sou · GUB320 · 2007-01-01 00:00:00 — Det skattemässiga värdet på de tillgångar som ingår i den tonnagebeskattade verksamheten skall bestämmas med utgångspunkt i anskaffningsutgiften för dessa tillgångar. Det totala skattemässiga värdet på de tillgångar som ingår i tonnagebeskatt- ningen fördelas på respektive tillgång proportionellt efter hur stor del tillgångens anskaffningsutgift utgör av anskaffningsutgiften för samtliga tillgångar som ingår i tonnagebeskattningen. Vid inträdet i systemet uppgår de skattemässiga överavskriv- ningarna till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan restvärdet och det skattemässiga värdet. Utredningen föreslår att den skattepliktiga delen av skillnaden mellan restvärdet och det skatte- mässiga värdet vid inträdet trappas ned . Utredningen har diskuterat en sänkning av avskrivningsrätten för fartyg men lägger inte något sådant förslag. Beskattning skall inte ske om företaget anskaffar fartyg som används i den tonnagebeskattade verksam- heten som ersättning för de avyttrade tillgångarna. Anskaffnings- utgiften för det förvärvade fartyget skall minst uppgå till restvärdet vid ingången av det beskattningsår som överlåtelsen sker. Beskattning sker dock om det förvärvade fartyget avyttras före utgången av tonnageskatteperioden om ny återanskaffning av fartyg då inte sker. Bindande avtal om leverans av fartyg jämställs med förvärv av fartyg. Avtalet måste då ingås senast självdeklarationen för överlåtelseåret skall lämnas. Kontraktssumman i avtalet jämställs med anskaffningsutgift. För att motverka spekulation i fartygshandel föreslår utredningen att vinst som uppkommer vid överlåtelse av fartyg till ett pris som överstiger anskaffningsutgiften med tillägg för sådana förbättrings- utgifter som inte utgör reparations- eller underhållsutgifter (nominell vinst) skall beskattas. Detta gäller både för fartyg som anskaffats före inträdet i tonnagebeskattningen och för fartyg som anskaffats efter inträdet. Avdrag från nominell vinst kan ske om förlust uppkommit på fartyg som såväl förvärvats som avyttrats som den nominella vinsten uppkommit. För att ge företagen incitament att återanskaffa fartyg i den tonnagebeskattade verksamheten anser utredningen att beskattning av den nominella vinsten inte skall ske om företaget återanskaffar fartyg för en anskaffningsutgift som minst uppgår till försäljnings- priset för det eller de fartyg som avyttrats. Bindande avtal om leverans av fartyg skall jämställas med förvärv av fartyg. Utredningen föreslår att avdrag inte skall medges från tonnage- inkomsten. Detta gäller både löpande utgifter och avskrivningar på tillgångar samt underskott i den delen av företagets verksamhet som inte tonnagebeskattas. Med hänsyn till att andra avdrag inte medges från tonnage- inkomsten anser utredningen att avdrag inte heller skall medges för avsättning till periodiseringsfond. Vid beräkningen av underlaget för periodiseringsfondsavsättning får inte företagets tonnage- beskattade inkomst räknas med. Utredningen har föreslagit att en utgift som kan hänföras till både tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet skall fördelas proportionellt i förhållande till nettoomsättningen. Även finansiella intäkter och kostnader samt valutakursvinster och valutakurs- förluster skall fördelas proportionellt. Med hänsyn härtill föreslår utredningen att företag som bedriver både tonnagebeskattad verksamhet och annan verksamhet skall ha en separat bokföring för respektive verksamhet. Utredningen skall överväga vad som bör gälla underskott och därmed i vilken utsträckning avdrag underskott skall medges i konventionellt beskattad verksamhet som företaget fortsätter att bedriva. Utredningen föreslår att endast den del av det underskott som fanns vid inträdet och som är hänförligt till den verksamhet som inte förs in i tonnageskatte- systemet skall kunna rullas in i och dras av i den konventionellt beskattade verksamheten. Det torde vara svårt att i varje enskilt fall beräkna den del av underskottet som rent faktiskt har uppkommit i den ena eller andra delen av verksamheten vilket innebär att fördel- ningen av underskottet bör ske schablonmässigt. Utredningen föreslår att värdena på tillgångarna i respektive verksamhet används som fördelningsgrund. Det underskott som skall anses hänförligt till den konventionella verksamheten skall anses utgöra så stor del av det totala underskottet som värdet enligt räkenskaperna på tillgångarna i denna verksamhet utgör av värdet på samtliga tillgångar. Med hänsyn till kravet på kontinuitet i beskattningen föreslår utredningen att ett företag som väljer tonnagebeskattning binder sig vid detta beslut . Vid utträde ur systemet efter tonnageskatteperiodens utgång kan tonnagebeskattning väljas först sedan tio beskattningsår med konventionell beskattning förflutit efter utträdet. Företag som inte längre bedriver kvalificerad verksamhet kan inte vara kvar i tonnageskattesystemet utan skall i stället beskattas konventionellt. Även för sådana företag gäller kravet på konven- tionell beskattning under tio beskattningsår efter utträdet. Utredningen anser att den omständigheten att ett företag inte kan välja tonnagebeskattningen förrän förflutit från utträdet är en form av sanktion som får anses tillräcklig. tioner för företag som upphör med sin kvalificerade verksamhet föreslås således inte. Utredningen föreslår bl.a. en begränsning av inhyrda fartyg med besättning och att en viss andel av företagets nettodräktighet skall vara registrerad inom EU eller Europeiska ekonomiska samarbets- området. Intäkter över dessa gränser anses inte ha uppkommit i företagets kvalificerade verksamhet och skall beskattas konven- tionellt. Detta får ses som en form av sanktion mot företag som överskriver dessa begränsningar. Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) gäller att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Utredningen har försökt att jämföra de faktiska bolagsskatte- inkomsterna från de svenska rederierna med de skatteinkomster ett tonnageskattesystem enligt utredningens förslag skulle ha medfört . Analysen indikerar att tonnageinkomsterna skulle ha varit något lägre detta år, men sett över ett längre tidsperspektiv bedöms dock tonnageinkomsterna ligga i paritet med skatteinkomsterna enligt nuvarande skatte- system. Utredningens förslag till hantering av latenta skatteskulder kan anses mer fördelaktigt för rederinäringen än dagens skattesystem eftersom förslaget tar bort incitamentsstrukturen att återinvestera för att slippa beskattningseffekter. Det är dock mycket svårt att uppskatta de statsfinansiella effekterna av detta eftersom det är oklart vad dagens system inbringar i skattebetalningar och hur rederierna kommer att åter- och nyinvestera i ett nytt skatte- system. Rederibranschen har argumenterat för att ett svenskt tonnageskattesystem är en förutsättning för att verksam- heten skall kunna bibehållas och utvecklas i . Om detta kommer att innebära oförändrade framtida åter- och nyinveste- ringar i fartyg uppstår inget bortfall av de latenta skatteskulderna jämfört med om dagens skattesystem skulle bibehållas. Förslagen innebär ytterligare arbetsuppgifter för de företag som väljer tonnagebeskattning. De uppgifter som behövs har företagen tillgång till och det krävs, enligt utredningen, endast att uppgifterna sammanställs på ett annat sätt. Det går inte att fastställa om förslaget innebär en ökad administrativ börda, men detta får accepteras eftersom förslaget om tonnagebeskattning är frivilligt. har beräknat hanteringskostnaderna av utred- ningens förslag och funnit att utvecklingskostnaderna kan beräknas uppgå till ca och att driftskostnaderna kan beräknas till . Utredningen konstaterar att förslagen inte kan förväntas ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, på brottlighet och det brottsförebyggande arbetet, på offentlig service i olika delar av landet, på små företags arbetsförutsättningar och konkur- rensförmåga i förhållande till större företag och inte heller vad gäller jämställdheten eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Förslagen torde däremot medföra något förbättrade förutsättningar för sysselsättningen. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229), dels att 1 kap. 7 §, 14 kap. 10 och 21 §§, 15 kap. 1 §, 16 kap. 1 §, 18 kap. 13 och 14 §§, 19 kap. 5 §, 20 kap. 5 §, 22 kap. 5 §, 23 kap. 2 §, 30 kap. 1 och 5 §§ samt 35 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 40 kap. 2 a § och 22 a §, samt närmast före 22 a § en ny rubrik av följande lydelse, dels att det skall införas ett nytt kapitel, 39 b kap., med följande rubrik och lydelse. Juridiska personers skatt skall beräknas på den beskattningsbara Denna skall beräknas på följande sätt. enligt 39 b kap. och överskott av stående beloppet avrundas nedåt skas med allmänna avdrag. till helt tiotal kronor och är den taxerade och den beskattnings- nedåt till helt tiotal kronor och är den taxerade och den För sådana ideella föreningar och registrerade trossamfund som uppfyller kraven i 7 kap. 7 § första stycket minskas den taxerade inkomsten med grundavdrag. Det belopp som återstår är den beskattningsbara inkomsten. bedrivs av en juridisk person räknas som en enda närings- het enligt 39 b kap. som bedrivs av en juridisk person räknas som personen är delägare i ett en enda näringsverksamhet. svenskt handelsbolag, skall även den juridiska personen är del- ägare i ett svenskt handelsbolag, räknas in i den juridiska person- skall även handelsbolagets verk- samhet räknas in i den juridiska I 11 § finns bestämmelser om underskott från vissa utländska juridiska personer. I 14 och 15 §§ finns bestämmelser om under- skott från kommanditbolag och vissa andra handelsbolag. Överskott och underskott i Överskott och underskott i beräknas genom att intäktspost- erna minskas med kostnads- minskas med kostnadsposterna. Särskilda bestämmelser om makar som tillsammans deltar i näringsverksamhet finns i 60 kap. Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i närings- verksamheten skall tas upp som intäkt. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om inkomster i 8, 17–39, 44–46, 48, 49–52, 55 och 60 kap. Inkomster som är hänförliga till tonnagebeskattad verksamhet redovisas enligt bestämmelserna i 39 b kap. Bestämmelser om värdering av inkomster i annat än pengar finns i 61 kap. 1 Senaste lydelse 2002:536. Utgifter för att förvärva och Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av bibehålla inkomster skall dras av kapitalförluster skall dras av även om de inte är sådana även om de inte är sådana ut- Utgifter som är hänförliga beskattas enligt 39 b kap. får inte Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om avdrag i 9, 17–25 a, 28–40, 44–46, 48, 49–52, 55 och 60 kap. Värdeminskningsavdrag får för ett visst beskattningsår göras vid räkenskapsenlig avskrivning med högst och vid restvärdesavskrivning med högst av avskrivnings- underlaget. Avskrivningsunderlaget består av följande: 1.värdet på inventarierna vid det föregående beskattningsårets utgång – vid räkenskapsenlig avskrivning värdet enligt balansräkningen, och – vid restvärdesavskrivning det skattemässiga värdet, 2.ökat med anskaffningsvärdet på sådana inventarier som anskaffats under beskattningsåret och som vid utgången av detta fortfarande tillhör näringsverksamheten, 3.minskat med avdrag enligt 15 och 16 §§. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , skall värdeminskningsavdraget justeras i motsvarande mån. Vid bestämmandet av avskriv- ningsunderlaget enligt andra stycket bortses från sådana inven- tarier som omfattas av bestäm- melserna i 39 b kap. Om inventarier upphör att beskattas enligt bestämmelserna i 2 Senaste lydelse 2003:224. ökas med det samlade värdet på 39 b kap. 35 §. tillämpas bara om den skatt- tillämpas bara om den skatt- skyldige haft ordnad bokföring skyldige haft ordnad bokföring avskrivningen i bokslutet. avskrivningen i bokslutet. 39 b kap. skall avdraget motsvara det avdrag som redovisas i annan verksamhet än den tonnage- Första stycket gäller inte vid beräkning av nettoinkomsten eller delägarens andel av lågbeskattade inkomster enligt 39 a kap. 6 och 13 §§. Värdeminskningsavdragen skall beräknas enligt avskrivningsplan efter en viss procentsats på byggnadens anskaffningsvärde. Procentsatsen skall bestämmas med hänsyn till byggnadens ekonomiska livslängd. Beräkningen skall göras från den tidpunkt då byggnaden färdigställs eller förvärvas eller i fråga om en förbättring från den tidpunkt den färdigställs. Om byggnad omfattas av beskattning enligt bestämmel- serna i 39 b kap. får värdeminsk- ningsavdrag inte beräknas på den del av byggnadens anskaffnings- värde som belöper på den del av 3 Senaste lydelse 2003:1086. byggnaden som omfattas av dessa bestämmelser. Värdeminskningsavdragen skall beräknas enligt avskrivningsplan till högst av anskaffningsvärdet för täckdiken och skogsvägar och till högst av anskaffningsvärdet för andra markanläggningar. Beräkningen skall göras från den tidpunkt då anläggningen färdigställs. Om markanläggning omfattas av beskattning enligt bestämmel- serna i 39 b kap. får värde- minskningsavdrag inte beräknas på den del av markanläggningens anskaffningsvärde som belöper på den del av markanläggningen som omfattas av dessa bestäm- melser. Som uttag räknas också att 1.en näringsverksamhet upphör, 2.skattskyldigheten för inkomsten från en näringsverksamhet helt eller delvis upphör, 3.tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan del om skattskyldighet föreligger för inkomst från den förra delen men inte för inkomst från den senare delen, 4. inkomsten från en närings- 4. inkomsten från en närings- verksamhet helt eller delvis inte verksamhet helt eller delvis inte längre skall beskattas i längre skall beskattas i på grund av ett skatteavtal, eller på grund av ett skatteavtal, 5. tillgångar förs över från en 5. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till del av en näringsverksamhet till en annan del om den senare en annan del om den senare delen men inte den förra är delen men inte den förra är undantagen från beskattning i undantagen från beskattning i på grund av ett skatte- på grund av ett skatte- 6. tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet som inte omfattas av bestämmelserna i 39 b kap. till en annan del som omfattas av dessa bestämmelser. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. skall tillämpas på överlåtelsen, sådana andelar i fastighetsför- sådana andelar i fastighetsför- valtande företag som är lagertill- valtande företag som är lagertill- gångar enligt 27 kap. 6 § delas ut gångar enligt 27 kap. 6 § delas ut enligt 42 kap. 16 § enligt 42 kap. 16 § ut enligt 42 kap. 20 §, eller ut enligt 42 kap. 20 §, gången är lika med eller lägre än gången är lika med eller lägre än tillgångens skattemässiga värde. tillgångens skattemässiga värde, 4. tillgångar överlåts företag som inte omfattas av bestämmelserna i 39 b kap. till ett företag som omfattas av dessa bestämmelser. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte heller om en kapitalvinst vid en avyttring är skattefri enligt bestämmelserna i 25 a kap. eller ersättningen skall tas upp som kapitalvinst på grund av bestämmelsen om skalbolagsbeskattning i 25 a kap. 9 §. Bestämmelserna i 11 och 12 §§ tillämpas dock när en närings- betingad andel överlåts utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat om –det förvärvande företaget är ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening eller ett utländskt bolag som motsvarar något sådant företag och som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, –det förvärvande företaget inte, direkt eller indirekt, äger andel i det överlåtande företaget, och –förutsättningarna i 19 § andra stycket är uppfyllda. 4 Senaste lydelse 2005:269. Avdrag får göras enligt bestämmelserna i detta kapitel för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Avdrag får dock inte göras av privatbostadsföretag, investment- företag och investeringsfonder. Avdrag får inte göras från sådan inkomst som beräknats enligt bestämmelserna i 39 b kap. Juridiska personer får dra av högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamheten före avdraget. Vid beräkning av överskottet av näringsverksamheten i första stycket medräknas inte inkomst som beräknats enligt bestämmel- serna i 39 b kap. Koncernbidrag skall dras av hos givaren och tas upp hos mottagaren, om förutsättningarna för avdrag i detta kapitel är uppfyllda. Med koncernbidrag avses inte en ersättning som är en utgift för givaren för att förvärva eller bibehålla inkomster. Koncernbidrag som lämnas eller mottas av ett företag som omfattas av bestämmelserna i 39 b kap. skall behandlas enligt följande. Lämnas koncernbidrag medges avdrag endast från sådan inkomst som inte utgör tonnage- detta hänföras till sådan inkomst som inte utgör tonnagebeskattad inkomst enligt det kapitlet. 5 Senaste lydelse 2004:66. Särskilda bestämmelser för vissa rederier I detta kapitel finns bestäm- melser om beräkning av tonnage- beskattad inkomst (tonnage- beskattning). avses i detta kapitel – svenskt aktiebolag, och – utländskt bolag enligt 2 kap. 5 a § första stycket som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som bedriver verksamhet från fast driftställe i . avses i detta kapitel två eller flera företag som ingår i en svensk koncern enligt 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551) eller en motsvarande utländsk företagsgrupp och som kan välja att beräkna inkomst enligt detta kapitel. Bestämmelserna i första stycket gäller även företag där fyra eller färre delägare, direkt eller indirekt, äger andelar motsvar- ande av rösterna för samtliga andelar i företaget. Om närstående fysiska personer är delägare skall dessa behandlas som en delägare. Med dominerande part avses, vid jämförelse mellan företag eller företagsgrupper, det företag eller den företagsgrupp med en omsätt- ning som är minst dubbelt så stor som omsättningen hos det andra företaget eller den andra företags- gruppen. Med tonnageinkomst avses sådan inkomst av kvalificerad verksamhet som beräknas utifrån fartygens nettodräktighet. Med tonnagebeskattad inkomst avses tonnageinkomst och skatte- pliktiga belopp enligt 30 och 32 §§. Med kvalificerat fartyg avses fartyg som 1.har en nettodräktighet på minst 100, och 2.har sin strategiska och ekonomiska ledning i . Om ett kvalificerat fartyg ägs eller hyrs av flera, skall ett företags andel i ett sådant fartyg vara ett kvalificerat fartyg för företaget. Fartyg som ägs av företaget och hyrs ut utan besättning anses som kvalificerat endast om företaget till följd av tillfällig överkapacitet hyr ut fartyget och under högst . Med kvalificerad verksamhet avses i detta kapitel transport av gods eller passagerare till sjöss med ett eget eller inhyrt kvalifi- cerat fartyg eller uthyrning av ett kvalificerat fartyg under fö- rutsättning att verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Med kvalificerad verksamhet avses även verksamhet som utförs i nära anknytning till företagets till och från fartyget, 4. tillfällig uppläggning av last vid lastning och lossning, och försäkringsverksamhet som har samband med transport av passagerare eller gods, 7.försäljning av varor och tjänster för konsumtion ombord på fartyget, 8.beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord på fartyget, 9.hyresinkomst till följd av uthyrning av lokaler ombord på fartyg, eller 10.hyra eller tillhandahållande av containrar för gods. Omfattas en transporttjänst av transport med ett kvalificerat fartyg och transport utanför hamnområdet, utgör land- transport utanför hamnområdet som ingår i transporttjänstens pris kvalificerad verksamhet om företaget har köpt transporten av en utomstående. Bogsering är kvalificerad verk- samhet om av verksamheten som utförs av ett fartyg under ett visst år utgör sjötransport och om fartyget är registrerat i en stat som är medlem i Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Sjötransporter som utförs av mudderverk utgör kvalificerad verksamhet endast om mudder- verkets verksamhet av den årliga drifts- tiden utgör sjötransport och om mudderverket är registrerat i en stat som är medlem i Europeiska unionen eller Europeiska ekono- miska samarbetsområdet. Med nettodräktighet avses sådan dräktighet enligt förord- ningen (1994:1162) om skepps- mätning. Med restvärde avses i detta kapitel det värde på tillgångarna som framkommer om avskriv- ning sker av anskaffningsutgiften för fartyg och tjugo procent av anskaffningsutgiften för andra tillgångar. Företag som bedriver kvalifi- cerad verksamhet skall välja om inkomsterna av denna verk- samhet skall beräknas med stöd av reglerna i detta kapitel eller inte. Ett sådant val skall göras senast när självdeklarationen skall läm- nas enligt 4 kap. 5 § och 16 kap. 1 och 2 §§ lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kon- trolluppgifter för det beskattnings- år som tonnagebeskattning kan tillämpas. Valet enligt första stycket skall omfatta hela den kvalificerade verksamheten. Företagets val av beskattnings- metod enligt 16 § är bindande för företaget räknat från och med det beskattningsår då tonnagebeskattning kan tillämpas. Vid ut- gången av skall företaget på nytt välja beskatt- ningsmetod för en ny period. Ett företag som ingår i en företagsgrupp skall inte tonnage- beskattas. Ett sådant företag får dock begära att tonnagebeskattas om samtliga företag med kvalifi- cerad verksamhet i gruppen väljer att beräkna inkomsten enligt detta kapitel. Om två eller flera företag eller företagsgrupper bildar en ny företagsgrupp gäller följande. a)Om alla företag i den nya gruppen valt att beräkna inkomsterna enligt detta kapitel skall den dominerande partens tonnageskatteperiod gälla för företagen i den nya gruppen. För det fall att det inte finns någon dominerande part skall den tonnageskatteperiod som utgår sist för företagen i den nya gruppen gälla. b)Om endast vissa av företagen i den nya företags- gruppen valt att beräkna inkomsterna enligt detta kapitel medan andra valt att inte göra det skall det val som gjorts av den dominerande parten gälla för företagen i den nya gruppen. För det fall att det inte finns någon dominerande part får företagen i gruppen göra en ny begäran att beskattas enligt 18 §. I annat fall skall inget av företagen tonnage- beskattas. För företag som inte omfattas av 18 och 19 §§ gäller följande. a) Om tonnagebeskattade företag med olika tonnageskatte- perioder fusioneras skall den dominerande partens tonnage- skatteperiod gälla för det över- tagande företaget. För det fall det inte finns någon dominerande part skall den tonnageskatteperiod som utgår sist gälla för det övertagande företaget. b) Om ett tonnagebeskattat företag och ett icke tonnage- beskattat företag fusioneras skall det val som gjorts av den dominerande parten gälla för det övertagande företaget. För det fall att det inte finns någon domi- nerande part får det övertagande företaget välja beskattningsmetod enligt 16 §. c) Vid delning av företag anses tonnageskatteperioden vara den- samma som för det överlåtande företaget. Om den nettodräktighet som företaget disponerat i inhyrda fartyg med besättning i genom- snitt under beskattningsåret överstigit av företagets genomsnittliga totala nettodräkt- ighet under beskattningsåret, skall intäkten från den överskjutande delen av den inhyrda netto- dräktigheten inte anses ha uppkommit i den kvalificerade verksamheten. Den överskjutande intäkten beräknas som den andel (1995:1554), som svarar