sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Liknande re- sultat visas i en rad svenska studier. Internmigration bland invandrade familjer (2000) har kommit fram till att utlandsfödda i tenderar att flytta till regioner med förhållandevis stora populationer av ut- landsfödda. En annan svensk undersökning av (2001) visar att både förekomsten av andra utlandsfödda grupper och nivån på etnisk koncentration är faktorer av stor vikt för utlandsföddas val av boendesort. Andra undersökningar har visat att nyanlända utlandsfödda i allmänhet och flyktingar i synnerhet är benägna att bosätta sig i regioner med tämligen generösa välfärds- eller bidragssystem (Buckly, 1996; Borjas,1999; och Dodson, 2001). Det finns emellertid få undersökningar som visar på sambandet mellan ekonomisk och valet av bostadsort bland utlands- födda. Beenstock (1999) undersöker utlandsfödda i och kommer fram till att efter ankomsten utgör sökande efter arbete den främsta orsaken till utlandsföddas interna migration, medan den näst främsta orsaken är sökande efter bostad. Borjas (2001) pekar på att nyanlända utlandsfödda i tenderar att bosätta sig i regioner (delstater) där lönen för de yrkesskicklig- heter dessa utlandsfödda har att erbjuda är högst i landet. Borjas visar dessutom att valet av bosättningsregion bland nyanlända ut- landsfödda inte bara skiljer sig från inföddas utan även från andra utlandsfödda som har bott i landet . Vad gäller utlandsfödda i finner m.fl. (2003) att nyanlända utlandsfödda tenderar att leva i vad han kallar etniska enklaver i storstadsregioner, och att utlandsfödda som är bosatta i dessa etniska enklaver i genomsnitt har högre inkomster än jämförbara utlandsfödda personer bosatta på andra ställen. Detta gäller dock de utlandsfödda som tillhör låginkomstkategorin, dvs erhåller för- hållandevis låga inkomster. Man skulle kunna säga att det handlar om en rörlighet inom samma inkomstkategori. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att ingen av nämnda tidi- gare studier har undersökt möjliga utfall i monetära termer, dvs. förändrade inkomstnivåer, som ett resultat av intern migration bland populationen utlandsfödda. Inte heller har dessa studier tagit hänsyn till familjens roll rörande migrationsbeslutet. Följaktligen kan vi säga att studien bidrar med att beakta familjers migration och inte enskilda individer, samt att vi studerar den direkta mone- tära effekten av invandrade familjers internmigration.TPF10FPT Studien är upplagd på följande sätt: i nästa avsnitt redogörs för det dataunderlag undersökningen bygger på och några faktorers 10TP PT Men invandrade familjer menar jag familjer där makarna är födda i ett annat land och invandrad till mottagarlandet. Internmigration bland invandrade familjer I avsnitt tre presenteras en kort beskrivning av metoden för uppskattning av migrationseffekten följd av resulta- ten, nämligen faktorer som påverkar familjers benägenhet att flytta samt den direkta inkomsteffekten av deras internmigration. Studien avslutas med ett avsnitt där huvudslutsatsen redovisas och diskuteras. Resultaten från underökningen är baserade på databaserna och dessa har byggts upp av Statistiska Central Byrån (SCB). LOUISE-databasen innehåller longitudinell information på årsbasis om samtliga individer mentalskrivna i Sve- rige. Denna individuella information handlar bl a om demografi (såsom ålder och kön), inkomst och utbildning. För utlandsfödda individer finns det dessutom information om i vilken världsregion individen i fråga är född samt invandringsår. Eftersom vi här är intresserade av internmigration, eller flytt, har LOUISE-databasen kompletterats med information som finns i Flytt-databasen. Den ger detaljerad information om när och var människor i har flyttat. I undersökningen har data använts från två olika tidpunkter, 1995 respektive 2000, dvs. samma individ med tillhörande individ- karakteristika (såsom ålder, kön, utbildning, inkomst) har observe- rats . Även om det primära objektet för databa- sen är individer, finns det möjlighet att sammankoppla individer som tillhör samma hushåll. Undersökningen omfattar samtliga utlandsfödda som har varit mantalsskrivna i respektive 2000. I syfte att undersöka på vilket sätt olika grupper av utlandsfödda skiljer sig åt i fråga om internmigration har jag delat upp utlands- födda i olika grupperingar beroende på födelseregion.TPF11FPT Födelsere- gion är relevant eftersom det i stor utsträckning sammanfaller med om personerna i fråga ha kommit av politiska eller andra skäl, och som jag nämnde har olika grupper olika förutsättningar vad gäller förkunskapen om värdlandet och möjligheten att välja initial boenderegion valda grupperna är nordiska, europeiska, asiatiska och flyktingar. Med flyktingar menar jag personer som är födda i ett land varifrån migration till domineras av peroner 11TP PT Enligt gängse klassificeringssätt kan man låta personer födda i samma land bilda en homogen grupp. Men tyvärr ger inte LOUISE-databasen sådan information av integri- tetsskäl. Det finns å andra sidan information om världsregionen vilken används här. Internmigration bland invandrade familjer som invandrar av politiska skäl, humanitära och/eller ekonomiska skäl relaterad till politisk instabilitet i ursprungslandet eller nära anhöriga till tidigare anlända från dessa länder.TPF12FPT Även om denna definition inte utesluter personer som har kommit från dessa län- der av andra skäl dominerar de nämnda skälen invandringen från nämnda länder.TPF13FPT Det är viktigt att påminna om att undersökningen använder sig av familjen som studieobjekt och intresset är inkomst- effekter av internmigration. Det innebär i sin tur att urvalet (som återfinns i , 2004) måste uppfylla vissa villkor vilka redovisas nedan. Urvalsprocessen har genomförts på följande sätt: 1.Familjerna består av maka-make och har varit gifta eller sam- manboende under observationsåren, dvs. 1995 och 2000.TPF14FPT Notera att t.ex. en nordisk familj definieras som sådan om både makarna är födda i ett nordiskt land. Samma princip gäller också för de andra grupperna. 2.Familjer som saknar inkomst är av givna skäl uteslutna. 3.Eftersom vistelsetidens längd är av stor betydelse för undersök- ningen utesluts familjer där information om makarnas invand- ringsår saknas. Dessutom utesluts familjer som inte bodde i , vilket beror på att inkomsten beräknas på årsbasis. Det innebär att de familjer som ingår i undersök- ningen har anlänt till . 4.Av samma anledning utesluts familjer som har flyttat just under observationsåren, dvs. 1995 och/eller 2000. Det innebär att en- dast familjer som har flyttat efter 1995 och ingår i urvalet. 5.I syfte att minimera risken för flytt orsakad av andra skäl än arbetsmarknaden har vi filtrerat bort familjer där åtminstone en av makarna är vid 1995 eller vid 2000. Av samma skäl utesluts familjer där åtminstone en av makarna är heltidsstuderande och/eller 2000. Med heltidsstuderande menas personer som enligt erhåller 12TP PT Nordbor inkluderar , , och . Européer inkluderar alla länder i förutom . Dessa ursprungsländer är , , , , , f d , , , , och . Asiater inklu- derar alla länder i förutom länderna i föregående definition. 13TP PT Detta bygger på information om uppehållstillstånd efter med- borgarskap. 14TP PT Observera att sammanboende personer utan gemensamma barn utesluts eftersom det inte går att länka de till varandra i datamaterialet. Der samma gäller enkönade familjer med barn. Internmigration bland invandrade familjer studiemedel (studielån) samt förvärvar en inkomst lägre än ett basbelopp (35 700 ).TPF15FPT Flytt definieras i Flytt-databasen som när en person eller en familj byter boendekommun. Vad jag är intresserad av är dock flytt rela- terad till arbetsmarknaden, och faktum är att arbetsmarknaden säl- lan följer administrativa gränsdragningar såsom kommungränser. Ett sätt att ta hänsyn till detta är att använda sig av en alternativ regional uppdelning, nämligen arbetsmarknadsregioner (LA-Regi- oner). Dessa regioner omfattar närliggande kommuner med effek- tiva pendlingsmöjligheter, dvs. där det är förhållandevis enkelt att pendla mellan hem och arbetsplats. Dessutom väljs regiongränserna på ett sådant sätt att de flesta människor har möjligheter att finna både arbete och bostad.TPF16FPT En fördel med att använda LA-regioner som geografisk enhet i fråga om migration är att antalet flyttningar som äger rum av andra skäl än arbetsmarknadsskäl kan begränsas. Nackdelen är dock att vi riskerar att missa vissa flyttningar mellan kommuner som faktiskt är relaterade till jobb och arbetsmark- nadsförhållande. Sammanfattningsvis klassificeras migranter som familjer som mellan 1996–flyttat från en till en an- nan och alla andra som icke-migranter. Familjeinkomsten är definierad som familjens totala årliga inkomst tillgänglig för konsumtion och sparande efter skatt jämte transfereringar (även kallad disponibel inkomst). Inkomsten för är uttryckt priser och av detta skäl har KPI-index (konsument prisindex) använts. Syftet med detta är att komma åt den faktiska (reella) inkomstutvecklingen och inte en utveckling som beror på inflationen. Effekten av flytt på inkomsten Ett sätt att genomföra undersökningen på och därmed besvara huvudfrågan är att studera inkomstskillnaden mellan observations- åren, dvs. 1995–2000, för de invandrade familjer som väljer att flytta, dvs. migranterna, och jämföra dem med de som inte flyttar, dvs. Vid en jämförelse av genomsnittsvärden för 15TP PT Enligt en generell tumregel som tillämpas av SCB motsvarar ett basbelopp cirka tre månaders förvärvsarbete. 16TP PT var uppdelat till 100 LA-regioner 1998, en uppdelning som används i denna undersökning. För en detaljerad beskrivning av hur dessa regioner är konstituerade se m.fl. (1993). Internmigration bland invandrade familjer några kännetecknande faktorer för migranter och icke-migranter bland olika grupper av invandrade familjer kan vi konstatera följande: Andelen migranter är större bland flyktingfamiljer (), följt av asiatiska familjer (6,), europeiska (2,) och nordiska familjer (2,). Inom varje utlandsfödd grupp är inkomsterna vid första observationsår, dvs. 1995, lägre för de familjer som har flyttat (migranter) jämfört med de familjer som inte har flyttat (icke-migranter). Dessutom visar jämförelsen att inkomstökningen mellan 1995–2000 är högre för migranter än för icke-migranter. Det innebär att de familjer som flyttar når en högre inkomstnivå jämfört med de familjer som inte flyttar. Lägg märke till att detta är särskilt tydligt för flyktingfamiljer och asiatiska familjer (se ovan). Bland migranter är makarna dessutom yngre, de har bott i och är sysselsatta i mindre utsträck- ning än icke-migranter. Dessa iakttagelser ger en första antydan om att det finns stöd för hypotesen som presenteras i inledningen. Men även om dessa resultat är intressanta finns det behov av att undersöka frågan dju- pare än vad jag har gjort. Anledningen är att vi inte kan kontrollera för enskilda faktorer i dessa resultat. Det går t.ex. inte att skilja på om den förhållandevis låga inkomsten för migranter beror på att de är yngre, att de har vistats i eller på att de bor i fel region. För att kunna åstadkomma den typen av analys, dvs. isolera effekterna av flytten från andra faktorer behövs andra metoder vilket kommer att behandlas . Ett annat förekommande problem som vi måste handskas med kallas för selektionsproblem. Det faktum att en familj som flyttar uppnår högre inkomst än motsvarande familj som inte flyttar är i sig inget självklart bevis för att migrationen har en positiv effekt. En sådan positiv effekt kan bestå av två typer av faktorer. Den ena kan vara en konsekvens av att de familjer som väljer att flytta till en annan region är en positiv selekterad (utvald) grupp bland alla invandrade familjer. Med det menas att de familjer (paren) som väljer att flytta har bättre kvalifikationer än genomsnittet av alla familjer. I och med det skulle de med tiden ha uppnått en högre inkomst även om de hade valt att inte flytta. Detta kallas för selek- tionseffekt. Den andra typen av effekt, den som är av intresse här, är en direkt effekt av migrationen, kallad behandlingseffekten. Eftersom jag är i första hand är intresserade av den sistnämnda effekten måste jag ta bort eller i alla fall minimera inverkan av den förstnämnda effekten. Detta görs i regel med hjälp av en metod där Internmigration bland invandrade familjer man skapar en indikator (ett uppskattat sannolikhetsmått) som anger varje familjs benägenhet att flytta, vilket har tillämpats i denna undersökning.TPF17FPT Denna indikator används sedan för att upp- skatta effekten av flytten på invandrade familjers inkomster som redovisas i huvudresultaten. Observera att metoden egentligen är till för att eliminera selektionseffekten. Det finns dock anledning till att diskutera de faktorer (variabler) som används för detta än- damål. För det första är dessa faktorer intressanta eftersom de påverkar invandrade familjers benägenhet att flytta. För det andra är det viktigt att göra läsaren uppmärksam på att trots att dessa faktorer inte direkt ingår i huvudresultaten är de beaktade i upp- skattningen av huvudeffekten nämligen flytteffekten på inkomsten. I det som följer kommer vi att redogöra för dessa faktorer. Faktorer som påverkar benägenhet att flytta Resultaten visar bland annat att benägenheten att flytta minskar med åldern och detta gäller för både maken och makan i familjen. En förklaring kan vara att ju äldre man är desto mindre tid har man på sig att ta del av flyttens fördelar, i termer av ökad inkomst. Ut- bildningsnivån är en annan faktor av betydelse; ju högre utbildning makarna har desto större är familjens benägenhet att flytta. Det finns två möjliga, men inte nödvändigtvis motsatta, förklaringar till varför det kan vara på det viset. För det första kan människor med hög utbildning vara mer aktiva vad gäller att samla relevant infor- mation om alternativa regioner att flytta till. För det andra kan högutbildade ha lättare att hitta jobb på andra ställen eftersom de- ras kunnande kan vara mer överförbart mellan regioner än personer med lägre utbildningsnivå. Makarnas arbetsmarknadsstatus är en annan viktig faktor eftersom familjemigration är en fråga som rör makarnas individuella sysselsättningsmöjligheter. Med andra ord, då makarna är sysselsatta minskar familjens benägenhet att migrera vilket våra resultat också visar. Dessutom ser det ut som att antalet barn i skolåldern har en negativ effekt på familjens benägenhet att flytta; ju fler antal barn desto mindre benägna är familjerna att flytta. Intressant att nämna är att resultaten som väntat pekar på att familjers benägenhet att flytta minskar med vistelsetidens längd i , dvs. invandrade familjer tenderar att flytta kort efter 17TP PT Metoden är allmänt känd som instrumentvariabel metoden. Internmigration bland invandrade familjer ankomsten och sedan minskar benägenheten att flytta med vistel- setidens längd i . Förklaringen är att utlandsfödda i takt med tiden i en viss region eller ort rotar sig allt mer och det blir därför allt svårare att lämna denna ort. Nyanlända utlandsfödda har per definition inte rotat sig än och har med andra ord lättare att flytta från en ort till en annan. Som tidigare nämnts, är det också i inled- ningsskedet som invandrade familjen kan hamna fel geografiskt med tanke på deras möjlighet att få arbete. Folktäthet är en av de regionala utmärkande egenskaper som på- verkar benägenheten att flytta. Resultaten visar att invandrade familjer som bor i tätbefolkade områden, såsom storstadsregioner, är mindre benägna att flytta än de som bor i andra delar av landet. Det kan förklaras med att i tätbefolkade regioner finns det större möjligheter att hitta jobb som stämmer överens med ens kunnande eller önskemål. Med andra ord har man större möjlighet att hitta rätt jobb med rätt lön. Jag har också försökt att undersöka huru- vida andelen utlandsfödda i generell mening samt andelen utlands- födda från samma världsdel i ut-regionenTPF18FPT kan påverka invandrade familjers benägenhet att flytta. Generellt kan jag säga att dessa regionala faktorer tenderar att påverka flyttbenägenheten på ett negativt sätt, men detta gäller endast gruppen flyktingfamiljer. Tendensen är inte lika entydig för de övriga undersökta invandrade grupperna. Effekten av flytt på inkomsten Tillbaka till huvudfrågan nämligen huruvida intern migration eller flytt påverkar invandrade familjers inkomster. Resultaten pekar tydligt på att migration har en positiv effekt på inkomsten för en grupp nämligen familjer där makarna antas ha kommit till som flyktingar. Det innebär att den totala inkomsten för de flyk- tingfamiljer som flyttar växer snabbare än för motsvarande familjer som inte flyttar. Dessutom visar resultaten att denna inkomstök- ning är störst för nyanlända flyktingfamiljer och att ökningen minskar ju längre familjen har vistats i . Detsamma gäller dock inte för övriga invandrade familjer. Det innebär att de familjer som flyttar och de familjer som inte flyttar bland dessa grupper har 18TP PT Med ut-region menar jag den region de undersökta familjerna befann sig i vid första observationsåret, dvs 1995. SOU 2006:59 Internmigration bland invandrade familjer ungefär samma inkomstutveckling. Alltså, internmigration har ingen påverkan på dessa familjers inkomster. Det är viktigt att observera att jag har beaktat (kontrollerat) andra faktorer som också kan tänkas påverka familjers inkomster. Detta är nödvändigt för att kunna avskilja flytteffekten från alla andra effekter som kan tänkas påverka invandrade familjers inkomster. Jag kommer här att i korthet redovisa resultaten för några av dessa effekter. Makans satsning på formell utbildning tycks påverka invandrade familjers inkomster på ett positivt sätt; ju högre utbildning kvinnan i familjen skaffar sig desto högre blir hennes inkomster och därmed familjens inkomster. Detta är dock inte fal- let för makarna i flyktingfamiljerna utan gäller endast de andra familjetyperna. En tänkbar förklaring är den segregerade arbets- marknaden i där kvinnor med flyktingbakgrund hänvisas till lågavlönade yrken oavsett utbildning. I kontrast ökar inte de undersökta familjernas inkomster när maken i familjen satsar på ökad utbildningsnivå. Detta resultat är överraskande. Kanske beror det på att ökad utbildningsnivå kvalificerar utlandsfödda gifta kvin- nor för betalt arbete, som alternativ till obetalt hemma arbete, och därmed ökad inkomst för henne och följaktligen för familjen. Utlandsfödda gifta män å andra sidan kanske inte befinner sig i samma situation, och att ökad utbildning inte leder till högre betalt arbete. Vistelsetidens längd i det nya landet visar också på en positiv effekt; inkomsten för samtliga familjetyper ökar med vistelsetidens längd i . Detta är i linje med tidigare resultat från svenska förhållanden (se t.ex. , 2004). Förklaringen är, som nämns i inledningen, att utlandsfödda med tiden skaffar sig allt mer kun- skap som är kännetecknande för , såsom svenska språket. Observera att vistelsetiden här har en direkt effekt på inkomsten och gäller allmänt, dvs. oavsett om familjerna flyttar eller inte. Det är viktigt att påpeka att detta resultat inte skall tolkas som om denna inkomstökning skulle vara tillräcklig för att eliminera inkomstgapet mellan utlandsfödda och infödda svenskar. Resulta- ten tyder helt enkelt på att utlandsföddas inkomster ökar . Det finns, som också nämns tidigare, sytematiska empiriska resultat som visar att utlandsfödda, oavsett födelseland, inte når upp till inföddas inkomster, inte ens efter ankomsten (se t.ex. Arai m.fl., 1999). Även om det finns skillnader mellan olika utlandsfödda grupper ökar också familjers inkomster då antalet hemmavarande barn ökar, vilket kan likställas med familjers Internmigration bland invandrade familjer Detta resultat verkar motsägelsefullt med tanke på att fler barn ofta innebär inkomstbortfall för en av makarna (som en följd av mamma- eller pappaledigheten). Men om den av makarna med den högsta lönen arbetar fler timmar per t.ex. vecka, så kan denna inkomstökning tillsammans med föräldrarpenningen överstiga det inkomstbortfall barnledigheten föranleder. Detta kan med andra ord utgöra en möjlig förklaring till varför familjeinkomsten ökar med ökat antal barn. Slutligen visar resultaten att ju högre familje- inkomst vid utgångsläget, dvs. vid 1995, desto långsammare växer familjens inkomster. Det innebär att inkomsten för familjer med låga inkomster ökar proportionellt mer jämfört med motsvarande för höginkomsttagande familjer. Denna studie har undersökt huruvida internmigration eller flytt inom bland nyanlända invandrade familjer påverkar deras totala årsinkomst. En ökad inkomst tolkas som indikation på att utlandsfödda initialt hamnat i regioner där arbetsmarknadens behov inte matchar deras kompetens eller yrkeserfarenheter och att de därmed har begränsade möjligheter att etablera sig på arbets- marknaden. Om det dessutom visar sig att denna inkomstökning är större för de familjer som har vistats i , jäm- fört med dem som har vistats i , är det ytterli- gare en indikation på att hypotesen kan bekräftas. Utlandsfödda definieras här som personer mantalsskrivna i Sve- rige både 1995 och 2000 men är födda i ett annat land än . Fyra olika grupper av invandrade familjer jämförs i ana- lysen; nordiska, europeiska, asiatiska och flyktinginvandrare, dvs. familjer som antas ha kommit som flyktingar till . Familjer är definierade som gifta/sammanboende maka-make par som inte har skilt sig/separerat , dvs. Migranter definieras som familjer som – flyttat från en arbetsmarkandsregion () i till en annan. Analysen är baserad på LOUISE-databasen kompletterad med Flytt-databasen. Studien visar att flyktingfamiljer som kort efter ankomsten flyt- tar till en annan region uppnår en högre årlig inkomst jämfört med både de familjer som inte flyttar och de som efter en längre vistel- setid flyttar. Slutsatsen är följaktligen att internmigration har en Internmigration bland invandrade familjer positiv effekt på inkomsten för nyanlända flyktingfamiljer. Det- samma kan dock inte sägas om de andra utlandsfödda grupperna. Deras inkomster verkar inte påverkas av huruvida de flyttar. En slutsats är att etablering som flykting ger ett sämre utgångsläge än andra typer av invandrare. Dessa resultat visar att empirin stöder hypotesen om att flyk- tingar har brist på relevant information om värdlandet i allmänhet och landets regionala arbetsdelningar i synnerhet och flyttar därför inom värdlandet i högre grad än andra grupper. Invandrade familjer vilka kommer som flyktingar flyttar i stor utsträckning och uppnår dessutom högre inkomstnivå som ett resultat av flytten. Hypote- sen stämmer också vad gäller invandrade familjer som kommer från och , eftersom de flyttar i lägre utsträckning och flytt inte visar någon effekt på deras inkomster, liksom invandrade familjer som kommer från eftersom inte heller de visar någon märkbar flytteffekt på inkomsten. Detta trots att de flyttar i ganska stor utsträckning (näst efter flyktingfamiljerna). Förklar- ingen kan vara att födda i , och har större möjlighet att samla nödvändig och relevant information om det tilltänkta mottagarlandet redan innan själva invandringen genom att t.ex. besöka landet innan de bestämmer sig för att ta steget och invandra. Detta i sin tur kan öka deras chanser att hitta jobb som passar deras kvalifikationer eller kunnande. Denna möjlighet saknas dock av naturliga skäl för flyktingar. De hamnar därför på platser eller i regioner där deras kompetens eller humankapital inte passar arbetsmarknadens efterfråga på bästa sätt och måste därför flytta. Den kanske viktigaste slutsatsen är dock att hypotesen om nyanlända flyktingfamiljers begränsade möjligheter att ur ett arbetsmarknadsperspektiv själva välja lämplig boenderegion har stöd i empirin.