sou · GUB369 · 2007-01-01 00:00:00 — Andra förklaringar är att antalet personer som fått insatser enligt LSS har ökat. De största variationerna mellan åren finns i första hand i de kommuner med de allra högsta kostnaderna, t.ex. , och kommuner men även i kommuner med relativt genomsnittliga kostnader 2004 som t.ex. kommun. har fått tilläggsuppdrag att se över LSS och skall bl.a. analysera orsakerna till kostnadsutvecklingen. Det är enligt direktiven (dir. 2006:68) viktigt att få belyst varför kostnaderna ökar i den utsträckning som sker och varför skillnaderna är så stora mellan kommuner. 0 20 40 60 80 100 120 140 < -12 50 -1000 1 249 -75 0-99 9 -500-749 -2 50-49 9 -1--24 9 0-249 2 50 - 4 99 5 00-749 7 50 -999 100 0 - 1 249 1250 - 1 4 99 15 00 - 1 749 >175 0 Nettokostnadsförändring i kr/inv Antal kommuner 2002/2003 2003/2004 2002/2004 SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 49 4.3 Skillnader i LSS-insatser mellan kommuner I de årliga utjämningsberäkningarna för LSS används per kommun och för hela landet både antalet personer med insatser enligt LSS och antalet insatser per typ av insats exklusive råd och stöd. Det beror på att råd och stöd med några undantag verkställs genom landstingens försorg. Antalet personer som har verkställda beslut om insatser enligt LSS har i beräkningsunderlaget ökat från ca 49 400 till ca 53 150 personer , dvs. har antalet kommunala insatser i underlaget (exklusive råd och stöd) ökat från ca 86 300 till ca 93 400 , dvs. Enligt officiella statistik ökade antalet personer med LSS-insatser med ytterligare ca 1 400 personer, , till 2005. Daglig verksamhet är den insats som är vanligast förekommande, med ca 25 000 insatser, följd av boende för vuxna med drygt 20 000. Boende för barn är den minst frekventa insatsen, ca 1 200 insatser. Som framgår av diagram 4.6 har insatserna ökat utom för boende barn och avlösarservice. Insatsen personlig assistans har minskat enligt statistiken, vilket beror på att definitionen har förtydligats. Diagram 4.6 Antalet personer med insatser enligt LSS 2002–2005. Exklusive råd och stöd Källa: och . Anm. En person kan ha en eller flera insatser. Antalet insatser 2002–2004 är de som använts i utjämningsberäkningarna och 2006 och 2005 är enligt officiella statistik. och övriga år . 0 5 000 10 000 15 000 20 000 25 000 30 000 Boen de v u xna Boen d e bar n D agli g v er ks a m h et K ort ti dsv i st e l se Kort t idstill s yn L eds ag ar s er v ic e K on t ak t pe r so n P erso nl i g assistans Typ av insats Antal personer Antal insatser 2002 Antal insatser 2003 Antal insatser 2004 Antal insatser 2005 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 50 Det är stora skillnader mellan kommuner och även mellan län i antalet personer med LSS-insatser. kommun med 127 personer per 10 000 invånare har således mer än åtta gånger fler personer med insatser än kommun med 15 personer per 10 000 invånare. Även om man exkluderar de av kommunerna med lägst och de med högst andel är variationen för övriga kommuner i storleksordningen 1 till 3. Diagram 4.7 Kommunerna fördelade efter antal personer med LSS-insatser 2004 per 10 000 invånare. Exklusive personer med råd och stöd som enda insats. Riksgenomsnitt=59 Källa: . 4.4 Hur skillnader i insatser och kostnader beaktas i utjämningen Standardkostnaden för varje kommun beräknas genom att antalet verkställda beslut om LSS-insatser multipliceras med den nationella genomsnittskostnaden för respektive insats. Kommunens grundläggande standardkostnad beräknas genom att till summan av dessa produkter lägga kommunens ersättning till för . Standardkostnaden erhålls genom att den grundläggande standardkostnaden multipliceras med två index, koncentrationsindex (K-IX) och personalkostnadsindex (PK-IX), för att i kostnadsutjämningen kunna ta hänsyn till skillnader i stödets omfattning och s.k. stordriftsfördelar/smådriftsnackdelar. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 <30 30-39 40-49 50-59 60-69 70-79 80-89 90-99 100Antal personer med LSS-insatser Antal kommuner SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 51 Antalet insatser av viss typ per kommun och den nationella genomsnittskostnaden per insatstyp har uppdaterats inför varje bidrags- och avgiftsår sedan systemet infördes , med utgångspunkt från statistik över antalet LSS-insatser för och det för riket summerade räkenskapssammandraget . De båda indexen (K-IX respektive PK-IX) beräknades per kommun utifrån antalet personer med LSS-insatser 2002 och personalkostnaden i kommunens räkenskapssammandrag . Identiska indexvärden per kommun användes kostnadsutjämning, dvs. utan varken uppdatering av personer med LSSinsatser 2003 eller personalkostnaderna räkenskapssammandrag. utjämning beräknades de båda indexen utifrån ett genomsnitt av 2002 och statistik över antalet personer med LSS-insatser respektive personalkostnader enligt RS. gjordes således en halv indexuppdatering. Diagram 4.8 Koncentrationsindex i LSS-utjämningen –2006 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. I diagram 4.8, där kommunerna rangordnats efter koncentrationsindex, har kommun högst värde alla åren, vilket innebär att andelen personer med LSS-insatser var lägst. kommun har högst andel personer med LSS-insatser och lägst index alla åren. kommun är den enda kommunen med indexvärde över 1,13 och den enda med indexvärde under 0,9. För flertalet kommuner är skillnaden i index mellan åren relativt liten. 0,800 0,850 0,900 0,950 1,000 1,050 1,100 1,150 1,200 1,250 1,300 1 8 15 22 29 36 43 50 57 64 71 78 85 92 99 106 113 120 127 134 141 148 155 162 169 176 183 190 197 204 211 218 225 232 239 246 253 260 267 274 281 288 Kommunerna rangordnade efter index 2006 Indexvärde Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 52 Skillnaderna i personalkostnadsindex, dvs. spridningen mellan kommunerna, är som framgår av diagram 4.9 betydligt större än för koncentrationsindex. PK-IX har även förändrats betydligt mer för flera kommuner vid uppdateringen. Uppdateringen av PK-IX får därigenom en betydligt större inverkan på den slutliga standardkostnaden än en uppdatering av K-IX. kommun hade högst värde alla tre åren med ett indexvärde på ca 1,6. Rangordningen bland övriga kommuner med höga indexvärden har dock växlat. Lägsta indexvärdet, som ligger runt 0,6–0,7, har växlat mellan och kommuner. Även rangordningen bland övriga kommuner med låga indexvärden har växlat. Diagram 4.9 Personalkostnadsindex i LSS-utjämningen –2006 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. I vilken utsträckning uppdateringarna av antalet insatser och indexvärden påverkat förändringarna av bidrag och avgifter framgår av avsnitt 4.5 där också jämförelser med kommunernas redovisade nettokostnader görs. Vi kan dock konstatera att stora förändringar i de båda indexen främst uppstår i kommuner med liten folkmängd. 0,500 0,700 0,900 1,100 1,300 1,500 1,700 1 9 17 25 33 41 49 57 65 73 81 89 97 105 113 121 129 137 145 153 161 169 177 185 193 201 209 217 225 233 241 249 257 265 273 281 289 Kommunerna rangordnade efter index 2006 Indexvärde SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 53 4.5 Resultat av uppföljningen 4.5.1 Förändringar i kostnadsutjämningen till följd av årliga uppdateringar De årliga förändringarna i kostnadsutjämningen beror på att underlaget för beräkningarna uppdateras. Såväl antalet insatser av olika typ som genomsnittskostnader för de olika insatserna och den riksgenomsnittliga kostnaden för LSS-verksamhet har uppdaterats . Koncentrations- och personalkostnadsindex har uppdaterats en gång, 2006. Någon tendens till minskad spridning mellan kommunerna i bidrag och avgift kan inte utläsas. Antalet kommuner med stora avgifter och stora bidrag har ökat något i antal som antalet kommuner med lägre bidrag och avgifter minskat sedan 2004 års utjämning. Tabell 4.1 Genomsnittskostnad samt högsta och lägsta värde i kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet 2004–2006 i kronor per invånare 2004 2005 2006 Genomsnittskostnad 2 440 2 673 2 802 standardkostnad 5 151 6 150 5 371 Min standardkostnad 600 511 852 bidrag 2 741 3 477 2 569 avgift -1 840 -2 162 -1 951 Antalet kommuner i olika bidrags-/avgiftsintervall har varierat mellan åren. Antalet kommuner som får bidrag har minskat och de som betalar avgift har ökat i antal. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 54 Diagram 4.10 Kommunerna fördelade efter bidrag och avgifter i LSS-utjämningen –2006. Kronor per invånare : SCB. 4.5.2 Träffsäkerheten – jämförelser mellan kostnadsutjämningen och redovisade kostnader Som utjämningssystemets mått på träffsäkerhet har vi här jämfört kommunens utfall i kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet med kommunens redovisade nettokostnad för samma verksamhet. SCB fick regeringens uppdrag att lämna förslag till lämplig metod för att öka stabiliteten i kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet (Dnr Fi2004/6593). SCB föreslog en årlig uppdatering av personalkostnads- och koncentrationsindex eftersom en sådan lösning gav bäst träffbild mellan standardkostnad och redovisad nettokostnad. SCB föreslog dock en begränsning av personalkostnadsindex för att minska möjligheterna till påverkan. SCB jämförde kostnadsutjämningen beräknade med olika indexuppdateringar med kommunernas redovisade nettokostnader . Enligt SCB skulle ett låst index innebära att volym- och kostnadsutveckling i verksamheten inte tillåts slå igenom, vilket vore en nackdel. En låsning av index skulle medföra en väsentligt minskad risk för påverkbarhet, vilket är en fördel. En årlig uppdatering innebär att förändringar i verksamhetens omfattning påverkar utjämningen fullt ut, vilket är en fördel. En nackdel är att utjämningen blir mer sårbar för eventuella 0 10 20 30 40 50 60 < - 17 50 - 1 500 - 1 749 -1250 - 1 499 -1000 - 1 249 -750-999 -500-749 -250 - 49 9 -1--249 0 - 2 49 250-499 500-749 750 - 99 9 1000-12 49 1250-14 99 1500-1749 1750 - 1 9 99 20 00-22 49 >2250 Bidrag (+) och avgift (-) i kr/inv Antal kommuner 2004 2005 2006 SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 55 brister i kvalitet, kontinuitet etc. i de kostnadsuppgifter ur RS som utgör underlag för uppdatering av PK-IX. SCB har fått uppdraget att göra motsvarande beräkningar och jämföra resultatet med redovisade nettokostnader. En motsvarande beräkning med redovisade nettokostnader kan göras först när samtliga kommuners RS lämnats in till SCB och granskats. De nationella genomsnittskostnaderna för LSS-insatserna och personalkostnadsindex går inte att beräkna och någon avstämning mot kommunernas nettokostnader för LSS-verksamhet går heller inte att göra innan RS-processen är färdig. I kapitel 5 redovisas beräknade utfall med utgångspunkt från statistik över antalet LSS-insatser och preliminära RS-uppgifter från SCB. I diagram 4.11 motsvarar varje punkt en kommuns standardkostnad 2006 och dess nettokostnad 2004 uppräknad till motsvarande nivå. Kommuner som hamnar till vänster ovanför en diagonal per invånare har en nettokostnad som överstiger deras standardkostnad i utjämningsberäkningen. De är således underkompenserade i utjämningen i förhållande till sina kostnader. De till höger om diagonalen är på motsvarande sätt överkompenserade. Standardkostnaden har här beräknats utan inverkan av koncentrations- och personalkostnadsindex (K-IX resp. PK-IX), dvs. de nationella genomsnittliga kostnaderna per typ av insats slår igenom utan hänsyn till stödets omfattning och s.k. stordriftsfördelar/smådriftsnackdelar. Det motsvarar den s.k. grundläggande standardkostnaden. Mest underkompenserade i denna beräkning är och kommuner. kommun blir mest överkompenserad. Av de olika beräkningsalternativen ger detta alternativ den lägsta träffsäkerheten av alla prövade, 2006. För de två föregående åren är träffsäkerheten ännu lägre (se tabell 4.2). Träffsäkerheten avser att kvantifiera hur stor del av nettokostnadsskillnaderna mellan kommunerna som förklaras av beräkningsmodellen. Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 56 Diagram 4.11 Jämförelse mellan nettokostnad 2004 och grundläggande standardkostnad i LSS-utjämning i kronor per invånare där K-IX och PK-IX getts värdet 1 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Tabell 4.2 Träffsäkerhet1 vid alternativa beräkningar av LSS-utjämningen Uppdateringsalternativ m.m. 2004 2005 2006 Grundläggande standardkostnad (K-IX=1, PK-IX =1) (diagr 4.11) 0,49 0,48 0,53 värden på K-IX och PK-IX (diagr 4.12) 0,89 0,73 0,71 Medelvärde 2002+2004 på K-IX och PK-IX (diagr 4.13) 0,80 Årlig uppdatering av K-IX och PK-IX (diagr 4.14) 0,89 0,90 0,87 1 Med träffsäkerhet menas andel modellskattningar som hamnar inom en 15-procentig felmarginal . Källa: SCB. Genom att jämföra diagrammen 4.11–4.14 med varandra ser man hur träffbilden successivt förbättras när K-IX och PK-IX läggs till och när de uppdateras till rätt år. Om indexen låses leder det till en något försämrad träffbild påföljande år. Motsvarande tendens kan utläsas när man jämför värdena mellan de alternativa beräkningarna i tabell 4.2. Om de alternativa beräkningarna ovan görs med enbart PK-IX och där K-IX sätts till 1, försämras värdena re0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 Standardkostnad Nettokostnad SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 57 lativt lite. I det fortsatta arbetet bör därför innebörden och utformningen av ett koncentrationsindex utredas vidare. Av diagram 4.12 framgår resultatet om 2002 års värden på K-IX och PK-IX tillämpats även utjämning. Träffbilden är bättre än i diagram 4.11 och tabellvärdena är högre än i beräkningarna där K-IX och PK-IX satts till 1. och kommuner är fortfarande de mest underkompenserade, men den sistnämnda i betydligt mindre utsträckning än i föregående diagram. och kommuner är de mest överkompenserade, men den sistnämnda i betydligt mindre utsträckning än i föregående beräkningsalternativ. är dock träffsäkerhetsvärdena lägre än , vilket är att förvänta eftersom PK-IX beräknas utifrån skillnaderna mellan respektive kommuns beräknade personalkostnader i den grundläggande standardkostnadsberäkningen och enligt RS det aktuella året. Diagram 4.12 Jämförelse mellan nettokostnad 2004 och standardkostnad i LSS-utjämning i kronor per invånare med värden på K-IX och PK-IX Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Genom att jämföra diagrammen 4.12 och 4.13 kan man dra slutsatsen att träffbilden förbättrades av den uppdatering som faktiskt 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 Standardkostnad Nettokostnad Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 58 gjordes års utjämning jämfört med om man behållit värden på K-IX och PK-IX (se även tabell 4.2). Diagram 4.13 Jämförelse mellan nettokostnad 2004 och standardkostnad i LSSutjämning i kronor per invånare med medelvärde av 2002 och värden på K-IX och PK-IX Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Om man går vidare till diagram 4.14 kan man även utläsa att träffbilden utjämning hade blivit ännu bättre om en full uppdatering av K-IX och PK-IX till nivå gjorts. 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 Standardkostnad Nettokostnad SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 59 Diagram 4.14 Jämförelse mellan nettokostnad 2004 och standardkostnad i LSSutjämning i kronor per invånare med värden på KIX och PK-IX Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. En full uppdatering medför en större följsamhet mellan standardkostnader och de redovisade nettokostnaderna, men genom att personalkostnadsskillnaderna endast utjämnas till genom personalkostnadsindex finns en tendens till att kommuner med låga kostnader för LSS-verksamhet blir överkompenserade i förhållande till sina kostnader. Flera kommuner med höga kostnader blir av samma orsak underkompenserade i förhållande till sina kostnader. För de som LSS-utjämningen tillämpats är antalet kommuner med större avvikelser mellan standardkostnad och nettokostnad högst 2005 då ingen uppdatering av K-IX och PK-IX gjordes och lägst 2004 då en uppdatering till årsvärde på dessa index gjordes (se diagram 4.15). 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 Standardkostnad Nettokostnad Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 60 Diagram 4.15 Kommunerna fördelade efter skillnad mellan standardkostnad 2004–2006 och nettokostnad . Kronor per invånare : Bearbetning av uppgifter från SCB. är antalet kommuner med större avvikelser fler än 2004 men färre än 2005. gjordes en halv uppdatering av de båda indexen. Variationsvidden i avvikelserna var dock högst 2004 och lägst 2006. Över 100 kommuner har fått mer än per invånare för mycket eller för lite i LSS-utjämningen i förhållande till sina nettokostnader. Antalet kommuner med stora sådana avvikelser två eller är färre (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Jämförelse mellan standardkostnad och nettokostnad för LSSverksamhet Alla > /inv för mycket 47 50 17 > /inv för lite 61 15 9 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. Om PK-IX och K-IX inte skulle tillämpas i LSS-utjämningen blir skillnaden mellan den grundläggande standardkostnaden och nettokostnaden avsevärt större för många kommuner, vilket framgår om man jämför diagrammen 4.15 och 4.16. 0 20 40 60 80 100 120 < 1000 - 7 5 0 -9 9 9 - 5 0 0 -7 4 9 - 250-499 -1 --2 4 9 0 2 4 9 250-499 5 0 0 -7 4 9 7 5 0 -9 9 9 1 0 0 0 -1 2 4 9 1250 1 4 9 9 >1500 Skillnad i kr/inv Antal kommuner 2004/2002 2005/2003 2006/2004 SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 61 Diagram 4.16 Kommunerna fördelade efter skillnad mellan grundläggande standardkostnad 2004–2006 och nettokostnad . Kronor per invånare : Bearbetning av uppgifter från SCB. Av diagram 4.17 framgår skillnaden mellan kommunernas nettokostnader 2004 och deras standardkostnader 2006 beräknade dels utan K-IX och PK-IX, dels med enbart uppdaterat PK-IX, dels med både fullt uppdaterade K-IX och PK-IX. Skillnaderna är mycket stora och variationsvidden utan K-IX och PK-IX är per invånare att jämföra med per invånare med enbart uppdaterat PK-IX och per invånare med båda indexen uppdaterade. 0 10 20 30 40 50 60 < 10 00 -750-99 9 -500-749 -250-499 -1 - 249 0 24 9 250 - 499 500 - 749 750 - 999 100 0 -12 4 9 125 0 14 9 9 >1500 Skillnad i kr/inv Antal kommuner 2004/2002 2005/2003 2006/2004 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 62 Diagram 4.17 Kommunerna fördelade efter skillnad mellan nettokostnad 2004 och standardkostnad beräknad utan PK-IX och K-IX respektive full uppdaterade index. Kronor per invånare : Bearbetning av uppgifter från SCB. 4.5.3 Kostnadsutjämningen och stabiliteten Stabiliteten i kostnadsutjämningen kan antingen beräknas som följsamheten mot förändringen av antalet LSS-insatser av olika typ i kommunen eller efter förändringen i utjämningsbidrag eller utjämningsavgift från det ena året till det andra. Genom att standardkostnaden beräknas med utgångspunkt från antalet LSS-insatser av olika typ blir följsamheten mot förändringen av insatserna relativt god om någon uppdatering av de båda indexen inte görs. Antalet kommuner i olika bidrags-/avgiftsintervall har varierat mellan åren. Antalet kommuner som får bidrag har minskat och de som betalar avgift har ökat i antal. Mellan två tredjedelar och tre fjärdedelar av kommunerna ligger i intervallet +/- per invånare i årlig förändring i bidrag/avgift. Jämfört med var och en av de verksamheter som ingår i det kommunalekonomiska utjämningssystemet är det betydligt fler kommuner som har stora förändringar i LSS-utjämningen, trots att de verksamheter som ingår vanligtvis har avsevärt högre kostnader. Som framgår av tabell 4.4 är det fler kommuner som har stora förändringar i kostnadsutjämningen jämfört med förändringen av nettokostnaderna. 0 20 40 60 80 100 120 < -1 25 0 -100 0 -124 9 -75 0-9 99 -500-749 -2 50-4 9 9 -1 -- 2 4 9 0 -2 49 2 5 0-49 9 5 00-7 4 9 7 5 0-99 9 1000-1249 1 250 -1 499 150 0 -174 9 >1 75 0 Skillnad i kr/inv Antal kommuner Enbart pix Både kix o pix Utan kix o pix SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 63 Diagram 4.18 Kommunerna fördelade efter förändringar i bidrag/avgift i LSSutjämningen –2006. Kronor per invånare : Bearbetning av uppgifter från SCB. Tabell 4.4 Stora förändringar i nettokostnader och bidrag/avgift i kostnadsutjämningen för LSS. Antal kommuner Nettokostnader <-250 kr/inv 66 6 >+250 kr/inv 54 4 Kostnadsutjämning <-250 kr/inv 75 4 >+250 kr/inv 79 4 Källa: Bearbetning av uppgifter från SCB. 4.5.4 Jämförelser med systemet för kommunalekonomisk utjämning Om man jämför den sammantagna nettoförändringen över alla verksamheter i den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen är variationsvidden mindre i LSS-utjämningen och förändringarna mer koncentrerad till intervallen +/- 200 och +/- per invånare. Stabiliteten är dock betydligt lägre i LSS-utjämningen jämfört med den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen, där förändringar i de olika verksamheterna i en 0 20 40 60 80 100 120 - 1 0 0 0 - 1 2 4 9 - 7 5 0 - 9 9 9 - 5 0 0 - 7 4 9 - 2 5 0 - 4 9 9 - 1 - - 2 4 9 0 - 2 4 9 2 5 0 - 4 9 9 5 0 0 - 7 4 9 7 5 0 - 9 9 9 > 1 0 0 0 Bidrags-/avgiftsförändring i kr/inv Antal kommuner 2004/2005 2005/2006 2004/2006 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 SOU 2006:69 64 kommun i stor utsträckning går åt olika håll och i viss mån tar ut varandra. Diagram 4.19 Kommunerna fördelade efter total förändring i LSS-utjämningen –2006 och i den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen –2003. Kronor per invånare : SOU 2003:88 och bearbetning av uppgifter från SCB. I LSS-utjämningen omfördelas mellan kommuner på en verksamhet vars nettokostnader är . Nettoomfördelningen över kärnverksamheterna i den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen är för kommunerna på verksamheter som sammantaget kostar ca . Om man räknar varje verksamhet för sig omfördelas dock avsevärt mer, sammanlagt ca. För landstingen omfördelas på en verksamhet som kostar ca . Tabell 4.5 Maximal förändring i bidrag/avgift i LSS-utjämningen –2006 och i den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen –2003 LSS 2004/05 2005/06 2004/06 1 803 975 1 577 Min -1 167 -1 064 -953 Kommunalek 2000/01 2001/02 2002/03 2000/03 1 293 1 196 949 2 142 Min -553 -644 -605 -952 Källa: SOU 2003:88 och bearbetning av uppgifter från SCB. 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 - 8 0 0 - - 9 9 9 - 6 0 0 - - 7 9 9 - 4 0 0 - - 5 9 9 - 2 0 0 - - 3 9 9 - 1 - - 1 9 9 0 - 1 9 9 2 0 0 - 3 9 9 4 0 0 - 5 9 9 6 0 0 - 7 9 9 8 0 0 - 9 9 9 1 0 0 0 - 1 1 9 9 1 2 0 0 - 1 3 9 9 1 4 0 0 - 1 5 9 9 1 6 0 0 - 1 7 9 9 1 8 0 0 - 1 9 9 9 > 2 0 0 0 Förändring i bidrag/avgift i kronor per invånare kommuner LSS-utjämningen Kommunalekonomisk kostnadsutjämning SOU 2006:69 Uppföljning av kostnadsutjämningen för LSS 2004–2006 65 Tabell 4.6 Kommuner med stora förändringar i bidrag/avgift i LSS-utjämningen –2006 och i den kommunalekonomiska kostnadsutjämningen –2003 LSS <-250 kr/inv 75 4 >+250 kr/inv 79 4 Kommunalek <-200 kr/inv 45 12 2 >+200 kr/inv 76 79 23 Källa: SOU 2003:88 och bearbetning av uppgifter från SCB. Vi kan konstatera att det för många kommuner är fråga om stora årliga förändringar i en jämförelsevis liten verksamhet. Förändringarna kan vara särskilt svåra att hantera för kommuner med liten folkmängd där en relativt liten förändring av antalet insatser kan få stora effekter på såväl kostnader som kostnadsutjämning. 4.6 Köp och försäljning av verksamhet och dess påverkan på personalkostnadsindexet Köp och försäljning av LSS-verksamhet uppgick enligt RS 2004 till , dvs. till och försäljning av verksamhet till . Köp av verksamhet sker från andra kommuner, från enskilda företag i den egna kommunen eller från enskilda företag i andra kommuner. Även entreprenader ingår i köp av verksamhet. Försäljning av verksamhet är den del av kommunens egna verksamhet som säljs till andra kommuner.