sou · GUB398 · 2007-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att överväga frågor angående rättssäkerhet vid användning av hemliga tvångsmedel m.m. Med stöd av bemyndigandet förordnades dåvarande generaldirektören och nuvarande ordföranden i som särskild utredare. Till sekreterare förordnades ämnesrådet . Utredningen har antagit namnet Utredningen om rättssäkerhet vid hemliga tvångsmedel. Härmed överlämnas betänkandet Ytterligare rättssäkerhets- garantier vid användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. (SOU 2006:98). Uppdraget är härigenom slutfört. till lag om särskild tillsyn av användandet av hemliga tvångsmedel, m.m.UT ..................................................... till lag om ändring i rättegångsbalkenUT ....................... till lag om ändring i lagen (1995:1506) om till ändring i förslag till lag om hemlig till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)UT......... till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627)UT ................................................................................ uppdrag och tidigare utredningarUT .......................... tvångsmedel enligt gällande rättUT .............................. om en vidare användning av hemliga med offentliga ombudUT ............................................. regler om särskild underrättelse om rätt till insyn i utredningsmaterialetUT .......................... (2006:939) om kvalificerade skyddsidentiteterUT ........... om en förstärkt kontroll av användandet av hemliga tvångsmedel m.m.UT....................................................... överväganden och förslagUT..................................... den ordning i vilken jag gjort mina övervägandenUT.......... till enskild om användning av hemliga 4TU .2.1UT EnTU särskild underrättelseskyldighet bör införas utöver åtalade personers rätt till partsinsynUT ................ hemliga tvångsmedel bör omfattas av den särskilda underrättelseskyldigheten?UT ........................... personer bör omfattas av den särskilda bör underrättelsen innehålla?UT ............................. bör underrättelsen ges?UT ....................................... skall hända om underrättelse inte kan lämnas inom överblickbar tid?UT................................................ verkligen åtalade ha en obegränsad insyn i allt skall handha underrättelseförfarandet?UT............. några särskilda regler i fråga om internationell rättslig hjälp?UT........................................ 4TU .2.11UT EnTU ny möjlighet för enskilda att begära en kontroll av användningen av hemliga tvångsmedelUT... 4TU .3UT EttTU nytt särskilt slag av tillsynsorganUT .................................... särskild tillsyn inkräkta på domstolarnas och myndigheternas grundlagsfästa självständighet?UT ...... bör ett organ för särskild tillsyn utformas?UT....... om tillsynen av verksamhet där det förekommer användning av kvalificerade om tillsynen av behandling av skall nämnden arbeta? skall nämndens tillsyn utmynna i?UT ..................... skall kunna begära att nämnden företar en kontroll och hur skall kontrollen gå till?UT .................. nämnden och dess tillsyn föreskrivas i lag?UT ....... med offentliga ombudUT ........................................... på personer som kan förordnas som ytterligare kategorier kunna förordnas som offentliga ombud?UT....................................................... till lag om särskild tillsyn av användandet av hemliga tvångsmedel, m.m.UT ................................................... till lag om ändring i rättegångsbalkenUT .................. till lag om ändring i lagen (1995:1506) om till ändring i förslag till lag om hemlig till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)UT ... till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627)UT Mitt uppdrag har varit att överväga ytterligare garantier för enskildas rättssäkerhet vid användning av hemliga tvångsmedel i brottsbekämpande verksamhet. Uppdraget har omfattat att utforma en skyldighet att underrätta brottsmisstänkta personer men även andra enskilda som har avlyssnats eller övervakats med hemliga tvångsmedel. Vidare har uppdraget angått att undersöka om det behövs förbättringar av det gällande systemet med offentliga ombud som bevakar enskildas integritetsintressen i domstolarnas ärenden om tillstånd till hemliga tvångsmedel. Jag har även behövt göra överväganden angående en nämnd med uppgift att följa och granska den verksamhet vid vilken det förekommer användning av hemliga tvångsmedel m.m. Särskild underrättelseskyldighet om användandet av hemliga tvångsmedel i brottsutredningar Jag föreslår att det skall införas en särskild skyldighet att underrätta enskilda personer som har påtagligt berörts av sådan verkställighet av hemliga tvångsmedel som sker i brottsutredningar. Brottsmisstänkta personer mot vilken ett hemligt tvångsmedel har använts skall omfattas av den särskilda underrättelse- skyldigheten. Den skall dock inte gälla brottsmisstänkta som åtalas för brottet eftersom de som åtalas redan har en vidsträckt rätt till s.k. partsinsyn i allt utredningsmaterial, inbegripet all användning av hemliga tvångsmedel. Vid hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning skall även innehavaren av den avlyssnade eller övervakade teleadressen, om denne är någon annan än den misstänkte, underrättas om åtgärden. Beträffande hemlig kameraövervakning, och det förslag om hemlig rumsavlyssning som har förelagts , skall den person som innehar den plats mot vilken övervakningen eller avlyssningen har använts underrättas om åtgärden. Undantag skall dock gälla för platser till vilka allmänheten har tillträde. En underrättelse skall ange vilket hemligt tvångsmedel som har använts samt innehålla uppgift om vilken teleadress eller plats som avlyssningen eller övervakningen har avsett och vilken tid som tvångsmedlet omfattade den som underrättelsen avser. Har den underrättade varit misstänkt för brott, och har det legat till grund för avlyssningen eller övervakningen, skall han eller hon även upplysas om vad brottsmisstanken avsett. En särskild underrättelse skall som huvudregel lämnas så snart det kan ske utan skada för den brottsutredning i vilken tvångsmedlet har använts, dock senast inom en månad från det att förundersökningen avslutades. Om det gäller sekretess för en uppgift i en underrättelse skall denna skjutas upp till dess sekretessen inte längre gör sig gällande. Sekretess kan gälla för att brottsbekämpningen inte skall saboteras men sekretess kan även angå enskildas förhållanden. Kan en underrättelse på grund av sekretess inte lämnas till den enskilde från det att förundersökningen avslutats skall den underlåtas. Ett oberoende organ med uppgift att löpande granska användningen av hemliga tvångsmedel skall då underrättas om underlåtelsen. Den särskilda underrättelseskyldigheten skall inte omfatta Säkerhetspolisens verksamhetsområde såvitt gäller utredningar om allmänfarliga brott, brott mot rikets inre och yttre säkerhet samt terroristbrott. Även på detta område skall dock ett oberoende organ löpande granska att användningen av hemliga tvångsmedel går rätt till. Varje person skall ha rätt att begära att det oberoende organet kontrollerar om han eller hon har varit föremål för ett hemligt tvångsmedel i strid med gällande författningar. Organet skall efter en kontroll avge yttrande till den enskilde i frågan om det har förkommit användning av hemliga tvångsmedel som det enligt gällande regler finns möjlighet att upplysa om. Skulle organet finna att det kan misstänkas att en tjänsteman gjort sig skyldig till ett brott, skall nämnden anmäla detta till åklagare. Skulle organet finna att det vid myndighetsutövning har förekommit sådant fel eller försummelse som kan grunda skadeståndsansvar för staten, skall organet anmäla det till Justitiekanslern. med stark parlamentarisk anknytning Jag har alltså funnit att en särskild skyldighet att underrätta enskilda om användning av hemliga tvångsmedel förutsätter att det inrättas ett oberoende organ med uppgift att granska den verksamhet där det förekommer användning av hemliga tvångsmedel. Utan ett sådant organ skulle underrättelse- skyldigheten inte bli särskilt meningsfull. Vidare behövs ett oberoende organ för att kontrollera tvångsmedelsanvändningen i de fall där undantag i underrättelseskyldigheten gäller. Rättssäkerheten för enskilda skulle stärkas väsentligt om det också i införs en efterhandkontroll av användandet av hemliga tvångsmedel som kompletterar den kontroll i förhand som utövas av domstolarna. Detta har stor betydelse för hur lever upp till krav på effektiva nationella rättsmedel. Därför delar jag den uppfattning som framförts av tidigare utredningar och i den allmänna debatten att ett sådant organ bör inrättas för att utöva en särskild tillsyn över användningen av hemliga tvångsmedel men även användningen av kvalificerade skyddsidentiteter. Jag menar att ett tillsynsorgan av detta slag bör ha en stark parlamentarisk anknytning i likhet med motsvarande organ i bl.a. och . Skälet för detta är bl.a. att tillsynen syftar till att upprätthålla det allmänna förtroendet för den aktuella verksamheten, något som på grund av stark sekretess inte kan åstadkommas med en allmän insyn i verksamheten. Jag föreslår att det under regeringen inrättas en nämnd, , med högst tio ledamöter. Nämndens ordförande och vice ordförande skall vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan liknande juridisk erfarenhet. De övriga ledamöterna skall utses bland sådana personer som föreslagits av partigrupperna i . Nämnden bör enlig min mening, i likhet med andra länder såsom och , ha ett tillsynsområde som är både verksamhetsneutralt och neutralt med avseende på tvångsmedlen. På så sätt kan kontrollen inte kringgås genom att låta någon annan myndighet vidta åtgärden. Dessutom följer den fördelen att tillsynen kommer att omfatta de eventuella nya eller till sitt tillämpningsområde utökade hemliga tvångsmedel som kan komma att införas inom brottskämpningen och säkerhets- och underrättelseverksamheten i övrigt, något som kan bli aktuellt särskilt i fråga om nya former av avlyssning och övervakning av data- och telekommunikationer. Nämndens löpande tillsyn skall utföras genom inspektioner och andra undersökningar. Därtill skall nämnden handlägga särskilda kontrollärenden på begäran av enskilda. Vem som helst skall ha rätt att begära att nämnden företar en kontroll av användning av hemliga tvångsmedel mot denne. Ett särskilt kontrollärende skall även kunna omfatta Säkerhetspolisens registrering av personuppgifter. Nämnden skall ha full rätt till insyn i den aktuella verksamhetens diarier, register och arkiv och rätt att inspektera verksamheten. Insynsrätten för nämnden skall motsvaras av en uppgiftsskyldighet för de berörda myndigheterna. En uppgiftsskyldighet skall gälla även för andra offentliga myndigheter och organ som kan beröras. Sekretess skall således inte hindra nämndens tillsyn. Nämnden skall kunna uttala sig om förhållanden som den granskat inom ramen för tillsynsuppgiften. Den skall även till den myndighet som tillsynen avser kunna uttala sin uppfattning om behov av förändringar i verksamheten. I årliga rapporter eller på annat sätt skall nämnden till regeringen kunna uttala sin uppfattning om behov av författningsändringar och andra åtgärder. påträffa förhållanden som kan utgöra brott eller som bör beivras på något annat sätt åligger det nämnden att anmäla detta till åklagare eller annan myndighet. Om nämnden finner felaktigheter som kan medföra skadeståndsansvar för staten gentemot den enskilde, skall nämnden anmäla det och överlämna sin utredning i saken till Justitiekanslern. I en ny bestämmelse skall uttömmande regleras den sekretess som skall gälla hos som den erhåller i sin tillsynsverksamhet. Systemet med offentliga ombud fungerar väl Jag föreslår inte några förändringar i fråga om systemet med offentliga ombud vilka utses bland personer som är eller har varit advokat eller har varit ordinarie domare. Tillräckligt många nya personer kommer enligt vad jag funnit att kunna nomineras och utses som offentliga ombud för att ersätta sådana som entledigas. Det bör inte nu göras några förändringar beträffande vilka personer som kan föreslås och förordnas som offentliga ombud. 1.1Förslag till lag om särskild tillsyn av användandet av hemliga tvångsmedel, m.m. En nämnd under regeringen, Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden, skall, enligt vad regeringen närmare föreskriver, ha till uppgift att utöva särskild tillsyn av den verksamhet där det förekommer verkställighet av hemliga tvångsmedel såsom postkontroll, hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning samt användning av kvalificerade skyddsidentiteter. Tillsynen skall särskilt syfta till att säkerställa att dessa metoder används i enlighet med gällande författningar. Nämnden skall granska Säkerhetspolisens behandling av uppgifter enligt polisdatalagen (1998:622), särskilt med avseende på 5 § polisdatalagen Nämnden skall utöva tillsynen genom inspektioner och andra undersökningar samt genom särskilda kontrollärenden. Nämnden får uttala sig om förhållanden och sin uppfattning om behov av förändringar av verksamheten och skall verka för att brister i författningarna avhjälps. Nämnden har rätt att av myndigheter som bedriver verksamhet enligt 1 § första stycket få de uppgifter och det biträde som nämnden behöver. Även andra myndigheter och organ som bistår eller på annat sätt berörs av den verksamhet som anges i 1 § första stycket är skyldiga att lämna nämnden de uppgifter som nämnden behöver. Nämnden skall bestå av högst tio ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid, högst . Till ledamöter skall utses personer som är svenska medborgare och med hänsyn till omdömesförmåga, självständighet, laglydnad och övriga omständigheter är lämpliga för uppdraget. Ordföranden och vice ordföranden skall vara eller ha varit ordinarie domare eller ha annan liknande juridisk erfarenhet. Vice ordföranden kan träda i ordförandens ställe, när det behövs. Övriga ledamöter skall utses bland sådana personer som föreslagits av partigrupperna i . Nämndens ärenden avgörs efter föredragning. Nämnden är beslutför om ordföranden och minst fem av de övriga ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Vid nämnden skall det finnas ett kansli. Kansliets chef anställs genom beslut av regeringen. Kanslichefen skall under nämnden leda arbetet inom kansliet och i övrigt lämna nämnden behövligt biträde. Regeringen får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verksamheten vid nämnden såsom förordnande av personal vid nämnden, nämndens arbetsformer, delegation av beslutanderätt samt administrativa frågor. Regeringen får även meddela föreskrifter om myndigheters och andra organs skyldigheter att underrätta nämnden om användning av hemliga tvångsmedel. Nämnden skall ha de ytterligare uppgifter som regeringen bestämmer. Regeringen får därvid bestämma att uppgifterna skall handläggas av särskilda organ inom nämnden samt om annat som behövs för verksamheten i dessa organ såsom deras sammansättning, beslutförhet och handläggning av ärenden. Denna lag träder i kraft . Nämndens tillsyn får omfatta även verksamhet som bedrivits före ikraftträdandet. 1.2Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att det i balken skall införas en ny paragraf, 27 kap. 31 §, samt närmast före 27 kap. 31 § en ny rubrik av följande lydelse. Den misstänkte skall, så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast efter det att förunder- sökningen avslutats, underrättas om hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakning som har företagits mot honom. Om avlyssningen eller övervakningen har avsett en teleadress som innehas av någon annan person än den misstänkte, skall även innehavaren underrättas så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast efter det att förunder- sökningen avslutats. Underrättelse skall innehålla uppgift om vilket tvångsmedel som har använts, vilken tele- adress avlyssningen eller över- vakningen har avsett och när den har skett. Den misstänkte skall även få uppgift om vilket brott den misstanke som legat till grund för avlyssningen eller övervak- ningen avsett. Underrättelse behöver inte lämnas till den misstänkte om denne redan enligt 23 kap. 18 § eller på annat sätt har fått del av uppgifterna. Är underrättelse med hänsyn till omständigheterna i övrigt uppenbart utan betydelse behöver den inte lämnas. Gäller sekretess enligt 2 kap. 1 eller 2 §, 5 kap. 1 eller 7 § eller 9 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) för uppgift enligt andra stycket, skall underrättelsen skjutas upp. Kan underrättelsen inte lämnas från det att förundersökningen avslutats skall den underlåtas. Underrättelse skall inte lämnas om förundersökningen angår 1.brott enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar gärning varom i 4 § nämnda kap. sägs, samt brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 §, 2.brott enligt 18 eller 19 kap. , 3.brott enligt 2 § lagen (2003:148) om terroristbrott eller enligt 3 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 §, av följande lydelse. Den misstänkte och inne- havaren av den övervakade platsen skall, så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast efter det att förundersökningen avslutats, underrättas om den övervakning som företagits mot dem. I fråga om sådan underrättelse och undantag från underrättelse- skyldigheten tillämpas 27 kap. 31 § . Vad som föreskrivs i första stycket om underrättelse till innehavare av den övervakade platsen skall inte gälla i fråga om sådana platser till vilka allmänheten har tillträde. Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till ändring i förslag till lag om hemlig rumsavlyssning Härigenom föreskrivs att det i förslag till lag om hemlig rumsavlyssning skall införas en ny paragraf, 15 §, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2005/06:178 Föreslagen lydelse Den misstänkte och inne- havaren av den avlyssnade platsen skall, så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast efter det att förundersökningen avslutats, underrättas om den avlyssning som företagits mot dem. I fråga om sådan underrättelse och undantag från underrättelse- skyldigheten tillämpas 27 kap. 31 § . Vad som föreskrivs i första stycket om underrättelse till innehavare av den övervakade platsen skall inte gälla i fråga om sådana platser till vilka allmänheten har tillträde. Denna lag träder i kraft . 1.5Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)TPF1FPT att det i lagen skall införas en ny paragraf, 11 kap. 6 §, av följande lydelse samt att 11 kap. skall ha en ny rubrik av följande lydelse. Hos Säkerhets- och integritets- (2007:000) om andra–fjärde styckena. verksamhet, som anges i första som är sekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos nämnden. stycket, uppgift från enskild, gäller 1. sekretess enligt 2 kap. i den mån det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs, 2. sekretess enligt 5 kap. i den 1TP PT Lagen omtryckt 1992:1474. mån det kan antas att verksamhet för att förebygga eller beivra brott allvarligt motverkas om uppgiften röjs, 3. sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse. i verksamhet, som anges i första stycket, uppgift från utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation, gäller sekretess i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse. Denna lag träder i kraft . 1.6Förslag till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (1996:627) Härigenom föreskrivs i fråga om säkerhetsskyddslagen (1996:627) att 23 § skall ha följande lydelse. Om det finns synnerliga skäl, får utlämnandet omfatta även andra uppgifter än sådana som avses i 21 och 22 §§. varje enskilt fall om utlämnande skyddsnämnden beslutar i varje av uppgifter enligt denna enskilt fall om utlämnande av uppgifter enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft . 1TP PT Senaste lydelse 2006:347. 2Mitt uppdrag och tidigare utredningar Enligt direktiven för det utredningsarbete jag har anförtrotts skall jag lämna förslag om ytterligare rättssäkerhetsgarantier vid användandet av hemliga tvångsmedel m.m. Jag skall överväga utformningen av en skyldighet att underrätta brottsmisstänkta men även andra enskilda som har avlyssnats eller övervakats med användning av hemliga straffprocessuella tvångsmedel. Vidare skall jag undersöka om förbättringar behövs av regleringen och systemet med offentliga ombud som skall bevaka enskildas integritetsintressen vid domstolarnas sammanträden i ärenden om hemliga tvångsmedel. Som en konsekvens av mina förslag i nämnda delar har jag även behövt överväga frågor om organisation och arbetsformer för en nämnd med uppgift att följa och granska den verksamhet vid vilken det får förekomma användning av hemliga tvångsmedel m.m., Säkerhetspolisen, den öppna polisen och Min utredningstid har varit extremt kort. I syfte att ändå få ett brett underlag för mina förslag har jag hållit ett samrådsmöte med företrädare för , , , , , , , i , , , och den särskilde utredare som har till uppgift att göra en översyn av användning av tvångsmedel enligt lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning (Ju 2006:G). Jag har företagit resor till och där jag har sammanträffat med företrädare för de norska och tyska organ med parlamentarisk anknytning som har till uppgift att bedriva särskild Mitt uppdrag och tidigare utredningar tillsyn av användningen av hemliga tvångsmedel m.m. samt med berörda ministerier och myndigheter som handhar sådana operativa uppgifter som i utförs av bl.a. Säkerhetspolisen och den öppna polisen. Vidare har jag deltagit i ett av anordnat rättssymposium rörande brottsbekämpning, rättssäkerhet och integritet. Vid symposiet, där bl.a. företrädare för universiteten, rättsväsendet och advokatkåren deltog, behandlades frågor om underrättelse till den som utsatts för användning av hemliga tvångsmedel samt behovet av kontroll i efterhand av sådan tvångsmedelsanvändning. Redan här inledningsvis vill jag understryka att frågorna om att införa en skyldighet att underrätta om användning av hemliga tvångsmedel och om att inrätta en av sådan användning inte är nya utan har varit föremål för ett rätt omfattande tidigare utredningsarbete. Jag har därför i mitt utredningsarbete kunnat ta utgångspunkt i dessa tidigare utredningar och de synpunkter och ställningstaganden som redovisats i samband med remissbehandling och vidare beredning av utredningarnas förslag. Inom kommittéväsendet övervägdes frågan om underrättelse- skyldighet till enskild om användning av hemliga tvångsmedel av i betänkandet Om buggning och andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46). Utredningen menade att övervägande skäl då talade mot att föreslå en regel om underrättelseskyldighet men ansåg att frågan borde övervägas på nytt i ett annat sammanhang. Betänkandet remissbehandlades (dnr Ju1998/1450/Å). Flertalet remissinstanser ansåg att en särskild underrättelseskyldighet skulle införas. I en lagrådsremiss , vilken dock inte ledde fram till en proposition, delade regeringen utredningens bedömning. Regeringen framhöll att de hemliga tvångsmedlen var omgärdade med andra rättssäkerhetsgarantier och att det därutöver fanns regler som tillförsäkrar en för brott misstänkt person rätt till insyn i förundersökningen sedan han eller hon har delgivits misstanken.