sou · GUB396d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten?, del 2 för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Reglering av yttrandefrihet – en kartläggning och jämförelse docent i offentlig rätt vid Ämnet och studiens inriktning ............................................... Upplägg i stort.............................................................. Om avgränsningar, material och metod ................................. Yttrandefrihetens triangulära tematik .................................... Rättslig reglering – en översikt ............................................... Censur och förhandsgranskning m.m. ................................... Nedvärdering och sakpåståenden ................................ Undantag från ansvar ................................................... 2.6.4.2 Rapportering av påståenden från enskilda och myndigheter ............................. Skydd av privatliv och personlig integritet ............................. Hemfriden och media ................................................... Bilder och ljudupptagningar ......................................... Censur och förhandsgranskning ............................................. Tillstånd och koncession .............................................. Det straffbara området ................................................. Bestämmelsen i rättspraxis........................................... Skydd av privatliv och personlig integritet............................. Spridande av kränkande uppgifter om privatlivet....... Bestämmelserna i rättspraxis........................................ 3.7.4.2 Närstående till offentliga personer .............. En laglig rätt till genmäle ............................................. Meddelarfrihet och källskydd.................................................. 3.10.1 Uppmaningar att begå brott ........................................ Proportionalitet och bestämdhet .................. 4.2.1.4 Klar och påtaglig fara................................... Särregler för kabel - TV ................................. Censur och förhandsgranskning ........................................... Hinder i ............................................................förväg 4.3.3 Ekonomiska ..........................skador och avtalsfrihet Tillstånd ..................................................och licenser 4.3.5 Hänsyn ..............som kan motivera ingrepp i förväg Barn och ............................................barnpornografi 4.5.3 Film, radio ......och TV: problemet oanständighet Barn och ........................................................Internet Fakta och .........................................................åsikter 4.6.3 Undantag ..............................................I – sanningen 4.6.4 Undantag .............................II – klassiska privilegier 4.6.5 Undantag III – den konstitutionellt skyddade 4.6.6 Undantag .........IV – personer som inte kan förtalas 4.6.7 Undantag ..............V – negligerbar ytterligare skada Begränsningar ...................................av skadeståndet Privatliv och integritet ........................................................... Brott och ..................................................brottsoffer Fotografier och paparazzi .......................................... Olagligt överkommet material ................................... En modell att bedöma efter ........................................ Förbud mot särskilt skadlig reklam ........................... Mot en mer likställd ställning? 4.10.1 Pengar och politik....................................................... 4.10.2 I början .................................................................... 4.10.3 Den senaste utvecklingen........................................... Censur ...........................................och förhandsgranskning 5.3.2 ....................................................Film och video m.m Nytolkning vid horisonten? Förtal och yttrandefrihet............................................ Internationell och nationell rättsutveckling.............. Fakta och värderingar ................................................. Privatliv och personlig integritet........................................... Offentliggörande av personliga förhållanden............ Bilder och film m.m. ................................................... Lojalitet och nödbromsfunktion................................ Den konkreta bedömningen....................................... Skydd av källor ............................................................ 5.10.1 Rikets säkerhet ............................................................ 5.10.2 Flaggbränning m.m ..................................................... Censur och förhandsgranskning........................................... Privatliv och förtal ...................................................... Några processuella frågor........................................... 6.6.3 Undantag från ansvar I – sanna uppgifter ................. 6.6.4 Undantag från ansvar II – absoluta privilegier.......... 6.6.5 Undantag från ansvar III – kvalificerade 6.6.6 Undantag från ansvar IV – rimliga kommentarer kring händelser av allmänt intresse m.m. .................. Faktapåståenden – exkurs .......................................... 6.6.8 Undantag V – vidarespridning i god tro.................... 6.7 Privatliv och personlig integritet........................................... 6.7.2 Uppgifter av privat natur........................................ 6.7.3 Bilder och känsliga uppgifter ..................................... 6.9 Meddelarfrihet och anonymitet m.m.................................... Den tyska grundlagen ................................................. Den konstitutionella nivån......................................... De konstitutionella reglerna ....................... 7.2.1.3 Vad omfattas av yttrandefriheten? 7.2.1.4 Tolkning och tillämpning av vanlig lag ...... Censur och förhandsgranskning ........................................... En snäv tolkning ......................................................... Rasistiska yttranden m.m....................................................... 7.4.2 Skyddade grupper och gärningens karaktär .............. 7.4.3 Åsikter och historiska fakta ....................................... 7.5.2 Spridande och tillhandahållande till unga .................. Pornografi och konst .................................................. Förtal av enskilda och grupper................................... Det politiska området ................................. 7.6.2.3 Uttalanden som går över gränsen............... 7.6.2.4 Sant, falskt och citat .................................... 7.6.2.5 Mer om tolkningen av det uttalade ............ Svar på tal .................................................................... Förtal av juridiska personer ....................................... Förtal av myndigheter m.m........................................ Extra hänsyn till yttrandefriheten ............................. Privatliv och personlig integritet........................................... Bestämmelserna i praxis ............................................. Bilder och privatliv ...................................... 7.7.2.2 Konstnärlig frihet och personskydd .......... Näringsverksamhet och privatliv ............... Blandade yttranden och politisk reklam.................... Förbud av viss reklam i TV ........................................ 7.10.1 Pressen och massmedia .............................................. Pressens konstitutionella ställning............. Offentligt eller privat.................................. 7.10.1.3 Etermedia som egen rättighet?................... 7.10.2 Ohörsamhet m.m........................................................ En sammanfattande skiss.......................................... Jämförande analys av likheter och skillnader ............... 9.2.1 Regleringen och dess syften ....................................... 9.3.1 Regleringen och dess syften ....................................... I förhållande till ......................................................... Några avslutande synpunkter ..................................... I grunden lika......................................................................343 Fakta och värderingar............................................................. Förtal och privatliv ............................................. Problemet med pornografi..................................................... Det europarättsliga dilemmat ................................................ Fear of serious injury cannot alone justify suppression of free speech and assembly. Men feared witches and burnt women. It is the function of speech to free men from the bondage of irrational fears.1 1.1Ämnet och studiens inriktning Föreliggande studie skall ge en bild av hur skyddet av yttrande- friheten regleras i ett antal länder ur ett konstitutionellt perspektiv. Det kan på grund av ämnets räckvidd inte bli fråga om att göra någon heltäckande studie och det är därför inte heller syftet. I stället skall ett antal delfrågor belysas särskilt, varvid det förhopp- ningsvis skall gå att göra sig en någorlunda klar bild över hur yttran- defriheten regleras och var dess gränser går. De frågor som tas upp är hur själva regleringen ser ut på kon- stitutionell nivå och vad som omfattas av det konstitutionella skyd- det av yttrandefriheten. Vidare belyses hur man ser på censur och andra hindrande åtgärder. Den större delen av kartläggningen ägnas sedan åt hur man i materiellt hänseende hanterat yttrandefrihetens gränser, dvs. de rättsområden där ett behov av regleringar och restriktioner gör sig gällande. I vilken mån omfattas t.ex. kontro- versiella företeelser som reklam och pornografi av yttrandefrihets- skyddet? Här skall undersökas inte bara hur den konstitutionella nivån ser ut, utan även hur sådana frågor löses vid de intresse- kollisioner som uppkommer i det praktiska rättslivet. Även frågor kring offentligt anställdas yttrandefrihet och skyddet av mass- medias källor tas upp. 1 Domaren särskilda yttrande i v. , 274 U.S. 357 (1927) s. 376. I viss mån blir den senare delen materialstyrd i den meningen att yttrandefrihetens gränser kan se olika ut i olika länder och att olika frågor därmed aktualiseras i olika rättssystem. I vissa länder är rasistiska yttranden en liten fråga ur yttrandefrihetsperspektiv, i andra gäller motsvarande för kommersiell reklam. Ett visst mönster har angetts genom att de stora frågor som behandlas är frågor kring förtal, skydd av privatliv, pornografi, rasistiska yttranden, reklam och meddelarfrihet. Till dessa gemensamma teman kommer ett an- tal mindre, ibland mera specifikt landanknutna frågeställningar, som tas upp mer i förbifarten. Min förhoppning är att detta upp- lägg inte skall störa alltför mycket utan kunna ge vissa ytterligare ögonblicksbilder av hur vissa centrala yttrandefrihetsfrågor löses i andra länder. Studien har två olika inriktningar och har därför delats i två delar. En är en mer klassisk landberättelse som syftar till att ge infor- mation om rättstillståndet i de undersökta ländernas rättsordningar i de här aktuella frågorna. Denna del är i huvudsak deskriptiv, även om den innehåller ett självständigt strukturerande av ett tämligen omfattande material samt en del egna kommentarer därtill. Den andra delen är indelad efter de likheter och skillnader som fram- kommit under undersökningens första del och söker diskutera dessa och sätta dem i relation till svenska förhållanden. Här disku- teras vilka jämförande slutsatser som kan dras av de undersökta ländernas olika lösningar på vad som i huvudsak är samma rättsliga problem. För den som enbart är intresserad utav vilka slutsatser och intryck som i huvudsak kan dras utifrån studien så kan alltså hänvisas direkt till del två. 1.2Om avgränsningar, material och metod Vissa avgränsningar måste redan här anges. Det har inte varit möjligt att inom ramen för denna studie särskilt ta hänsyn till de studerade ländernas olika processordningar i generell mening. Där- för har inte heller frågor om talerätt i allmänhet, bevisbörda, rätte- gångskostnader m.m. beaktats i den avslutande analysen. Diskus- sion av dylika frågor förekommer bitvis i den löpande texten och det som då framkommit är att denna typ av frågeställningar inte sällan har stor praktisk betydelse för skyddet av yttrandefriheten, något som inte bör glömmas bort. Inte heller har i denna studie beaktats de samband som finns mellan skyddet av yttrandefrihet, mötesfrihet och demonstrationsfrihet. Rättsförhållanden på de båda senare områdena tas inte upp, trots att de i realiteten kan uppfattas som nära sammankopplade med yttrandefrihetsskyddet.2 Undersökningen koncentreras till hur den konstitutionella reg- leringen ser ut i de berörda länderna samt hur man i vanlig lagstift- ning och rättspraxis hanterat frågor på några av de centrala om- råden som yttrandefriheten vanligen påverkar. De här utvalda om- rådena rör censur och förhandsgranskning, rasistiska yttranden, pornografiska yttranden, reklam, yttranden som kränker enskildas ära och sådana som kränker deras privatliv samt regleringen av meddelarfrihet och källskydd. Detta utgör visserligen inte en hel- täckande inventering av de rättsliga områden där yttrandefrihets- frågor kan aktualiseras, men det är – som vi kommer att se – på dessa områden som de flesta konflikter och svårigheter uppstår, så det har av det skälet bedömts som ett tillräckligt gott underlag för att kunna säga något som är tillräckligt väl underbyggt om hur pass väl skyddad yttrandefriheten är i en särskild rättsordning. Detta innebär dock att vissa frågor, som t.ex. den om finansiellt stöd till politiska partier och kandidater, om upphovsrätt och yttrandefri- het, om sekretesslagstiftning m.m. inte har kunnat tas upp i någon högre grad.3 Givet studiens yttre förutsättningar har det inte varit möjligt att göra en fullständig genomgång av tillgängligt nationellt material, såsom förarbeten, rättspraxis och doktrin. Mot bakgrund av att undersökningen omfattar sex länder och tämligen vidsträckta rätts- områden är det knappast realistiskt att kunna göra en så heltäckan- de inventering av rättskällematerialet. Inriktningen har därför främst legat på att ta fram och presentera vägledande rättsfall och auktori- tativa framställningar av kommenterande karaktär samt centrala för- arbeten. Användandet av rättskällematerial har av naturliga skäl sett lite olika ut beroende på vilket land det gällt, men inriktningen har varit på att söka koppla framställningen till rättspraxis i möjligaste 2Se t.ex. Barendt, Freedom of Speech (2005) som ägnar hela kapitel åt dessa frågor samt , Mötes- och demonstrationsfriheten (1997) som behandlar regleringen i svensk, tysk och amerikansk rätt på dessa områden. 3Frågor om bidrag till politiska partier ur ett yttrandefrihetsperspektiv tas endast upp angående , för övriga länder se SOU 2004:22 s. 97 ff. (särskilt s. 113 ff.). Se även dom i Bowman v. UK (no. 141/1996/760/961, dom . mån så att gällande rätt presenteras någorlunda konkret. En viss koncentration har här skett till rättspraxis från senare tid (undantag finns så klart) för att i möjligaste mån spegla rättsläget för när- varande och ge en bild av de utvecklingstendenser som finns. Hän- syn till kritiska uppfattningar i doktrin och diskussioner av finare nyanser redovisas därför endast mera sällan. Material som är till- kommet har mera sällan kunnat beaktas. Vidare bör sägas att källhanteringen inte fullt ut fyller akademiska krav på fullständighet, uppgifterna är dock tillräckliga för att kunna vägleda den intresserade till källan och bör därför inte leda till några problem vid kontroller av vederhäftigheten i det framförda. Metodmässigt har denna studie en del jämförande ambitioner, men de är på en något ytlig nivå. Med sex länder och ett stort fält av rättsliga frågor att täcka in har det inte varit möjligt att gå på djupet. Studien är i hög grad en kartläggning av rättsregler och huvudregler på ett flertal rättsområden som i sig är komplexa nog för livslånga studier. Inte heller har det varit möjligt att i strikt mening tillämpa någon komparativrättslig metod. Att helt och fullt sätta sig in i de studerade ländernas rättskultur har det inte varit fråga om, därtill har tiden varit för knapp och omfattningen av det studerade området varit alltför stort. Någon egentligen samlande tematik vilken genom en rättsjämförelse kan fokuseras och ges en viss inriktning finns inte heller.4 I viss mån kan kanske det ovan nämnda urvalet av vissa gränsområden tjäna ett sådant syfte, liksom den i nästa avsnitt presenterade tematiken kring yttrandefrihetens värden m.m. Den föreliggande studien handlar dock mer om att samla och sortera en stor mängd information och försöka presentera denna på ett någorlunda överskådligt och pedagogiskt sätt.5 Det är min för- hoppning att också detta mera botaniserande tillvägagångssätt, där exempel samlas och ställs sida vid sida kan ge upphov till att man ser nya samband eller möjligheter, upptäcker argument och inser brister eller starka punkter i rådande ordning i . Denna typ av komparativrättsliga verksamhet – som inte egentligen strävar efter en helt balanserad och fördjupad rättsjämförelse – kan enligt min mening ha stort värde just genom att den väcker en förmåga till kritiskt tänkande om det egna rättssystemet, något som är av stor 4Se , Constitutionalism in Estonia, and (2001) s. 63 ff. för en diskus- sion av en sådan jämförande modell på en högre analysnivå. 5Se Riles, Wigmores Treasure Box: Comparative in the Era of Information, 40 Harv. 221 (1999) om hur tekniken påverkat möjligheterna till och hindren för komparativa studier. vikt för möjligheterna till någon form av rättsutveckling.6 Inte minst den allt längre gående integrationen mellan de europeiska staternas rättsordningar som såväl som Europakonven- tionen om de mänskliga rättigheterna tvingar fram utgör ytterligare ett argument varför rent kunskapsinhämtande om andra länders lösningar fyller en allt viktigare praktisk och teoretisk funktion. Rättsutvecklingen i det moderna kan kanske ses som den komparativa rättens success-story och i denna har just byggandet av kunskap om de olika ländernas konstitutionella traditioner spelat en inte oväsentlig roll.7 Denna studie kan kanske se som ytterligare en pusselbit i detta arbete. Frågan om varför yttrandefriheten skyddas är en av de klassiska frågorna inom politisk och konstitutionell teori. Det är också en fråga som har direkt bäring på frågor kring vad som skall anses falla in under skyddet och hur starkt varje del av yttrandefriheten bör skyddas. kan denna fråga ges ett tämligen kortfattat svar i den meningen att det finns en tämligen bred enighet om vilka de huvudsakliga argumenten för att skydda yttrandefriheten är. Det rör sig om tre huvudargument som tillsammans fångar in de värden som man (och framåt) förknippat med det fria ordet.8 Tillsammans skapar dessa tre argument en triangulär tematik. Det första värdet är i hög grad kopplat till rationalism och har enkelt uttryckt att göra med att ett fritt meningsutbyte gör det lättare att nå fram till sanningar och insikter på olika samhälls- områden (vetenskap, religion, sociala förhållanden). Uppfattningen bygger i hög grad på tanken om att bara de sanna eller bästa åsikter- na/påståendena överlever den granskning som ett helt fritt menings- utbyte medför – en slags yttrandefrihetsmässig darwinism i kom- bination med tanken på en fri marknad för idéer och åsikter, där alla kan delta och där det sker en automatisk utsortering av det 6 Se Kommers, Comparative Constitutional : Its Increasing Relevance, i: /Tushnet (ed. ), Defining the Field of Comparative Constitutional (2002) s. 64 f. och Husa, The American of comparing Consttutions, TfR 2002 s. 690. 7Reimann, The Progress and Failure of Comparative in the Second Half of the Twentieth Century, 50 . J. of Comparative 671 (2002) s. 694 f. 8Se s. 327 f. och 334 f. och , Ytringsfrihed (2002) s. 35 ff. För en framställning av mer filosofisk karaktär, se Haworth, Free Speech (1998), som riktar stark kritik mot den filosofiska hållbarheten i de två första argumenten, men ser visst hopp i det tredje (s. 220). Det andra värdet är nära sammankopplat med den poli- tiska demokratin. Utan ett fritt meningsutbyte är det svårt eller omöjligt för väljarna att skaffa sig relevant information om de poli- tiska alternativ de har att ta ställning till på valdagen. Rösträttens reella innehåll är på detta sätt beroende av omfattningen av ett verksamt skydd för yttrandefrihet. Det tredje värdet avser skyddet av enskildas autonomi. I utvecklandet och förverkligandet av den enskildes personlighet ingår att kunna uttrycka sig och kommu- nicera med omvärlden. Detta är – grovt förenklat – en viktig be- ståndsdel i hur människor bygger upp sin egen personlighet och att sätta hinder i vägen för detta kräver därmed starka skäl. Till viss del träffas också aktiviteter som faller in under yttrandefriheten av denna typ av resonemang, inte minst de som handlar om att bli hörd, att tas på allvar och att behandlas med likvärdig respekt utav staten, oavsett vem man är. Även på området för varför yttranden bör begränsas kan en motsvarande tredelad tematik återfinnas. I huvudsak kan man näm- ligen säga att argumenten för att undertrycka yttranden har med tre motiv att göra: Det första är rädsla. Yttranden kan medföra olika typer av negativa konsekvenser för samhället i stort och/eller för enskilda individer. Det kan vara frågan om risk för revolution, våld- samheter eller utbrott av stark ilska. För att undvika dessa kon- sekvenser – oaktat hur närliggande eller avlägsna de är – bör ytt- randefriheten inskränkas, går resonemanget. Det andra motivet är upprördhet. Med detta avses att yttranden stör, irriterar eller upp- rör omgivningen (i vid eller snäv bemärkelse) på ett sätt som leder till en önskan om att hindra yttrandet i fråga. I sin förlängning vill man med stöd av detta argument hindra störningar i den allmänna ordningen, här närmast uppfattad som en moralisk ordning i sam- hället. Det tredje motivet är att skydda särskilt utsatta grupper eller individer. Yttranden kan ibland ha mycket stark inverkan och det finns de som av olika skäl – mognad, utbildning, social ställning, etc. – kan behöva ett skydd mot denna inverkan.9 De tre argumenten är delvis sammanflätade och en total separa- tion av dem är knappast möjlig. Inte desto mindre har det ett visst värde att hålla dem åtskilda när man skall analysera hur reglering av yttrandefrihet ser ut, eftersom de ger ett ramverk för hur man när- mar sig begränsningar av yttrandefriheten. Det bör kanske nämnas att jag här bortser från det mera maktfullkomliga argumentet att 9 För en belysande framställning, se Greenawalt, Speech, Crime and the Uses of Language (1989). helt enkelt tysta den som tycker något annat för att man inte vill ha opposition eller för att tillåtandet av sådan opposition antyder svaghet, något som historiskt sett så klart varit ett tungt argument för begränsningar av yttrandefriheten, men som knappast är håll- bart i ett demokratiskt samhälle.10