- dinarie val. Valet föregicks av ett nomineringsförfarande där samt- liga mantalsskrivna i bygden fick lämna förslag på lämpliga perso- ner. De föreslagna tillfrågades därefter om de stod till förfogande. Alla som sa ja uppsattes på en lista i bokstavsordning som utgjorde valsedel. Väljarna fick sedan kryssa för fem namn. De fem personer som fick flest röster utsågs sedan formellt av kommunfullmäktige att ingå i områdesstyrelsen. Efter utvärdering beslutade kommunfullmäktige att perma- nenta verksamheten varvid nytt val genomfördes . minskades antalet ledamöter i de kommunala nämnderna vilket inne- bär att områdesstyrelsen nu utgörs av 3 partipolitiskt valda leda- möter och 3 ledamöter valda direkt av Kallborna på det sätt som beskrivits ovan. Lokalt perspektiv på ansvar och roller För områdesstyrelsen finns ett reglemente antagit av fullmäktige som innebära att den har ansvar för förskola, skola upp till årskurs 6 och hemvård i bygden. Områdesstyrelsen är en del av kommunens verksamhetsförvaltning. Budgeten ligger på drygt 10 miljoner och verksamheten leds av en områdeschef med kontor i . –Områdesstyrelsen innebär kortare, snabbare och smidigare be- slutsvägar och vi har kommit närmare personalen, menar områdes- chefen . Områdesstyrelsen arbetar i nära samverkan med . Konkret innebär det att man har representation i varandras styrelser med en stående punkt på dagordningen vilket innebär att man håller varandra informerade om vad som är på gång i bygden. –Anledningen till att vi gick med i försöket var att vi såg det som en möjlighet att påverka och det har vi fått, säger som är vice ordförande i . hade ex vis äldreboendet med 6 lägenheter knappast kommit till stånd. Samverkan har också gått smidigare på andra sätt. Intresseföre- ningens fastighetsbolag har bl.a. kunnat uppföra en ny lokal för affären genom en påbyggnad på skolan vilket gjort bygget billigare. Till bilden hör att också äger ett vindkraftsbolag och ett bredbandsbolag. Det sistnämnda har bidragit med trådlöst Internet i bygden med 2 MB in- och ut. –Bredband är en nödvändighet om vi ska få folk att flytta hit, säger som trots att många har lämnat Kallbygden känner en försiktig optimism för framtiden. Ett rally- center är på gång i samverkan mellan ett Stockholmsföretag och lokala intressenter. En privatperson har gjort stora investeringar i där lockade 30 000 besökare. , områdeschef, tfn , Hemsida: /kommun Lokalt perspektiv på ansvar och roller 1.2Svågadalsnämnden – representativ demokrati utan partier med ca 600 invånare och en yta på ca 300 km2 ligger i den nordvästra kilen av och utgör en del av den s.k. Dellenbygden. Från områdets centrum är det 7 mil till medan närmaste större ort i grannkommunen ligger . har en kommundelsorganisation för barnomsorg, skola, fritid, kultur och socialtjänst. ändras dock organisationen till en traditionell med program- nämnder. blir dock kvar som lokal nämnd. Kommunens satsning på inleddes efter ett lokalt politiskt initiativ med uppförande av en anläggning för samordnad service – Svågagården – i byn . Anläggningen på 3 119 kvm kom att innehålla nya skollokaler, kök, matsal, kyrksal, bibliotek, byverkstad, kultur- och idrottshall, barn- stuga samt lokaler för distriktssköterska/hemtjänst och en bostads- enhet. För Svågagården utsågs en ledningsgrupp bestående av verk- samhetsansvariga och fackliga representanter. Vidare inrättades ett förvaltningsråd på nio personer som representerade olika organisa- tioner samt personalrepresentanter. I platschefens delegationsför- ordning ingick att förvaltningsrådet skulle höras innan beslut fattades. Efter förslag från självförvaltningsrådet fattade fullmäktige 1996 beslut om att på försök inrätta en partipolitiskt neutral och ledning av den kommunala verksamheten i dalen, en verksamhet som efter två försöksperioder nu har permanentas. Syftet kan enkelt uttryckas som en strävan efter ökat lokal makt över den kommunala verksamheten i området. Valet till sker efter ordinarie val. Det genomförs på så sätt att kommunledningskontoret sänder ett brev till samtliga personer i området som fritt får föreslå kandidater till nämnden. Därefter sänds förfrågan till samtliga före- slagna varav huvuddelen säger nej. De som återstår sätts upp på en valsedel med namn i bokstavsordning. I valet som sker i den ordinarie vallokalen får väljarna kryssa för högst sju namn på nämnda valsedel. Kommunfullmäktige fattar sedan det formella be- slutet om att de sju personer som får flest röster utses att utgöra . De sju följande personerna blir ersättare i nämnden. I mandat ingår att hantera barnomsorg, skola, hemtjänst, bibliotek och fritidsfrågor i dalen med en budget som Lokalt perspektiv på ansvar och roller f.n. uppgår till ca . Enligt kom- muns planeringschef, , är man bra på att hålla i pengarna och brukar regelmässigt leverera ett litet överskott. Nämnden är i formell mening att betrakta som en kommundelsnämnd som har att verka utifrån ett av kommunen antaget reglemente. Uppdraget har senare kompletterats så att nämnden också kan bedriva viss verksamhet för att utveckla det lokala näringslivet. Det som kommit ut av detta är ett företagsregister, bättre skyltning och påtryckningar (med starkt stöd av kommunen centralt) som kan ha bidragit till att blivit upprustat vilket underlättar pendling till jobb till grannkommunen . Enligt är den mest påtagliga effekten ett något ökat engagemang för samhällsfrågor i den aktuella bygden. Deltagandet i valet till nämnden visar dock en neråtgående tendens från 69,7 pro- cent 2002. Genom att de som valts in i nämnden inte tidigare varit politiskt aktiva har nya människor blivit delaktiga i beslutsfattande. Valdeltagandet i de allmänna valen ligger under riksgenomsnittet. Svågagården som tillkom före ses dock som den viktigaste insatsen för bygden. Där jobbar nu drygt 20 perso- ner och det anses sannolikt att en del av de verksamheter som där finns, den satsningen förutan, hade hamnat i någon av tätorterna utanför . – har fört bygden närmare kommunen, nu finns vårt område på kartan på ett annat sätt än tidigare, menar nämndens nuvarande ordförande . har utvärderats av docent och doktorand vid . Arbetets namn är Representativ demokrati utan partiet – vad kan vi lära från ? , planeringschef , tfn E-post: , ordförande, tfn E-post: Lokalt perspektiv på ansvar och roller () och () ligger i . Runt öarna finns med en mängd skär och . På öarna finns ca 200 fastigheter med 320 fastboende och ca 500 fritidsfastigheter. Fritidshusen, campingen och båtarna genererar 6 000–8 000 övernattningar plus ca 2 000 dagsturister. På öarna finns 60 företag varav de flesta inom service & hantverk. gjordes tillsammans med en SWOT-analys för öarna som engagerade ett 70-tal av öarnas invå- nare. För att hantera det man kommit fram till bestämdes att man måste träffas igen vilket ledde till det öråd som inrättades 1997. Örådet utgörs av ett stormöte . Där växte tanken fram att skapa ett representativt forum för att hantera övergripande frågor och kontakter med myndigheter. På öarna finns 11–12 före- ningar som hanterar olika frågor som i kontakter med myndigheter ofta spelar ut sina intressen mot varandra. Lösningen blev en direktvald nämnd med nio ledamöter till vilken det första valet skedde . Valet som är helt frikopplat från det allmänna valen går så till att en lista med samtliga mantalsskrivna på ön från sätts upp på en lista i åldersordning som distribueras till samtliga hushåll. Ingen nomineringslista förekommer och inte heller någon personvalskampanj. På valdagen går man till vallokalen och lämnar sin lista med 9 förkryssade namn. De nio personer som fått flest röster utgör sedan nämnden. De som valts har möjlighet att säga nej men det har bara skett i ett fåtal fall. Notabelt är att de partipolitiskt aktiva på öarna fick relativt få röster i det första valet till . har man fått ett representativt organ för kontakter med olika myndigheter, kontakter som tas utan att gå via kommunen. Verksamheten bedrivs också helt utan kom- munala medel. Man har dock fått tillgång till EU-medel genom projektet mobilisering på ca som används till trycksaker, porto, information och datortjänster etc. håller i örådet som lever vidare med stormöten . Inte minst har lyckats driva fram en satsning på till en obemannad linfärja mellan öarna som varit i drift . Ett annat viktigt framsteg är att man lyckats enas om att förorda en satsning på landets första – – som ska stå klar . Lokalt perspektiv på ansvar och roller För detta är hela 12 arbetsgrupper igång för att hänga med och kunna påverka så att inte lägger en död hand över fisket och andra verksamheter på öarna. En arkitekttävling om det Naturum som blir en viktig del av skall avgöras . Vidare arbetar arbetsgrupperna med olika utvecklingsfrågor på öarna bl.a. satsning på kvalitetsturism, skola och boende. Man för- söker bl.a. skaffa mark för att bygga bostäder i stiftelseform för att ge ungdomar möjlighet till bostad och undvika spekulation. Låg- och mellanstadieskolan som är hotad vill man rädda genom att få hit fler barnfamiljer och genom att ge skolan en unik skärgårds- profil som även kan locka elever från andra håll. –Den mest påtagliga effekten av är att den har överbryggat sociala gränser och skapat ett öppnare samhälle så att vitalar med en röst i våra myndighetskontakter, säger nämndens vice ordförande . –Utan detta representativa organ hade inte nationalparksprojek- tet kommit igång, åtminstone inte med öbornas tillskyndan. Genom insyn i och påverkan av projektet kan vi nu se till att helårssamhället stärks i sin utveckling, säger som berättar att nämndens långsiktiga vision är 500 fastboende. , ordförande, tfn , i södra har ca 15 000 invånare varav hälften finns i stad. Resten betraktas som landsbygd dit också de tre bruksorterna , och Vikmans- hyttan räknas. Kommunens vision är en bygd med framtidstro där människor och näringsliv utvecklas. I förverkligandet av den visionen betraktas landsbygden som en av de främsta tillgångarna. Målet är en stabil befolkningsutveckling med en levande landsbygd med livskvalité, verksamheter och öppet landskap. Därför arbetar kommunen med att utveckla ett arbetssätt för att inte minst landsbygdens människor ska komma till tals. Lokalt perspektiv på ansvar och roller som är utvecklingssekreterare på näringslivsenheten med bl.a. ansvar för landsbygdsfrågor beskriver det hela som en lärande process för alla parter, landsbygdsborna själva och kommu- nens förvaltningar och bolag, där inget är givet från början. En viktig utgångspunkt för arbetet är att det finns mycket aktiva bygdegrupper ex vis i byar som . Vik- tigt i det kommunala arbetet är öppenhet för nya idéer och med- vetenhet om samspelet med det parlamentariska systemet. För att ge stadga åt arbetet har ett kommunbygderåd bildats. Medlemmar är ett 20-tal föreningar som i olika avseenden arbetar med att utveckla landsbygden. Medlemsavgiften är endast 200 kro- nor. Rådet har en ideellt arbetande styrelse på 5 ledamöter. är adjungerade ledamot och fungerar som en länk till de kommunala förvaltningarna. Bland medlemmarna finns 6 lokala ut- vecklingsgrupper som fått i s.k. bygdepeng som man fritt fått förvalta över. –2005 lade i in ca och kommunen 100 000 till olika projekt. har kommunen avsatt 75 000, medel som fördelas efter ansökan inte minst från nya grup- per med utvecklingsidéer. Det viktigaste resultatet är, enligt , fler engagerade människor och en breddad diskussion både utåt mot medborgarna och inåt mot kommunens förvaltningar och bolag. Dessutom finns ett antal fysiska resultat i form av nya samlingsplatser m.m. Ett hinder i arbetet är av naturliga skäl att alla inte vill samma sak. Det är därför en balansgång i hur mycket kommunen ska styra. Olika befolkningsstruktur gör att utvecklingsinsatser ibland krockar med att skolor måste läggas ner på grund av sviktande elevunderlag. Andra hinder kan vara att klara kostnader för infra- struktur vid etablering av nya företag. En viktig erfarenhet är att mixade grupper berikar diskussionen och bidrar till att man förstår varandras roller. Vidare gäller det att hitta former för hur kommunen ska visa uppskattning för de insat- ser som görs. , utvecklingssekreterare, , tfn 2Landsbygdens företagande och arbetsmarknad I område två är det näringspolitiska perspektivet och arbetsmark- naden i fokus. 2.1Gemenskapsföretag blev modellen för Laxdal Laxdal marknadsförs som ett område mellan och på ungefär 100 x som innefattar ca 30 sjöar, tre laxfö- rande älvar och havskust. Inom området finns ca 5 000 invå- nare fördelade på över 25 byar. I politiskt/administrativt hänseende utgörs området av norra delen av kommun med 3 mil norr om som centrum. genomfördes ett flertal projekt med offentligt finansierade projekt – kommun och – i syfte att främja turismen i området. Då byggdes laxobservatorium, laxtrappor etc. Det senaste projektet drevs av en ekonomisk förening på uppdrag av kommun. Ett stort misstroende från entreprenörerna/medlemmarna i före- ningen mot den ekonomiska föreningens styrelse grundat på stora förväntningar och ett magert resultat gjorde att projektet gick i stå /2004. En ny styrelse tillsattes som tog ett omtag bl.a. genom att tillsätta en projektledare utifrån. Det magra resultatet handlade om att det fanns för lite turist- produkter att sälja. Projektledaren och den nya styrelsen fann att man för att råda bot på detta måste bli sin egen aktör. Campingen som stod utan entreprenör togs om hand av föreningen. Med hjälp av intäkter från campingen, företagsstöd från på och ideellt arbete byggdes ett fiskecentrum. Med tre sorters kapital – driftsintäkter, offentliga pengar och ideellt ar- bete – las grunden till det som har utvecklats till ett gemenskaps- företag. Landsbygdens företagande och arbetsmarknad Den ekonomiska föreningen omorganiserades till en ideell före- ning med ett 20-tal föreningar som medlemmar som betalar en symbolisk avgift på . För att driva den kommersiella verksamheten har föreningen i sin tur bildat aktiebolaget . Förebilden är hämtad från där gemenskapsföretag (Community Business) är all- männyttiga, affärsdrivande företag som främjar ett gemensamt in- tresse och strävar efter både ekonomiska och samhälleliga vinster. I den ideella föreningen har varje medlem en röst och medlem- marnas ekonomiska ansvar är begränsat till medlemsinsatsen i den ideella föreningen. Föreningens syfte är att utgöra ett forum och en samlande kraft för utveckling av bygden till en livskraftig region. Föreningen är öppen för alla som vill verka för detta mål. bedriver turistverk- samhet under formell självständighet men på uppdrag och infly- tande från den ideella föreningen. Aktiebolaget agerar på kommer- siella villkor och skriver avtal med andra företag, markägare och fiskevårdsområden och producerar, utvecklar, marknadsför och säljer egna och andras turistprodukter. Det är företagets förmåga att producera och ta betalt för tjänster och produkter som genere- rar intäkter. Bolaget driver Laxdalens Camping och Laxdals Fiske- och aktivitetscentrum. Modellen tryggar samtliga parter. När fiskevårdsområden, byaföreningar och företag skriver avtal med turistbolaget vet de att de att de genom medlemskapet i den ideella föreningen som äger turistbolaget har full insyn och att pengarna går till ett gott ändamål, den egna bygdens utveckling. En enkät bland medlemmarna 2005 gav besked om att arbetet ska inriktas på turism, upprustning av campingen och hotet mot bygdens livsmedelsbutiker. Det sistnämnde har lett till att den ide- ella föreningen fått i uppdrag av att driva ett projekt som syftar till att utveckla förutsättningarna för omvand- ling av de fyra livsmedelsbutikerna i området till servicepunkter för privata och offentliga tjänster. Då en av dessa butiker, den i Fällfors lades ned, övertogs den av bolaget och är i drift igen . Föreningen har också fått i uppdrag av kommun att leda ett kortvarigt Interreg-projekt tillsammans med tre finska bygdeföretag som syftar till att ta fram nya turistpro- dukter. Det EU-finansierade projektet avslu- tades /2006 och verksamheten i Gemenskapsfö- retaget står nu på egna ben. drivs campingen, fiske- Landsbygdens företagande och arbetsmarknad centret, en livsmedelsbutik, frisör, bibliotek och café och mer är på gång. Företaget sysselsätter nu 6 personer, 4 i bolaget och 2 i den ideella föreningen. Till detta kommer jobb hos företag och entre- prenörer med vilka bolaget har avtal. Gemenskapsföretagets ledare, GF-ledaren, ser möjligheterna att komma över investeringskapital som ett stort problem i all bygdeutveckling. I ett försök att gynna socialt moti- verad affärsverksamhet i glesbygden har därför kommun, som första kommun i landet, i nästan total politisk enighet över blockgränserna, satt in pengar på s.k. JAK-konto med statlig in- sättningsgaranti. Det innebär lån utan ränta för båda parter. Bolaget räknar med ett investeringsbehov på 5–10 miljoner bl.a. för att bygga ett naturturismhotell. Enligt är långsiktiga utvecklingsförutsättning- arna helt beroende av engagemanget från bygdens människor. Offentlig sektor behöver lokala medspelare för att fullfölja sina åtaganden gentemot sina kommuninvånare. I har man visat att man är intresserad av att pröva nya former för samarbete för att upprätthålla en bra servicenivå i glesbygden. Det handlar om en mental övergång hos samtliga parter, från bidrag till uppdrags- tänkande. Ett annat problem i arbetet är behovet av tillstånd från olika för- valtningar dvs. att man är positiv i stort medan praktiken krånglar till det. Önskemålet är en enda kontakt med myndigheterna. , Laxdal, tfn , 070- 2.2Kerstins Udde Spa och Turism ekonomisk förening, bykooperativ i Trehörningsjö Trehörningsjö ligger i norr om . som kom och in- dustrins behov av skogsråvara tredubblade befolkningen . Genom rationaliseringen i skogsbruket har antalet invånare i församlingen sjunkit till 550 personer dvs. till samma nivå som . Landsbygdens företagande och arbetsmarknad SOU 2006:105 1990 bildade ett antal kvinnor på orten ett nätverk med syfte att utveckla Trehörningsjö. En första idé var att fira stationssamhällets 100-årsjubileum. Man inbjöd till stormöte för att samla ihop idéer. Hela byn engagerade sig och jubileet blev en succé. Stärkta av framgången bildade byborna ett kooperativ med syfte att rädda vårdcentralen, 1994 ändrade man inriktning och satsade på hälsa och rehabilitering.