sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — , (1993) Ethnicity and Nationalism: Anthropological Perspectives. & : Pluto Press. Folkräkningen (1955). Gellner, (1997) Nationalism. , (2004) Flykt och överlevnad. Flyktingverksamhet i mosaiska församlingen i –1950. Harman, , D (1988) The Modern Stranger: On Language and Membership. : Mouton de Gruyter. , (2001) Befintlighetens gestalt. och den kulturella globaliseringen. I Mc Eachrane, , (red.) och de Andra. : Natur och kultur. , (2005) Främmande sidor. Främlingskap och svensk- het i fyra svenska dagstidningar 1945–2005. Opublicerat av- handlingsmanuskript. : , Insti- tutionen för journalistik, medier och kommunikation Främlingar i nationens spegel , (2001) Konstruktionen av svenskheten. I , , (red.) Den svenska framgångssagan, : . Kleberg, (1999) Skötsam kvinnosyn. Hem och familjere- portage i svensk TV åren 1956 – 1969. Kress, , (1996) Reading images: The grammar of visual design. & : Routledge. , (1996) stänger gränserna. , (2005) "Det goda samhällets tjänare iscensatt. Kring en pressutställning ". I Kylhammar, , (red.) Moderna svenska samhällsdrömmar. , , (1994) Från arbetskraftsimport till flyktinginvandring. , (1990) Medierna i nationsbygget: Hur press, radio och TV gjort svenskt. I , (red.) Medier och kulturer. , (1993) Nationella arenor. I , , , , (red.) , (1997) Att ta plats: Rummets och rörelsens peda- gogik. I Alsmark, (red.) Skjorta eller själ? Kulturella identiteter och rum. , , red (2001) Den delade staden. Segregation och etnicitet i stadsbygden. , (1950) Citizenship and Social Class. I , and Class and Other Essays. Metzger, (2005) I köttbullslandet. Konstruktionen av svenskt och utländskt på det kulinariska fältet. Murdock, (1999) Corporate dynamics and broadcasting futures. I , , (red.) The media reader: continuity and transformation. , (2003) av arbetskraftsinvandringen: från kapitalismens genombrott till folkhemsbygget i . I , (red.) Invandring till – orsaker och effekter. Främlingar i nationens spegel Park, (1950) Race and Culture. Park, (1955) Society. Proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv. , (1964) "The stranger: an essay in social psychology". I , II, Studies in Social Theory. The Hague: . Shohat, , (1994) Unthinking Eurocentrism: Multiculturalism and the media. and : Routledgde. (2001) Nationalism. Simmel, (1995) Främlingen. I Simmel, är sam- hället möjligt?. Simmel, (1908) Soziologie: Untersuchungen über die . , (2001) Enspråkighet och mångfald. I Bankier, (red.) Essäer om modermål, kultur och nationell identitet. : Nya Doxa. SOU 1951:42 Betänkande med förslag till utlänningslag m.m. Avgi- vet av utlänningskommitté. : Justitiedepar- tementet. SOU 1974:69 Invandrarna och minoriteterna. : All- männa förlaget. SOU 1982:49 Invandringspolitiken. Delbetänkande av invandrarpolitiska kommittén. : Arbetsmarknadsde- partementet. SOU 1984:55 I rätt riktning. Etniska relationer i . Slutbetän- kande av diskrimineringsutredningen. : Arbetsmark- nadsdepartementet. SOU 1984:58 Invandrar- och minoritetspolitiken. : All- männa förlaget. SOU 1996:55 framtiden och mångfalden, Slutbetänkande från invandrarpolitiska kommittén. : Arbetsmark- nadsdepartementet. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande från utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Spelregler för press TV radio. (2002). Främlingar i nationens spegel Stonequist, (1937/1965) The Marginal Man: A Study in Personality and Culture Conflict. , , (1999) Hur svensken blev svensk och invandraren främling. I , , nationalismens bakvatten. : Studentlitte- ratur. , Gellert (2002/2004) Lasermannen. En berättelse om . , (2001) Modernitet och nation. I Bankier, (red.) Essäer om modermål, kultur och natio- nell identitet. : Nya Doxa. Tufte, (2003) Minority Youth, Media Use and Identity Struggle. The Role of the Media in the Production of Loca- lity. I Tufte, (red.) Medierne, minoriteterne og det multikulturelle samfund. , (1997) Gender & Nation. webbplats, Befolkningsstatistik (). Sve- rige/FNs barnkonvention 5Husbondens röst i etnifierad lokalpress Husbonden i rubriken skall ses som en metafor som anspelar då patriarkatet liksom klasstrukturen var en självklarhet. Precis som det fanns en struktur baserad på över- och underordning i förflutenhetens samhälle, finns liknande strukturer . Nya mönster i leverne skapar nya mönster i organiseringen av samhället. Den ömsesidiga relationen mellan de överordnades behov av att dominera och de underordnades tillåtande av dominansen tycks utgöra organiserandets inre dynamik. När klivet tas från ett när- samhälle till ett fjärrsamhälle, när husbondens röst utgår från cen- tralmaktens högkvarter , och längre fram i tiden, när det etniskt homogena tycks vara hotat, mejslas nya, komplicerade maktrelationer fram. Det är inte längre enbart en köns- och klass- mässig fördelning som formar hackordningen. Även en etnisk för- delning skär rakt igenom de redan etablerade. Ordningen förmedlas via nya kanaler och medier blir central röstresurs. Mediernas rap- portering om verkligheten öppnar och stänger, gamla och nya grän- ser för vår uppfattning om samhällskonstruktionens beskaffenhet. I den nya kontexten blir massmedier språkrör för en etnisk majo- ritets dominanta perspektiv – husbondens röst. Syftet med detta kapitel är att närmare granska frågor om makt och strukturell diskriminering kopplat till lokalpressens rapporte- ring. Vi ställer in sökarljuset mot relationen mellan svenskar och invandrare.1 Kontexten är staden och dess förändring från en rela- tivt homogen samling medborgare till en stad där befolkningen i allt större grad härstammar från olika utländska bygder. Parallellt sker en etnifiering av politiken i stort och givetvis även i pressens rapportering. Med etnifiering menas här den process där faktorer 1 I texten används en tämligen öppen definition av termerna svenskar och invandrare. De skall i texten betraktas som analytiska kategorier, dvs. symboler för över- och underordning, snarare än att vara benämningar på fixerade och empiriskt avgränsbara grupper i samhället. Husbondens röst i etnifierad lokalpress som etnisk härkomst får betydelse för struktureringen i berättan- det, tolkandet och analyserandet av verkligheten. Själva undersök- ningsobjektet är lokalpressen i Örebro2, (NA) och (ÖK), och hur den skriver om invandrare un- der en tjugoårsperiod. Inledningsvis skall vi teoretiskt närma oss forskningsobjektet genom en diskussion om mediers politiska roll och funktion, om mediers påverkan ur ett maktperspektiv och om dess bidrag till strukturell diskriminering av invandrare. Därefter tar den empiriska redovisningen vid vilken består av två delar. Den första delen är en kvantitativ granskning av innehållet i mediers rapportering om in- vandrare och invandrarpolitik utifrån dikotomin problem – resurs. Den andra delen är en kvalitativ granskning av artiklar som härrör från fyra undersökta lokala policyområden: arbetsmarknad, bo- ende, skola och kultur. Här används en enkel modell om hur medier formar föreställningar om invandrare. Kapitlet avslutas med en summerande sammanställning och en återkoppling till de teore- tiska resonemangen. Massmedier som instrument för ett dominant perspektiv Allmänheten är i hög grad beroende av massmedier för att erhålla kunskaper om vad som sker i politiken och i samhällslivet. Beroen- det av medier gäller även politiker och andra opinionsbildande ak- törer. Mediers roll som kontaktlänk mellan politiker och väljare har ökat . Politiker påverkas av och anpassar sig i allt högre grad till massmedier. Makten över opinionsbildningen och agendan förskjuts därmed till nyhetsredaktioner och journalister (1994). Parallellt sker en tilltagande fragmentering inom medievärl- den. Även om mediernas makt som helhet ökar minskar enskilda mediers, exempelvis en lokaltidnings, betydelse genom informa- tionskanalernas mångfald, vilken med nödvändighet inte betyder mångfald i kvalitativ mening. Den kommersiellt drivna flockmen- taliteten, alla medier bevakar samma företeelser i tron att man annars förlorar läsare, lyssnare och tittare till konkurrenter, tycks 2 Studien av lokalpressen i , det empiriska underlaget för detta kapitel, ingick som en del av ett FAS-finansierat forskningsprojekt som bedrevs vid Samhällvetenskapliga insti- tutionen, 2000–2002. Projektet av invandrare i staden: fallstudie leddes av professor och resulterade bl.a. i författarens avhandling () och i . Om mångfaldens möj- ligheter i (Khakee & ), vari urvalet och metoden bakom mass- medieanalysen beskrivs mer utförligt. Husbondens röst i etnifierad lokalpress snarare likrikta, förenkla och rutinisera nyhetsinnehållet (Ström- bäck 2000). Nyhetsflödet påverkar vår uppfattning, vår förståelse och vår kunskap om den verklighet vi lever i. Medier är producenter av re- digerade verklighetsfragment och läsare, lyssnare och tittare är konsumenter av dessa. Medier blir fönster mot det som vi inte kan se utanför vår direkta omgivning, även om dess påverkan sträcker sig in i det privata och ger tolkningsredskap för direkta relationer och interaktioner mellan människor. som medier vidgar våra vyer begränsas dessa genom förenklade bilder. Förenklingar sker genom kategoriseringar som strukturerar verkligheten. Kate- goriseringarna skapar normer kring vad som anses vara rätt och fel, normalt och avvikande (Fiske 1998; 1989). Mediers roll i agendaskapandets olika skeden, i det komplicerade samspelet mellan allmän opinion och offentlig policy, är en vanligt förekommande problemställning i policyanalyslitteraturen (se t.ex. Protess & McCombs 1991). Enligt ett synsätt är medierna involve- rade i konstruktionen av problem i nyhetsbevakningen. Medier som aktör väljer vad som har nyhetsvärde och i detta val exkluderas respektive inkluderas frågeställningar, händelser och idéer. Ett an- nat synsätt utgår från att medier har möjlighet att föra fram all- mänhetens frågor och väcka uppmärksamhet på missförhållanden i samhället. Här betonas mediers roll som neutralt forum eller arena för politiska frågor. Denna roll framhävs ofta av medierna själva som den centrala, dvs. medier som den lilla människans försvarare som ställer medborgarnas frågor till makthavarna (2000). Mediers språkbruk har en nyckelroll i konstruerandet av sociala problem och lösningar (Edelman 1988). Medier deltar medvetet eller omedvetet i detta policyskapande genom att med språkets hjälp måla verkligheten i svart eller vitt. Policyskapande underlättas av enkla kategorier såsom svenskar och invandrare, vi och dom, problem och resurs. Vi lär oss omedvetet att skilja mellan de inhemska (vi) och de exotiska (dom). Här spelar medier en viktig roll genom att reproducera bilder av majoritetens självuppfattning som bekant och verklig, vilka ställs mot bilder av de exotiska som annorlunda och fantasifulla. Överlägsenheten kan användas som legitimering av diskriminerande politik. Moralen sätts på det sättet ur spel då vi inte ser dom som jämbördiga. Vår kognitiva uppfatt- ning om skillnaden mellan vi och dom utgör ett fundament för maktrelationer (1988). Husbondens röst i etnifierad lokalpress I en liberal demokrati som den svenska utgör invandrare och et- niska minoriteter detta exotiska dom som svenskar inte behöver ta samma moraliska hänsyn till. Underlägsenheten uttrycks i kultu- rella, moraliska, intelligensmässiga, språkliga, politiska eller eko- nomiska termer vilket ger rätt att diskriminera och utestänga. Rasismen är i dagens läge inte direkt kopplad till biologiska olik- heter, utan snarare till föreställningar om kulturella skillnader (Ba- libar 1991; 1992). (2005) diskuterar representation i termer av att tala för och tala om. Det förstnämnda fallet handlar om traditionell politisk representation där någon eller något har fått mandatet att representera någon annan i beslutsfattande sam- manhang. Det sistnämnda fallet handlar snarare om hur olika grup- per representeras i politiska sammanhang i bredare bemärkelse, exempelvis hur grupper framställs havandes särskilda och annor- lunda karaktärsdrag och som inte gör rättvisa åt den naturliga vari- ation som finns inom varje samhällsgrupp (2005). Repre- sentation genom att tala om kan studeras i samhällsaktörers insti- tutionaliserade sätt att definiera och förhålla sig till åsikter och ståndpunkter relaterade till invandrare. Gruppen sammankopplas med problem (1985). Medier, som ger röst åt en föreställd svensk kultur och föreställda enhetliga svenska värderingar, sprider bilder där invandrare snarare representeras som ett problem än som en resurs för samhället. Genom denna förmedlande funktion blir medier en central strukturellt diskriminerande aktör i det politiska spelet. Det kan inte tillräckligt understrykas att varje studie av skikt- ningar mellan olika grupper måste utgå från en föreställning om maktskillnader. Politik kretsar kring maktfördelning. Kampen om resurser, värden och åsikter ger effekter i termer av över- och un- derordning. När invandrare representeras i svenska medier fram- ställs vad vi här kallar den medialiserade invandrarbilden. Den ver- kar strukturellt diskriminerande därför att bilden bidrar till en reproduktion av underordning och annorlundaskap. Sammansätt- ningen av invandrarbilden är komplex och några av de förekom- mande framställningssätten som bidrar till helheten skall granskas. I den kvantitativa delen av kapitlet granskas den huvudsakliga karaktäriseringen av invandrare med utgångspunkt från ett pro- blem- eller resursperspektiv. I den kvalitativa artikelgranskningen fokuseras språkliga förenklingar, diskursiva kontrasteringar och legitimering av dominanta perspektiv. De olika sätt som medier Husbondens röst i etnifierad lokalpress representerar invandrare ses som delar av en praktik som samman- taget verkar strukturellt diskriminerande (jfr SOU 2005:56). Lokalpressens representation av invandrare i siffror 1980– 1999 Den kvantitativa analysen av lokalpressens belysning av invandrare och invandrarrelaterade frågor täcker en period . Att granska två tidningar under en så kräver avgränsning. En månads utgivning valdes för att fånga förändringar . Under sökprocessen upptäcktes att texter om invandrare fanns lite var stans i tidningarna vilket gjorde att sökandet inte kunde be- gränsas till att enbart granska vissa sidor för att få en helhetsbild av vad som skrivs. Någon begränsning i artikelformer gjordes inte heller eftersom allt från mindre notiser till större reportage ansågs vara relevanta för skapandet av mediers invandrarbild. För att få en överblick och därmed ett redskap att analysera empirin krävdes en kodning av materialet. Löwander (1997) använder, i sin studie av nyhetsrapportering (Aktuellt och Rapport) om invandrare och flyktingar –1992, ett antal kate- gorier för att sortera innehållet. Genom en översiktlig innehålls- granskning med fokus på frågeställningen hur skriver lokalpressen om invandrare och med inspiration från Löwanders kategorier sorterades materialet efter om den tongivande vinkeln beskrev invandring och invandrare som problem eller resurs. Med tongi- vande vinkel avsågs den huvudsakliga narrativa strukturen i respre- sentationen av invandrare. Invandrare som problem. Här finner vi nyheter om kriminali- tet bland invandrare och flyktingar, bl.a. knarkhandel, bedrä- gerier, förfalskade pass, problem och bråk på flyktingförlägg- ningar. Här återfinns även nyheter som framställer att ett samband, explicit eller implicit, finns mellan invandrare och andra typer av samhälleliga problem såsom arbetslöshet, bo- stadssegregation, kulturkrockar, fattigdom och försämrade sociala förhållanden. Invandrare som resurs. Denna kategori rymmer nyheter där invandrare framställs som positivt bidragande till det svenska samhället i fråga om arbetskraft, kultur, språk, mat o dyl. Husbondens röst i etnifierad lokalpress Därmed hamnar också nyheter där invandrare framställs som exotiska och spännande i denna kategori. Vidare skiktades de två kategorierna i två dimensioner, nämligen invandrare som kollektiv och invandrare som individ. Anledningen till detta var ett enkelt antagande om att det är enklare för medier att problemstämpla en abstrakt samhällsgrupp jämfört med en grupp som är tämligen avgränsad och konkret. Den kollektive in- vandraren saknar namn eller ansikte i bildlig mening, är svårgripbar och diffus, och är därmed en abstrakt konstruktion. Invandrare i detta sammanhang avser att täcka en mycket heterogen grupp. Invandraren som individ är tvärtom konkret och därmed svårare att generalisera, objektivera och stereotypifiera (jfr SOU 2005:41). Om invandraren blir personifierad, såsom enskild etnisk grupp eller som individ, kan man anta att det är svårare för medierna att gene- ralisera och problemstämpla. Men steget till att framställa den indi- viduelle invandraren som tillhörande vi är långt. Här kan man sna- rare tala om ett tudelat dom: ett hotfullt domoch ett domsom offer (1998). Grundhypotesen blir dock att invandrare som kollektiv samhälls- grupp framställs i nyheterna som mer problematisk och tärande för det svenska samhället, en samhällsgrupp som så att säga avviker från det normala, medan invandraren som individ, här operationali- serad som enskild etnisk grupp eller enskilda invandrare, framställs som positivt bidragande till samhället. Den första delhypotesen lyder: invandrare framställs snarare som ett problem än som en re- surs för det svenska samhället i nyheterna. Den andra delhypotesen lyder: invandrare som kollektiv (K) framställs oftare i ett problem- perspektiv än invandrare som individ (I). I undersökningen av tid- ningarnas rapportering –1999 framkommer följande siffror: Tabell 5.1 Andel artiklar i procent i NA och ÖK –1999 fördelade efter kategorierna problem och resurs, (n) NA (liberal) 48 (173) 34 (124) 4 (16) 14 (51) 100 (364) ÖK (socialdemokratisk) 46 (91) 40 (81) 6 (13) 8 (16) 100 (201) 47 (264) 36 (205) 5 (29) 12 (67) 100 (565) Summa problem/resurs 83 (469) 17 (96) 100 (565) Husbondens röst i etnifierad lokalpress Hur skriver lokalpressen i om invandrare? Artiklar som framställer invandrare som en problematisk samhälls- och individ- grupp dominerar (), medan artiklar där innehållet ger bilden av invandrare som resurs uppgår till . Mindre än var femte artikel framställer alltså invandrare i positiv dager! Den första delhypotesen bekräftas således. Några avgörande skillnader kan vi heller inte finna om vi jämför de två tidningarna. Fördel- ningen mellan problem och resursartiklar är ungefär densamma. Det finns inget som tyder på att tidningarnas olika ideologiska in- riktningar på ledarplats har betydelse för hur invandrare framställs. Det finns mönster som även konfirmerar den andra delhypotesen. I artiklar som framställer invandrare som problem är innehållet rela- tivt sett koncentrerat till invandrare som kollektiv. Men skillnaden mellan invandrare som kollektiv () och invandrare som individ () är inte speciellt stor. Motsatsen bekräftas även när vi tittar på siffrorna som anger antalet resursartiklar. Här do- minerar det omvända mönstret, dvs. artiklar som är av individka- raktär. Vilka mönster utkristalliserar sig ? inleds rela- tivt blygsamt. publicerar tidningarna mellan 7 och 15 artiklar . De nästkommande fem åren (1985–89), parallellt med en ökad flyktinginvandring till och , sker nära nog en fördubbling av antalet artiklar. Ök- ningen fortsätter även . Toppnoteringen finner vi 1991 då det publiceras nästan 50 artiklar i de två tidningarna. Läsarna av NA och ÖK har därmed möjlighet att läsa något som handlar om invandrare. Ökningen kan relateras till det stegrande flyktingmottagandet. De senaste fem årens antal artiklar stannar kvar på denna högre nivå som tangeras , men varierar . Husbondens röst i etnifierad lokalpress Figur 5.1 Antal artiklar om invandrare i NA & ÖK 1980–1999, Vad är det för typ av artiklar som publiceras? Artiklar där invand- rare framställs som problem, både som kollektiv och individ, domi- nerar under samtliga fyra perioder. Relativt sett är skillnaden inte lika stor . Här kan vi finna förhållandevis många individorienterade artiklar med resursvinkel. 1985–1989 skjuter problemartiklarna i höjden. Den anda av nyhetens behag som präglar inledningen av rö- rande vissa exotiska invandrargrupper tycks försvinna och ersätts av problemartiklar rörande flyktinginvandringen. därefter (1990–94) sker en dramatisk ökning av antalet individartiklar med problemvinkel. En kraftig ökning av flyktinginvandring nationellt och lokalt bidrar givetvis till att antalet artiklar, som behandlar vissa flyktinggrupper, enskilda individer och familjer på olika sätt, ökar i antal. Här kan vi återfinna en del artiklar som framställer enskilda flyktingar som offer för en restriktiv utlänningslag, ofta presenterade i sympati- väckande form med bilder på ledsna människor. Den fjärde perio- den innebär en minskning av flyktinginvandringen och därmed en minskning av artiklar av ovan nämnt slag. Antalet artiklar som framställer invandrare som kollektiv ur problemperspektivet fort- sätter dock att öka och denna kategori är den enda som ökar . inriktas artiklarna mer på invandringens kon- sekvenser, exempelvis på bostads- och arbetsmarknaden. Husbondens röst i etnifierad lokalpress Många artiklar handlar om olika invandrings- och invandrarpoli- tiska frågeställningar. Ungefär hälften av alla artiklar (260 av 565 undersökta) är nyheter som i huvudsak handlar om den politiska processen i invandrar- och flyktingpolitik, exempelvis om regler rörande asyl, visum, flyktingkvoter, kritik mot Statens invandrar- verk eller om den faktiska invandrarpolitiken; om mottagning, asyl- eller utvisningsärenden. Något fler än hälften handlar om andra spörsmål, exempelvis artiklar om kultur- och föreningsliv, skola och arbete samt artiklar om brott och straff. Hur skriver tidning- arna om invandrare när ämnet för artikeln anknyter till policyom- rådena kultur, skola, arbete och boende? Artiklar rörande kulturfrågor är i klar majoritet jämfört med de andra policyområdena. Den dominerande typen, individorienterade artiklar ur ett resursperspektiv, är reportage från olika verksamhe- ter med huvudsaklig vinkel att beskriva något avvikande, exotiskt jämfört med svenska verksamheter. Gemensamt för denna typ av artiklar är den öppna, nyfiket toleranta attityden som möter läsa- ren. Den är vanligare än . Det gängse bud- skapet, genom betoning på det avvikande, är att etniska grupper trots allt inte är som svenskar, ett slags exotiskt dom. I ett fåtal ar- tiklar som beskriver konflikter inom etniska grupper blommar avvikandebilden ut fullständigt och kulturskillnader förklarar in- vandrares icke försonande drag. Andelen individartiklar som beskriver kulturaspekter som problematiska blir vanliga först . Denna typ handlar i flera fall om specifika sedvänjor, exempelvis bärande av slöja och kosher/halalslakt. Invandraren som generell kategori ersätts successivt av muslimen. Även om bilden av muslimer är klart mer negativ förekommer ett antal reportage som framställer muslimer ur ett exotiskt perspektiv. Sammantaget framträder en diffus bild av invandrarkulturer som underlägsna den svenska. Artiklar hämtade från skolområdet är svårare att generalisera utifrån då antalet är litet. Skolartiklar blir vanligare och handlar då om problem när invandrar- grupper framställer önskemål om egna skollösningar. Kommunali- sering av skolan bidrar sannolikt till att skolfrågan aktualiseras i högre grad under senare delen av det empiriska materialet. Inom arbete och boende är andelen artiklar som behandlar in- vandrare som kollektiv ur problemperspektiv betydande. Två arti- keltyper är förekommande . Den första typen kan vi kalla den arbetslöse invandraren. Här handlar det om artiklar som belyser olika arbetsmarknadspolitiska projekt för invandrare. Husbondens röst i etnifierad lokalpress