sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — Än mindre kan utbildningsinstitutioner tillhanda- hålla sådana. I en sådan utveckling är de kunskaper som gymnasie- skolan ger av stor vikt. Dessa lägger grunden för det livslånga lärandet som pågår under hela arbetslivet och bör ge de generella kompetenser som arbetsgivare efterfrågar. Den yrkesspecifika kompetensen kan, enligt min mening, ofta ingen annan än den enskilda arbetsplatsen förmedla. Enligt Småföretagsbarometern (Företagarna ) som baseras på telefonintervjuer med 4 025 företag i storleken 1–49 anställda, ser sju av tio företag möjligheter att expandera. Det viktigaste hindret för expansionen är bristen på arbetskraft. Det är främst inom byggnadsföretagen, uppdragsverksamheten och i tillverkningsindustrin som man har problem att hitta lämplig arbetskraft. Den viktigaste orsaken till att man inte kan rekrytera är att man uppger sig inte få tag i rätt kompetens. Introduktion på hela arbetsmarknaden småföretag har svårt att hitta personer med specialistkompetens och fyra av tio har svårt att hitta personer med bred kompetens. De unga är välutbildade och de små företagen anser inte att de kan få tag i rätt kompetens! Hur kan man få matchningen att bli bättre? Självklart ska man, precis som jag tagit upp tidigare, långsiktigt arbeta för att öka arbetslivskontakterna inom alla nivåer av utbildningen. På så sätt ökar förståelsen från båda hållen om vilka kompetenser man faktiskt har med sig från olika utbildningar men också förståelsen för vilka behov olika arbetsgivare har av kunskaper och kompetenser. Detta är något som utvecklas och förändras , det är en ständig process som måste pågå mellan arbetslivet och utbildningen. På kort sikt är det viktigt att klara företagens rekryteringsbehov. Där anser jag att det är viktigt att utveckla former för yrkesspecifik utbildning på arbetsplatsen. Det är parterna på arbetsmarknaden som har ansvar för att detta kommer till stånd. 8.6Kan introduktionsprogram vara en del av kollektivavtalen? En viktig del av mitt uppdrag som nationell koordinator har enligt direktivet varit att i samråd med marknadens parter särskilt undersöka förutsättningarna samt utarbeta metoder för arbets- marknadens parter att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomarna. Jag har av det skälet startat försöksverksamheten med INTRO. Jag har också i olika sammanhang beskrivit introduktions- program som snarlikt de olika lärlings-, trainee- och praktik- program som redan existerar. De centrala organisationerna har inte i utredningen visat intresse för att diskutera dessa frågor. Jag anser att det är önskvärt att det skapas fler ingångar i arbetslivet för unga som lämnar skolan och högre utbildning genom att de erbjuds att få ta del av ett introduktionsprogram på arbetsplatsen, med avsikt att övergå i anställning. Ett sådant intro- duktionsprogram ska ge möjlighet till färdighetsträning i ett specifikt yrke. Längden på introduktionsprogrammet kan variera både med anställningens innehåll och den unges utbildning och erfarenhet. Introduktionsprogrammet bör vara en arbetsbeskriv- ning och en individuell plan för hur de olika delarna i programmet ska genomföras. Den unge bör få en möjlighet att gå igenom de Introduktion på hela arbetsmarknaden olika momenten i programmet och få stöd av en handledare. Detta är nödvändigt för såväl gymnasieutbildade som de som genomgått en högre utbildning utan direkt koppling till och/eller praktik i ett yrke. Ett exempel på hur det kan fungera är det avtal som slöts mellan arbetsgivarorganisationen och förbunden , samt . Avtalet innebär att en nyexaminerad akademiker får en prova på anställning på . Till anställningen kopplas ett individuellt program som ska innehålla förslag på lämpliga arbetsuppgifter samt handledare. Arbetsuppgifterna ska ha nära samband med den nyexaminerades utbildning och handledaren ska ha relevant kompetens. erhåller den unge akademikern en lön på . Efter anställningstiden är förhoppningen att anställningen övergår i en ordinarie anställning. Avtalet innebär att förbunden rekommen- derar de parter som sluter kollektivavtal inom avtals- område att anta överenskommelsen. Avsikten är inte att i detta betänkande lämna förslag till hur sådana avtal ska utformas och framförhandlas, utan att redogöra för behoven av smidiga och enkla vägar in i arbetslivet för unga utan yrkeserfarenhet. Avtalen skulle i stora delar också vara tillämpliga för andra grupper som är nytillträdande på den svenska arbets- marknaden. 9Ökad rörlighet snabbare etablering 9.1Utredningens förslag för att stimulera rörligheten på arbetsmarknaden Inför ett system som ger individer ökad möjlighet att ta ansvar för sin egen kompetensutveckling som ett led i att öka rörlig- heten och skapa fler ingångar i arbetslivet. har lyfts fram som ett gott exempel i den allmänna debatten om ungdomsarbetslöshet. Därför har vi valt att närmare studera de danska systemen, såväl arbetsmarknads- som utbildningssystemen. har en mycket låg generell ungdomsarbetslöshet enligt siffror från och EurostatTPF1FPT, som redovisar interna- tionell komparativ statistik. har också något som verkar vara en högre andel sysselsatta tonåringar än vad harTPF2FPT. har ett system som kallas flexicurity – en samman- smältning av orden flexibility och security. Med det menas att systemet gynnar rörlighet mellan arbeten genom att arbetsgivarna enkelt kan avskeda som det finns en ekonomisk trygghet för individen under övergångs/arbetslöshetsperioder. Orsaker inom arbetsmarknaden till det bättre sysselsättnings- läget i som har betonats är följande; Reglerna ger arbetsgivarna i en uppsägningsrätt, utan dialog med fackliga organisationer, sprungen ur att deras 1TP PT har en arbetslöshet på i åldersgruppen 15 , medan ligger på enligt EU Labour force survey (2006). I denna grupp ingår dock de som i går yrkesutbildningar, på motsvarande gymnaisenivå, då de erhåller lön, dock har de enbart en anställning . De räknas också med i utbildnings- statistiken. Vilket gör att uppgifterna inte är direkt jämförbara. 2TP PT Sysselsättningsgraden i åldern 16 är i och i . Ökad rörlighet snabbare etablering arbetsledande funktion ger rätt att fördela och leda arbetet, med vissa inskränkningar. Danska arbetsmarknaden regleras i mångt genom kollektivavtal där det finns föreskrifter om urimlige afskedigelser.TPF3FPT I ställs det krav på att uppsäg- ning måste vara sakligt grundad enligt Lagen om anställnings- skydd, LAS. Uppsägningar sker i överenskommelse med de lokala fackliga organisationerna. har inga turordningsregler, utan arbetsgivaren bestämmer själv vem som ska sägas upp, och när, om det inte regleras annorlunda i kollektivavtal. Omplaceringsskyldighet och förtur till nyanställning finns i liten utsträckning i , och då bara hos de största arbetsgivarna, medan det regleras i LAS i . I regleras uppsägningstiden i Funktionaersloven som stadgar mellan en och sex månaders uppsägningstid vid uppsäg- ning från arbetsgivarens sida. Utöver det har flertalet arbets- tagare avtalsreglerade uppsägningstider enligt kollektivavtal, som ofta överensstämmer med Funktionaersloven. Några grupper har mycket korta uppsägningstider, som byggnads- och hamnarbetare på mellan . För industri- arbetare varierar det mellan och . I LAS regleras uppsägningstiden, bl.a. utifrån den anställdes anställningstid, den varierar beroende på aktuell anställning. I kollektivavtal finns det sedan längre uppsägningstider för vissa grupper, huvudsakligen på ledande positioner. Visstidsanställningar är inte vanliga i . Den allmänna uppfattningen är att uppsägningsrätten inte gör visstids- anställningar nödvändiga för arbetsgivarna. I har var åttonde anställd en tidsbegränsad anställning och betydligt fler i ungdomsgruppen. Men flexicurityn har fler delar än flexibilitet på arbetsmarknaden. Den har också en trygghet för den enskilde. Tryggheten består i ett generöst arbetslöshetsförsäkringssystem, samt en aktiv arbets- marknadspolitik. 3TP PT De som inte omfattas av kollektivavtalen omfattas av ett EG-direktiv som stipulerar att ingen uppsägning får vara diskriminerande, föreningsrättskränkande eller ske med anledning av värnpliktstjänstgöring, graviditet, föräldraledighet eller verksamhetsöverlåtelser. Ökad rörlighet snabbare etablering Huvuddragen i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknads- politiken har varit desamma . De väsentligaste förändringarna har varit åtstramningar i såväl arbetslöshetsförsäk- ringssystemet som ersättningskrav och prövning av dessa i den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Ersättningsperioden i arbetslös- hetsförsäkringen har sänkts från till och till – men perioden är fortfarande längre än nuvarande. Ersättningsnivån är ungefär som den svenska. Det har ifrågasatts om det är effektivt med en så hög ersättningsnivå, vissa menar att alla ska ha ekonomiska incitament för att arbeta. Enligt och (2006) har flera analyser visat att vissa i arbetskraften inte erhåller några ekonomiska fördelar av att arbeta. Däremot synes den höga ersättningen och de flexibla reglerna för anställningsskydd vara en bra kombination för en väl fungerande arbetsmarknad. En förändring i arbetslöshetsersättningssystemet har därför varit att stärka incitamenten att söka och acceptera arbete. Den nuvarande politiken baseras på rättighets- och skyldighetsprincipen som befästes 2003. Arbetslösa har rätt till ersättning för förlorad inkomst, men är i gengäld också skyldiga att söka arbete/delta i aktiviteter. Snabbast insatser sätts huvudsak- ligen in för dem som har försörjningsstöd (kontanthjälpsmot- tagare). använder av sin BNP till att aktivera arbetslösaTPF4FPT. Antalet personer som deltar i programmen har dock inte avtagit trots den låga arbetslösheten utan andelen av de arbetslösa som deltar i aktiveringsåtgärder har fördubblats . Skyldigheten att anta ett erbjudande om omskolning eller kompetensutveckling gäller , och senast ska unga erbjudas aktivering (12 månader för äldre) med halverad ersättning. Den så kallade Ungdomssats- ningen vänder sig till unga (men det finns ett förslag att inkludera gruppen 25–) och som varit arbetslösa . De har att välja på en 18 månaders utbildning för en förbättrad anställningsbarhet, med en halverad ersättning, att finna ett arbete, att gå till reguljär utbildning med ordinarie studiemedel eller en fortsatt arbetslöshet med ett kraftigt reducerat försörj- ningsstöd (Svarer och 2006). De arbetsmarknadspolitiska programmen har en motiverande, eller om man så vill avskräckande, effekt och många väljer reguljär 4TP PT kostnad för arbetsmarknadsprogram är av BNP. Ökad rörlighet snabbare etablering utbildning, fler än de som går till arbete. Det innebär att unga kommer ut senare på arbetsmarknaden och inte räknas in i gruppen ungdomsarbetslösa. har ur ungdomsarbetslöshetssyn- punkt också en annan mer gynnsam demografisk utveckling. De har färre unga än . Det är alltså ett lägre utflöde av unga på arbetsmarknaden, och allt fler kommer ut senare – med en ökad akademikerarbetslöshet till följd, trots att en mindre andel än i går till högre studier. Ett flertal danska politiker och forskare, har efter den uppmärk- samhet som det danska flexicurity-systemet rönt inom bl.a. EU, pekat på att system är resultatet av en historisk utveck- ling, vilket kan göra det svårt att direkt kopiera. Det behövs alltid anpassningar till en nationell kontext. Skillnaderna jämfört med är dock förhållandevis små. Till skillnad från det danska utbildningssystemet där skillnaderna är betydligt större. Troligen är det så att det danska utbildningssystemet lägger grunden till den låga ungdomsarbetslösheten. Skolsystemet delar tidigt upp eleverna och de som väljer yrkesutbildning har en stark koppling till arbetslivet. Men betydligt fler unga än i blir kvar i låglönejobb och okvalificerade anställ- ningar, sannolikt för att det är betydligt svårare att byta inriktning på sin utbildning eller att studera vidare. 9.2.1Kopplingen mellan utbildning och arbetsliv I har man en nära koppling mellan utbildning och arbete, med start redan i (Folkeskolan) och inte enbart i yrkesutbildningen. Det danska utbildningssystemet skiljer sig såtillvida avsevärt från det svenska. Redan från årskurs 6 i Folkeskolan för eleverna en utbildningsbok där de skriver om vad de läser i skolan, och om sina framtidsplaner. Boken ska signeras av vägledare, föräldrar och elev. Från årskurs 9 för eleverna en utbild- ningsplan, där önskad utbildning, starka och svaga sidor samt vägledning som eleven deltagit i dokumenteras, även den ska signeras av vägledare, föräldrar och elev. Efter det finns det ytter- ligare verktyg i det frivilliga 10:e folkskoleåret, som ska vara en brygga till vidare utbildning, studieinriktad eller yrkesutbildning. Till det tillkommer praktik på samtliga nivåer. Man har inte skolplikt i . Utbildningen kan fås i skola, privatskola eller om man så vill i hemmet, under Ökad rörlighet snabbare etablering förutsättning att undervisningen ger samma kunskaper. Folke- skolan avslutas med en examen efter 9 . Omdömena i exami- nationsämnena är i sig unika, och räknas inte ihop. kommer dock att använda ett nytt examinations- system i Folkeskolan. För de elever som inte har dessa examina från Folkeskolan kommer antagningsprov att bli obligatoriskt för fortsatt utbildning. Det betyder också att den utbildning som sker på motsvarigheten till svensk gymnasienivå, söker man inte till på medelbetyg som i , utan efter intresse. Intagningen kan begränsas genom att det enbart finns ett visst antal platser eller specifika inträdesprov beroende på utbildningens innehåll. Det danska gymnasiet är enbart inriktat på högre akademiska studier (format efter traditionella bildningsideal från medeltiden), ekonomi eller teknik (handelsgymnasium eller tekniskt gymnasium som tillkom på 1880- respektive ) och avslutas med en studentexamen som liknar den vi tidigare haft i . Yrkesutbildningarna, som sker vid fackskolor, har ingen kopp- ling till högre utbildning. Den danska yrkesutbildningen drivs ofta av fristående stiftelser med självständiga styrelser med represen- tanter från det lokala näringslivet och fackliga organisationer, som har stora möjligheter att påverka utbildningen. Under utbildningen uppbär eleven lön. Lönekostnaderna samfinansieras inom branschen av arbetsgivarna, men de får ersättning från staten för de perioder eleverna/lärlingarna sitter på skolbänken. Arbetsgivarna förbinder sig att fortlöpande och större delen av tiden skola in lärlingen i yrket. Det medföljer dock ingen anställnings- skyldighet efter utbildningstiden när lärlingstiden är genomgången. Arbetsgivarna tar alltså ett större ansvar för att utbilda sina potentiella anställda. Sysselsättningsfrekvensen är hög för de unga med en yrkesutbildning, efter genomgången yrkesutbildning ligger den i genomsnitt på , vilket är betydligt högre än i där den efter en yrkesförberedande gymnasieutbildning ligger på 40 60 procentTPF5FPT (Beskæftigelsesfrekvenser 2005 for erhvervsuddannede 2000-2004, , Afdel- ingen for Erhvervsfaglige uddannelser, ). Unga i arbetar i högre grad parallellt med högskole- studierTPF6FPT och kan tillgodoräkna sig sin arbetslivserfarenhet i 5TP PT Frekvenserna kalkyleras utifrån register över pensionsinbetalningar från arbetsgivare efter examen, så för examinerade 2004 gäller kalkylen för pensionsinbetalningar . Källa: Dansk statistik. 6TP PT av de i åldern 15 i fanns i arbetskraften , jämfört i . Ökad rörlighet snabbare etablering Inom vissa yrkesområden finns det en reglerad praktik, eller verksamhetsförlagd utbildning – med den skillnaden att man i uppbär lön under praktikenTPF7FPT medan man i ofta har studiemedel under de praktikperioder som ligger inom utbildningen för att få lön först efter genomgången utbildning, detta gäller t.ex. poliser, AT-läkare m.fl. Kopplingen mellan studier och arbete finns på så sätt mer utvecklat på de olika studienivåerna i , även inom utbildningsområden som samhällsvetenskap och journalistik som har en förhållandevis svag arbetslivsanknyt- ning i . Även har dock problem med avhopp och tillgången på lärlingsplatser inom nya branscher, därutöver har de en förhål- landevis hög akademikerarbetslöshet. har också en hög andel bland utrikes födda unga som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och som inte fullföljer utbildningen. Den danska branschstrukturen ser annorlunda ut än den svenska. I finns fler små och medelstora företag än i , som har fler stora arbetsgivare. Det är framförallt kunskapsintensiva tjänsteföretag som vuxit snabbt i . Men en något större andel av arbetskraften arbetar även inom jordbruket. Den arbetsmarknadspolitik som förs i är inte billigare än i , trots att har lägre arbetslöshetsnivåerTPF8FPT. lägger dubbelt så mycket av sin BNP på arbetsmarknads- politiken som vad görTPF9FPT, men också en större andel på sin utbildningspolitikTPF10FPT. 9.3Behov av flexicurity i ? Arbetsmarknaden är inte statisk, antalet arbetstillfällen är inte givna. av jobben försvinner och nya arbetstillfällen tillkommer. En miljon individer, som vi vet om, byter arbetsgivare. Arbetsmarknaden är dynamisk och den växer och måste växa, för populationen i ökar och fler människor skapar en större efterfrågan. De arbeten som tillkom- mer, även , är arbeten som kräver en högre utbild- 7TP PT Vilket innebär att man räknas med den danska arbetskraften som sysselsatt, medan unga som går yrkesförberedande utbildningar i får studiebidrag och räknas som varandes utanför arbetskraften, och i utbildning. 8TP PT Employment outlook . 9TP PT lägger av BNP (2004) jmf med . 10TP PT jmf med . Education at a glance 2006. Ökad rörlighet snabbare etablering ningsnivå än de arbeten som försvinner. När nya arbetstillfällen uppstår och när individer med ny utbildning träder in på arbets- marknaden tillförs arbetsplatserna ny kunskap, nya värderingar och ny teknik. Detta medför i sin tur att innehållet i arbetet kan utvecklas och förnyas. I detta finns en dynamik som rätt tillvara- tagen innebär en positiv utveckling i arbetslivet. Den risk för överutbildning som diskuteras i samband med att allt fler studerar allt längre är med det synsättet statisk och utgår från föreställ- ningen att en viss utbildning ska resultera i ett visst arbete. Indi- vider med god utbildning har oftast möjlighet att påverka arbetets uppläggning och innehåll och får därmed i förlängningen nytta av sina kunskaper. Ökad rörlighet på arbetsmarknaden behövs i . Trots att en miljon börjar arbeta, pensioneras eller byter arbete så menar många forskare att rörligheten på den svenska arbets- marknaden är för låg. Tydligt är att arbetsplatsrörligheten i skiljer sig från den i . I är det framförallt yngre, men också de med längre utbildning som är rörliga. I är det yngre, men framförallt också de med kort utbild- ning som är rörligast.TPF11FPT I har man i stället en lägre sysselsättning bland äldre än i SverigeTPF12FPT. har ett system med subventionerade arbeten inom offentlig sektor där många äldre finns, samt ett system med efterlön som bekostas av staten. Men som jag konstaterat tidigare är det inte eftersträvandevärt för , här är det tvärtom viktigt att behålla äldre och få in yngre. Arbetsmarknaden är komple- mentär och har inte ett fixt antal anställningar. Kostar äldre arbetstagare i för mycket, i vidareutbildning eller pensionspremier? Är det avsaknaden av vidareutbildning som sedan leder till att de inte får fortsatt anställning, och som kanske innebär att äldre arbetstagare har en högre produktivitet än de danska? Eller är det för att de inte är motiverade att skaffa erfarenheter och kompetenser eftersom anställningen är otrygg? Frågor som är viktiga att ställa när systemen jämförs. 11TP PT Det finns ett mörkertal när det gäller rörligheten hos en och samma arbetsgivare i , särskilt gäller det kvinnodominerade arbetsplatser då SCBs statistik är betydligt mer finfördelad för mansdominerade yrken än för kvinnodominerade och lättare fångar byte av arbetsgivare än byte av yrke inom arbetsgivare. Till det kommer att har en större andel stora arbetsgivare än . 12TP PT Enligt employment outlook (2006) var sysselsättningsfrekvensen i och i , 2004, för åldersgruppen 55 . Ökad rörlighet snabbare etablering har alltså fler unga i arbete, men färre äldre. Troligen har utbildningssystem med sin tydliga koppling till arbetslivet stor betydelse för de unga. Det ger breda ingångar och underlättar att få det första jobbet. Men hur stora chanser har man som ung att utvecklas och gå vidare om man valt en yrkes- utbildning i ? Rörligheten för unga lågutbildade är högre än för motsvarande grupper i . Det är en stor del av förklaringen till den låga arbetslösheten i de yngre åldrarna av arbetskraften i . Danska ungdomar arbetar betydligt oftare än svenska under studie- tiden och byter ofta jobb. De har vad och på kallar vänta-på-jobb (Frycklund och Fölster, 2006). Enligt författarna har också många svenska yngre vuxna vänta-på-jobb, närmare 300 000. Vänta-på-jobb är jobb som inte stämmer överens med den egna utbildningen och där den egna kompetensen inte utnyttjas fullt ut. De unga beskriver sina arbeten som tillfälliga i väntan på ett arbete som passar bättre. Enligt rapporten är det här jobb där individerna inte får utnyttja sin fulla potential och inte heller sin utbildning. Författarna ser att det kan vara ett problem att hamna i ett vänta-på-jobb eftersom det finns en risk för att fastna i dessa. Den högre arbetslösheten bland unga med en universitets- utbildning i är dock svårtolkad. I har en universitetsutbildning jämfört i i åldersgruppen 25 . Ändå är arbetslösheten i för universitetsutbildade högre än arbetslösheten totalt, . har en arbetslöshet för dem med högre utbildning (2004) (Education at glance 2006). För unga som investerat i dyr utbildning och med kunskaper som snabbt åldras är det troligen så att det är svårare att acceptera tillfälliga okvalificerade jobb. Risken för att fastna i ett vänta-på-jobb med låg lön är emellertid liten enligt en annan rapport från (Myten om lönebildningens förlorare, , 2006). Tvärtom är i lönerörligheten hög för personer med låg lön. analys visar att individer som har haft låga löner har en högre löneökningstakt än genomsnittet. Det kan tolkas som att det inte är särskilt negativt för en akademiker att ta ett okvalificerat arbete i avvaktan på ett arbete som bättre motsvarar kvalifikationer och utbildning. Detta ska dock jämföras med de uppgifter utredningen fått fram i AMS statistik som pekar på att Ökad rörlighet snabbare etablering unga som blir arbetslösa löper stor risk att återkommande hamna i arbetslöshetsperioder (se bilaga 4). Sammanfattningsvis kan jag konstatera att med sin flexicuritymodell lyckats hålla ungdomsarbetslösheten på en låg nivå. Men jämförelser med måste väga in också skillnader i utbildningssystemet och satsningar på aktiv arbetsmarknadspolitik. I har vi lyckats behålla de äldre längre i arbetslivet. Vi har fler unga som studerar på högskolan som akademiker- arbetslösheten är lägre än i . Det är därför inte möjligt att göra rättvisa jämförelser. En viktig del i den danska framgången här handlar om kultur och inställning, såväl hos arbetsgivare som arbetstagare. 9.4Ekonomisk tillväxt – bästa garantin för jobb! En god ekonomisk tillväxt med en positiv sysselsättningsutveckling är den bästa garantin för att unga ska få jobb. har tillväxten varit extremt god och sysselsättningen har ökat. Men fortfarande ligger arbetslösheten (öppet arbetslösa och i program) för unga på samma höga nivåer som . Undantaget är de unga akademikerna som i ökad utsträckning får arbete. Det tyder på att strukturella förändringar är nödvändiga för att få fart på sysselsättningen. I debatten har framförts ett antal synpunkter på att arbetsrätten och framförallt lagen om anställningsstöd hindrar rörligheten på arbetsmarknaden och på det sättet minskar nyanställningarna och att det danska systemet skulle kunna lösa det problemet.