sou · GUB319d3 · 2007-01-01 00:00:00 — Finska språket i Stockholms- och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ges i uppdrag att analysera om det finns förut- sättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även i ett om- råde inom Stockholms- och . Om utredaren bedömer att det finns förutsättningar att utvidga förvaltningsområdet för finska skall utredaren lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs, redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av förslagen samt förslag till finansiering. Målet för den svenska minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till infly- tande, samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. nationella minoriteter är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken är samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch. Minoritetspolitiken bildades som politikområde 2000 och grun- das på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner: ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- Bestämmelserna i dessa konventioner har ut- gjort en grund för den svenska politiken på området. gäller i två språklagar, la- gen (1999:1175)om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar och lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Lagarna innebär att enskilda har laglig rätt att använda minoritets- språken samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvalt- ningsmyndigheter och domstolar i de geografiska områden där språken har lång tradition (förvaltningsområden). Lagstiftningen gäller för kommunala samt statliga lokala och regionala förvalt- ningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar förvaltningsområdet för samiska respek- tive förvaltningsområdet för finska och meänkieli. Med statliga för- valtningsmyndigheter avses här polismyndighet, skattemyndighet, försäkringskassa, åklagarmyndighet, kronofogdemyndighet, ar- betsförmedling, tullmyndighet, länsstyrelse, lantmäterimyndighet, region, skogsvårdsstyrelse m.fl. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområ- dena har rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. Lagstiftningen för finska och meänkieli omfattar , , , och kommuner. i har i uppdrag att följa tillämpningen av lagstiftningen och redovisa erfarenheterna till regeringen. Behovet av en utredning Av de finsktalande i bor endast inom det nuva- rande förvaltningsområdet för finska. En särskilt stor andel finsk- talande bor i Stockholms- och . Med avses området runt sjön , dvs. delar av , Västman- land och . finns en finsk-svensk arbetsgrupp för minori- tets- och minoritetsspråksfrågor som utgör ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte mellan och . I en rapport som överlämnades till regeringen konstaterar ar- betsgruppen att det är en brist att minoritetsspråkslagstiftningen endast omfattar ett område där en liten del av sverigefinnarna lever, medan den största delen av sverigefinnarna lever i sådana delar av som inte omfattas av den särskilda minoritetsspråkslag- stiftningen. Arbetsgruppen pekar på ett tilltagande intresse för finska och finsk kultur. Vid har genom regi- onalt och lokalt initiativ ett finskt språk- och kulturcentrum inrät- tats. Arbetsgruppen anser att det finns skäl att överväga förutsätt- ningarna för och konsekvenserna av att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till vissa områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet. har i sin uppföljning av hur genomfört sina konventionsåtaganden på området rekommenderat att för- bättra situationen för finska språket utanför det nuvarande finska förvaltningsområdet. I uppföljningen pekas också på vissa brister i den nuvarande lagstiftningen vad gäller tillhandahållande av skrift- liga dokument på minoritetsspråk. Det finns mot denna bakgrund nu skäl att utreda om det finns förutsättningar för en utvidgning av förvaltningsområdet för det finska språket till att täcka även andra geografiska områden än vad den nuvarande lagstiftningen gör. Utredningen bör begränsas till Stockholms- och . Utredaren skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndig- heter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stock- holms- och . Analysen skall omfatta en bedömning av intresset och behovet hos enskilda sverigefinnar av en sådan utvidgad lagstiftning eller andra åtgärder. I denna bedömning skall unga och äldre sverigefin- nars intresse, behov och förutsättningar beaktas och redovisas sär- skilt. Även jämställdhetsaspekter skall belysas i sammanhanget, vil- ket bl. a. innebär att bedöma huruvida det föreligger skillnader i intresse, behov och förutsättningar mellan kvinnor och män samt flickor och pojkar. Analysen skall även omfatta en bedömning av kommunala och statliga myndigheters samt domstolars möjligheter och beredskap, , att hantera en utvidgad lagstiftning om rätt att använda finska vid enskildas kontakter med myndigheten eller domstolen. Analysen skall också omfatta en bedömning av hur ett utvidgat förvaltningsområde bör avgränsas. I vissa kommuner finns en sär- skilt stor andel finsktalande. Detta bör beaktas vid avgränsningen. Ett utvidgat förvaltningsområde bör dock så långt möjligt vara sammanhängande. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der. Utredaren skall även lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs. I detta sammanhang bör övervägas om den nuvarande lagstiftningen direkt kan göras tillämplig på ett utvidgat förvaltningsområde eller om det behövs en ny motsvarande lagstiftning. Utredaren skall även överväga behovet av ändringar i den nuva- rande lagstiftningen mot bakgrund av den uppföljning som gjorts inom och av i . Om det behövs skall utredaren lämna förslag till ändringar. Utredaren skall i enlighet med bestämmelserna i kommittéför- ordningen (1998:1474) redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av de förslag som lämnas. Till detta kommer att även konsekvenserna för barn och unga skall redovisas där det är relevant. Kostnaderna för olika slags myndigheter skall särskilt uppmärksammas. Förslag till finansiering skall lämnas. Utredaren skall i arbetet ha kontakt med berörda kommuner, landsting, domstolar och statliga myndigheter. Utredaren skall även bereda företrädare för den sverigefinska minoriteten möjlighet att framföra sina synpunkter. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Tilläggsdirektiv till utredningen om finska språket i Stockholms- och (Ju 2004:01) Den särskilda utredare som har i uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även i ett område inom Stockholms- och , skall också analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även inom det sydsamiska området. Om utredaren bedömer att det finns förutsättningar att utvidga förvaltningsområdet för samiska skall utredaren lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs, redovisa ekonomiska, administrativa och andra konsekvenser av förslagen samt förslag till finansiering. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkal- lade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att analy- sera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar till att även gälla i Stockholms- och (dir. 2004:6). Enligt direktiven skall utredaren redovisa sitt arbete . Lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltnings- myndigheter och domstolar (språklagen) tillämpas hos kommuner samt statliga, regionala och lokala förvaltningsmyndigheter med ett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvis omfattar för- valtningsområdet för samiska. Med förvaltningsområdet för sa- miska avses , , och kommu- ner. Frågan om en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har behandlats i olika sammanhang. Bland annat har ex- pertkommitté om tillämpningen av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, i sin uppföljning av hur har genomfört sina konventionsåtaganden på området, noterat att syd- samiskan har sin traditionella hemvist huvudsakligen utanför det nuvarande samiska förvaltningsområdet. I uppföljningen konstate- ras också att sydsamiskan är mycket hotad och att särskilda åtgär- der krävs för att skydda och främja detta språk. i har på regeringens uppdrag re- dovisat konsekvenserna av en utvidgning av det samiska förvalt- ningsområdet till det sydsamiska området. Med det sydsamiska området avses de södra delarna av det traditionella samiska språk- området som omfattar delar av , , Jämt- lands och . visar att ett utökat förvaltningsområde skulle öka den geografiska basen för den sa- miska språkdomänen och ha stor betydelse i de områden där det finns ett starkt lokalt engagemang för den sydsamiska språkvarie- teten och kulturen. Med utgångspunkt i fin- ner regeringen att det finns behov av att utreda om det finns förut- sättningar för en utvidgning av förvaltningsområdet för det samiska språket till att täcka även det sydsamiska området. Dessutom fram- går av antagna handlingsprogram för det samiska språ- ket att språklagen bör omfatta även det sydsamiska området. Utredaren skall analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyn- digheter och domstolar till att gälla även inom det sydsamiska om- rådet. Analysen skall omfatta en bedömning av intresset och behovet hos enskilda samer av en sådan utvidgad lagstiftning eller andra åt- gärder. I denna bedömning skall unga och äldre samers intresse, behov och förutsättningar beaktas och redovisas särskilt. Även jämställdhetsaspekter skall belysas i sammanhanget, vilket bland annat innebär att bedöma om det finns skillnader i intresse, behov och förutsättningar mellan kvinnor och män samt mellan flickor och pojkar. Analysen skall även omfatta en bedömning av kommunala och statliga förvaltningsmyndigheters samt domstolars möjligheter och beredskap, , att hantera en utvidgad lagstift- ning om rätt för enskilda att använda samiska vid kontakter med myndigheten eller domstolen, samt kommunernas möjligheter och beredskap att erbjuda förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på samiska. Analysen skall också omfatta en bedömning av hur ett utvidgat förvaltningsområde för samiska bör avgränsas. Ett utvidgat förvalt- ningsområde bör så långt som möjligt vara sammanhängande. Utifrån analysen skall utredaren redovisa sin samlade bedömning av förutsättningarna för en utvidgad lagstiftning eller andra åtgär- der. Utredaren skall även lämna förslag till lagstiftningsåtgärder som föranleds av de överväganden som görs. I detta sammanhang bör det övervägas om den nuvarande lagstiftningen direkt kan göras tillämplig på ett utvidgat förvaltningsområde för samiska eller om det behövs en ny motsvarande lagstiftning. Utredaren skall i arbetet ha kontakt med berörda kommuner, landsting, domstolar och statliga myndigheter. Utredaren skall även ge företrädare för den samiska minoriteten möjlighet att framföra sina synpunkter. För arbetet gäller i övrigt de krav på kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar som har angetts i de ursprungliga direkti- ven (dir. 2004:6). Förlängd tid för uppdraget Uppdraget skall redovisas . Ett delbetänkande i de delar som gäller finska språket i Stockholms- och skall redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om finska och sydsamiska språken (Ju 2004:01) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade statsrådet en särskild utredare med uppdrag att analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska i kontakt med förvaltningsmyndigheter och domstolar till att även gälla i ett område inom Stockholms- och (dir. 2004:6). Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdraget redovisas . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:23) förlängdes utredningstiden till och utredaren gavs i uppdrag att även analysera om det finns förutsättningar att utvidga lagstiftningen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gälla även inom det sydsamiska området. Utredaren skall i stället redovisa sitt uppdrag . Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk European Charter for Regional or Minority Languages I det följande återges konventionstexten på engelska och svenska. har ratificerat följande artiklar i del III av den Europe- iska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk för respektive språk SOU 2006:19 Bilaga 4 kulturell verksamhet och kulturella inrätt- ekonomiska och sociala förhållanden The member States of signatory hereto, Considering that the aim of is to achieve a greater unity between its members, particularly for the purpose of safe- guarding and realising the ideals and principles which are their common heritage; Considering that the protection of the historical regional or minority languages of Europe, some of which are in danger of eventual extinction, contributes to the maintenance and development of Europe's cultural wealth and traditions; Considering that the right to use a regional or minority language in private and public life is an inalien- able right conforming to the prin- ciples embodied in the United Nations International Covenant on Civil and Political Rights, and according to the spirit of the Coun- cil of Europe Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms; Having regard to the work carried out within the CSCE and in par- ticular to the Final Act of 1975 and the document of the Meeting of 1990; Stressing the value of intercultural- ism and multilingualism and con- sidering that the protection and encouragement of regional or minority languages should not be to the detriment of the official lan- guages and the need to learn them; Realising that the protection and De medlemsstater i som har undertecknat denna stadga, beaktar att mål är att uppnå en ökad sammanhållning mel- lan dess medlemmar, särskilt för att värna om och förverkliga de ideal och principer som utgör deras gemen- samma arv, anser att värnandet om historiska landsdels- och minoritetsspråk i , av vilka somliga hotar att små- ningom utslocka, bidrar till att upp- rätthålla och utveckla kultu- rella rikedom och traditioner, anser att rätten att använda landsdels- eller minoritetsspråk i det privata och offentliga livet är en omistlig rättighet som stämmer överens med princi- perna i inter- nationella konvention om med- borgerliga och politiska rättigheter och med andan i kon- vention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläg- gande friheterna, beaktar det arbete som utförs av Konferensen om säkerhet och sam- arbete i och särskilt slutakten från och dokumen- tet från , betonar värdet av mellankulturell miljö och flerspråkighet och anser att skydd och främjande av landsdels- eller minoritetsspråk inte skall gå ut över de officiella språken och behovet att lära dessa, är medvetna om att skydd och främ- promotion of regional or minority languages in the different countries and regions of Europe represent an important contribution to the of a Europe based on the principles of democracy and cul- tural diversity within the frame- work of national sovereignty and territorial integrity; Taking into consideration the spe- cific conditions and historical tra- ditions in the different regions of States, agreed as follows: Part I - General provisions Article 1 – Definitions For the purposes of this Charter: a regional or minority languages means languages that are: i traditionally used within a given territory of a State by nationals of that State who form a group numerically smaller than the rest of the State's population; and ii different from the official lan- guage(s) of that State; it does not include either dialects of the official language(s) of the State or the languages of migrants; b territory in which the regional or minority language is used means the geographical area in which the said language is the mode of expres- sion of a number of people justifying the adoption of the various protec- tive and promotional measures pro- vided for in this Charter; jande av landsdels- eller minoritets- språk i olika länder och regioner i utgör ett viktigt bidrag till uppbyggandet av ett som vilar på demokratiska principer och kultu- rell mångfald inom ramen för natio- nell suveränitet och territoriell integ- ritet, beaktar de särskilda förhållandena och historiska traditionerna i olika regio- ner av de europeiska staterna, har kommit överens om följande: Del I Allmänna bestämmelser I denna stadga avses med a) "landsdels- eller minoritetsspråk" i)språk som av hävd används i ett visst territorium inom en stat av med- borgare i den staten, som utgör en grupp, som till antalet är mindre än resten av befolkningen i den staten, och ii)som är annorlunda än det eller de officiella språken i den staten; det innefattar inte vare sig dialekter av det eller de officiella språkten i staten, eller språk som talas av invandrare, b) "territorium där landsdels- eller minoritetsspråket används" det geogra- fiska område inom vilket detta språk är uttrycksmedel för ett så stort antal personer att det motiverar de olika åtgärder för skydd och främjande som avses i denna stadga, c non-territorial languages means languages used by nationals of the State which differ from the language or languages used by the rest of the State's population but which, altho- ugh traditionally used within the territory of the State, cannot be identified with a particular area the- reof. Article 2 – Undertakings 1 Each Party undertakes to apply the provisions of Part II to all the regional or minority languages spo- ken within its territory and which comply with the definition in Arti- cle 1. 2 In respect of each language speci- fied at the time of ratification, acceptance or approval, in accor- dance with Article 3, each Party undertakes to apply a minimum of thirty-five paragraphs or sub-para- graphs chosen from among the pro- visions of Part III of the Charter, including at least three chosen from each of the Articles 8 and 12 and one from each of the Articles 9, 10, 11 and 13. c) "territoriellt obundna språk" språk som används av medborgare i en stat som avviker från det eller de språk som används av resten av befolkningen i den staten, men som, trots att de av hävd används inom den statens territo- rium, inte kan identifieras med en bestämd del av den. 1.Varje part förbinder sig att tillämpa bestämmelserna i del II på alla lands- dels- eller minoritetsspråk som talas inom dess territorium och som mot- svarar definitionen i artikel 1. 2.Vad avser vart och ett av de språk som anges vid ratificeringen, godta- gandet eller godkännandet i enlighet med artikel 3, förbinder sig parterna att tillämpa minst 35 punkter eller stycken utvalda bland bestämmelserna i del III i stadgan, däribland minst tre från var- dera artikel 8 och 12 och en från var- dera artikel 9, 10, 11 och 13. Article 3 - Practical arrangements 1 Each contracting State shall specify in its instrument of ratification, ac- ceptance or approval, each regional or minority language, or official language which is less widely used on the whole or part of its territory, to which the paragraphs chosen in accordance with Article 2, paragraph 2, shall apply. 2 may, at any subsequent time, notify the Secretary General that it accepts the obligations arising Artikel 3 Praktiska åtgärder 1.Varje stat som undertecknar denna stadga skall i sitt ratifikations-, godta- gande- eller godkännandeinstrument ange varje landsdels- eller minoritets- språk, eller officiellt språk som används mindre allmänt inom hela eller en del av dess territorium och på vilket de enligt artikel 2 punkt 2 utvalda punk- terna skall tillämpas. 2.En part får när som helst meddela generalsekreteraren att den åtar sig de förpliktelser som följer av bestämmel- out of the provisions of any other paragraph of the Charter not already specified in its instrument of ratifi- cation, acceptance or approval, or that it will apply paragraph 1 of the present article to other regional or minority languages, or to other offi- cial languages which are less widely used on the whole or part of its ter- ritory. 3 The undertakings referred to in the foregoing paragraph shall be deemed to form an integral part of the ratifi- cation, acceptance or approval and will have the same effect as from their date of notification. Article 4 - Existing regimes of protection 1 Nothing in this Charter shall be construed as limiting or derogating from any of the rights guaranteed by Convention on Human Rights. 2 The provisions of this Charter shall not affect any more favourable provisions concerning the status of regional or minority languages, or the legal regime of persons belong- ing to minorities which may exist in a Party or are provided for by rele- vant bilateral or multilateral interna- tional agreements. Article 5 - Existing obligations Nothing in this Charter may be interpreted as implying any right to engage in any activity or perform any action in contravention of the purposes of the Charter of the United Nations or other obligations under international law, including the principle of the sovereignty and territorial integrity of States. serna i varje annan punkt i stadgan som inte redan har angetts i dess ratifika- tions-, godtagande- eller godkän- nandeinstrument eller att den avser tillämpa punkt 1 i denna artikel på andra landsdels- eller minoritetsspråk eller på andra officiella språk som används mindre allmänt inom hela eller en del av dess territorium. De åtaganden som avses i föregående punkt skall anses utgöra en integre- rande del av ratificeringen, godtagandet eller godkännandet och skall ha samma verkan från den dag då meddelandet lämnades. Artikel 4 Gällande skyddssystem 1.Ingenting i denna stadga skall tolkas som en inskränkning eller försämring av någon av de rättigheter som garante- ras i den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. 2.Bestämmelserna i denna stadga skall inte inverka på de gynnsammare bestämmelser om status för landsdels- eller minoritetsspråk eller det regelverk för personer som tillhör minoriteter som kan finnas i en part eller som till- godoses av bestämmelser hänförliga till bilaterala eller multilaterala internatio- nella överenskommelser. Artikel 5 Gällande förpliktelser Ingenting i denna stadga skall tolkas ha innebörden att berättiga till någon verksamhet eller några åtgärder som strider mot syften eller andra folkrättsliga åtaganden, inbegri- pet principen om staters suveränitet och territoriella integritet. Article 6 – Information The Parties undertake to see to it that the authorities, organisations and persons concerned are informed of the rights and duties established by this Charter. Part II - Objectives and principles pursued in accordance with Article 2, paragraph 1 Article 7 - Objectives and princi- ples 1 In respect of regional or minority languages, within the territories in which such languages are used and according to the situation of each language, the Parties shall base their policies, legislation and practice on the following objectives and princi- ples: