sou · GUB337 · 2007-01-01 00:00:00 — Polisen tillåter inte ett tal (ingen tolk, felaktig anmälan, ifrågasättande tillåts inte) Subjektet befinner sig i ett undantagstillstånd. Misstänkliggöranden genom upprepade kontroller av individen, där polisen förväntar ett underordnande. Gäller både brotts- offer och brottsmisstänkt. Undantagandet av hopp som en följd av återkommande diskri- mineringar. Stereotypa kulturaliseringar som drabbar både brottsoffer och brottsmisstänkt. Misstroenden mot språket och den brytning som signalerar Icke-svensk. Hot om arrestering, utvisning. Sammantaget visar sammanställningen att belägringen blir ett sätt att hålla det ständiga undantaget närvarande och därmed normalise- ras undantagstillståndet. För individen överlappar erfarenheten den indelning jag sammanställt ovan. I olika grad hör det ihop med icke-erkännandet. Det är först när framställningen av sig själv sker genom underordning (belägrad) som polisen erkänner individen (men som underordnad har hon inte subjektstatus). Då bjuds hon in i lagens domän. Under intervjun talade i termer av att inte ha någonting, om att acceptera: Om du begär dina rättigheter, det finns ingen- ting, de bara kör på, bryr sig inte om du har rätt eller inte. Uppgiven- het, frustration och ilska blandas om vartannat och lämnar henne i ett vakuum. Att inte vara erkänd som medborgare uttrycks genom ovanstående praktiker och hon är belägrad i den bemärkelsen att hon inte tillåts agera men att polisen kan agera mot och på henne (2003:129). När inte ens den egna erfarenheten och berättelsen om det inträffade erkänns blir det som att inte finnas, att stå utan hopp. Den belägrade Andra och undantagstillståndets förtryck – erfarenheter Den invandrargjorda undantas vid diskrimineringen rätten till lagen men inkorporeras genom den makt som legitimeras genom lagen. Det är en person som befinner sig utanför och inom lagen . Det möjliggör en polisiär praktik där hänsyn till indivi- dens rättigheter inte behöver beaktas. Det är i relation till den praktiken man kan förstå hur den utsatta i slutänden av rättskedjan står som den skyldiga. Det är också med den vetskapen som ett nytt rum öppnar sig. Ett rum av obestämbarhet, osäkerhet och villkor som dikteras av undantagstillståndet, att vara undantagen lagen och medborgarskapet. För betyder det att han inte längre vill besöka musikevenemang, dels för att han påminns om det inträffade men också av rädsla att det ska hända igen. Det rummet är fyllt av strategier och tankar om hur livet måste organi- seras för att kunna undslippa polisens kränkningar men ändå kunna delta i det vardagliga livet. Av de jag talat med om deras erfarenheter har ingen händelse föranlett en dom mot polisen. , som jag redovisar ovan, dömer domstolen till den åtalades fördel och målet som handlade om en trafikförseelse läggs ned. Under den sista intervjun är Wakou med som tolk. Han visar sitt franska pass och säger med anledning av framtida möten med poli- sen: Jag har bott i utan visum Det är bättre att vara turist än invandrare i . Den belägrade Andra och undantagstillståndets förtryck – erfarenheter Agamben, (1998) Homo Sacer: sovereign power and bare life, , Calif. Agamben, (2000) Means without end: notes on politics, Agamben, (2005) Undantagstillståndet, : Propexus. , (2003) Liquid love: on the frailty of human bonds, : . , (2004) Samhälle under belägring, : Daidalos. de los , (2003) Patriarkala enklaver eller ingenmans- land? Våld, hot och kontroll mot unga kvinnor i , Integ- rationsverkets skriftserie IV, : . de los , (2004) Att segla i motvind. En intervjuun- dersökning om strukturell diskriminering och vardagsrasism inom universitetsvärlden, . de los , (2005) Intersektionalitet, makt och struk- turell diskriminering i de los (red. ), Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (SOU 2005:41, : ) Diesen, m.fl. (2005) Likhet inför lagen, : Natur och kultur. , (2004) From refugee camps to gated communities: biopolitics and the end of the city. Citizenship Studies, Vol. 8, No. 1, 83–106. Essed, (1991) Understanding everyday racism: An inter- disciplinary theory. Essed, (2005) Vardagsrasism i de los (red. ), Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. (SOU 2005:41). Fanon, (2001) [1952] Problemet med de koloniserade, i (red. ), Postkoloniala texter, : Federativ. Fraser, (2002) Nytt tänkande kring erkännande i (red. ), Det slutna folkhemmet: om etniska klyftor och blågul självbild, : Agora. , (2003) Against paranoid nationalism: Searching for hope in a shrinking society. Den belägrade Andra och undantagstillståndets förtryck – erfarenheter , , (2004) Inre utlänningskontroll i polisarbete: mellan rättsstatsideal och effektivitet i Schengens , : , högsk. ; : Tema Etnicitet, Univ. , (1999) Invandrare om diskriminering IV: en enkät- och intervjuundersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av (), : Cent- rum för invandringsforskning (CEIFO). , , Mekonnen (2002) Rasism i vardagen i (red.) Det slutna folkhemmet. Motsieloa, (2003) Det måste vara någonting annat En stu- die om barns upplevelser av rasism i vardagen. : Mång- kulturellt centrum. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i , : . SOU 2005:69 inifrån: röster om etnisk diskriminering, Wingborg, (1999) Invandrarföreningarna och integrationen: Utvärdering av föreningarnas verksamhet i , : . Žižek, (2004) Välkommen till verklighetens öken. 65 ärenden, arkiverade hos DO åren 1992–2004. Intervjuer med sammanlagt 17 personer utförda –. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Rättvisa är vad som är bra för det tyska folket. Ingen bild karakteriserar världen bättre än den där en gränspolis granskar ett pass, skrev den tyske filosofen (1992: 196). Om en enda scen skulle fånga världen , ett och ett halvt decennium senare, i början av det tredje millenniet, är det utan tvekan bilden av kroppar, hop- klämda mellan lastpallar, i en långtradare. Bilden är tagen med hjälp av stora röntgenapparater vid gränsen som skiljer den rika världen från den fattiga. Den synliggör de osynliga, de utan papper, de som är på fel sida om gränsen: de illegala. Röntgenbilden visar den vita människokroppen naken mot den mörka bakgrunden. På ett metaforiskt sätt framställs människokroppen som avklädd också sina politiska rättigheter. En avpolitiserad figur som förkroppsligar vad den italienske filosofen benämnt homo sacer. Homo sacer personifierar det avpolitiserade livet, eller med Agambens ord; det nakna livet, som skiljer sig från den politise- rade livsformen, uttryckligen gestaltad i medborgarskapet. Detta kapitel handlar om hur den suveräna makten upprätthåller eller upphäver gränsen mellan medborgarskap och det nakna livet. 2 Det moderna medborgarskapet är grundat på medlemskap i en nationalstat; medborgarskap och nationalitet förstås i juridiska sammanhang som synonymer. Det moderna medborgarskapet har förvandlats från medlemskapet i ett lokalt politiskt samfund i anti- kens till en translokal och global kulturell form av medlem- skap, en föreställd gemenskap, för att tala med (1983). Denna form av statsmedlemskap är grunden för 1Citeras i (1994 [1951]: 275). 2Jag vill tacka , de los och som läste och kommenterade den här texten. Jag vill också tacka för all värdefulla diskus- sioner. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet en världsordning som kategoriserar och territorialiserar människor i nationella (medborgar)enheter (Malkkis 1995: 5). En följd av denna världsordning är att nationellt medlemskap har blivit ett naturligt tecken för mänsklighet. Röntgenbilden av immigranter utan papper, upptäckta av gränspolisen, exponerar denna världs- ordnings brutalitet och våld mot de som befinner sig utanför stat- ernas regleringssystem. Genom att kontextualisera Agambens argument i ett fält av migration och illegalitet i dagens vill jag diskutera sam- bandet mellan inneslutning och uteslutning; mellan de reguljära och de irreguljära; mellan medborgare och anti-medborgare (2006). Jag vill visa hur territorialiseringen av mänskliga rättigheter i form av ett nationalstatssystem (Agamben 1996: 161) reducerar mänskliga rättigheter till medborgarrättigheter. Framställning (representation) är inte bara en intellektuell fråga utan också ett politiskt ställningstagande (1989). Betecknings- sätt och jargong har inte bara med metod att göra utan utgör en epistemologisk problematik med etiska och politiska implikationer (De 2002: 423). Vilken term man använder för att benämna immigranter utan papper visar ens politiska inställning i denna fråga. Alla handlingar och ord beträffande individens legala status har politiska konsekvenser (Coutin : 89). Jag använder termen irreguljär i stället för den officiella termen illegal och mindre officiella termer som papperslös, dokument- lös, eller gömd. När man använder termen illegal finns en risk att man bidrar till att den diskursiva makten hos utlänningslagen och lagar rörande invandring bibehålls. Dessutom bidrar det till att reproducera den vardagliga associationen mellan immigranters gränsöverskridande och akten att bryta mot vad som kallas lagen (De 2005: 2), vilket i sin tur medför en kriminalisering av migration.3 Irreguljär migration bryter mot statens lagar och inte mot det allmänna rättsmedvetandet, eller mot allmän moral och etiska normer. Termen papperslös, som ofta används av akademiker och journa- lister, är inte heller användbar i den svenska kontexten. Begreppet är en direkt översättning av den franska termen sans papier. 3 För att undvika denna risk använder jag termerna illegal och illegalitet inom citattecken. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet används papier för identitetshandlingar. I har papper inte samma betydelse. Dessutom är en migrant utan papper eller dokument inte nödvändigtvis en illegal invandrare (och tvärtom). Jag använder termen irreguljär immigrant för den person som i något avseende avviker från vad som är regel för en icke- medborgare i ett land. En irreguljär immigrant bryter mot villkoren för inträde och vistelse i ett land. Jag väljer att använda termerna immigrant och migration i stället för invandrare och invand- ring. De sistnämnda termerna har omvandlats till en svensk byrå- kratisk och politisk beteckning. Migration och immigrant refere- rar till migration i ett transnationellt sammanhang och ligger bor- tom de etnocentriska associationer som termen invandrare för med sig. Denna studie bygger på ett pågående etnografiskt fältarbete bland irreguljära immigranter i . Jag har varit i kontakt med ett femtiotal personer. Tjugoåtta av dessa har jag sedan följt . Fältarbete bland irreguljära immigranter, som är en gömd grupp, är tidskrävande. Att hitta en informant och vinna hans eller hennes förtroende är en lång och arbetsam process. Metodologiskt hade jag inget annat val än snöbollsmetoden, det vill säga att en informant i gruppen kände någon annan irreguljär immigrant som jag kom i kontakt med. Denna person kände i sin tur någon annan och så vidare. Följaktligen var urvalet av infor- manter begränsat. Avsikten var i början att undersökningen inte skulle begränsas till en etnisk grupp men på grund av språkbarriärer och svårigheter att tillträda fältet avgränsades forskningsgruppen mer eller mindre bara till iranier. Tabell 1 visar en demografisk profil av studiegruppen. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Demografisk profil av gruppen Gömd (år) Mindre än ett år Mer än 4 år Jag intervjuade dessutom personal, advokater, polisen, samt aktivister i frivilligorganisationer. Fältarbetet inne- fattade också deltagande observation, vilket innebär att jag deltog i mina informanters vardagsliv, i deras möte med advokater, myn- digheter, arbetsgivare eller hyresvärdar. I kombination med inter- vjuer ger deltagande observation forskaren möjlighet att erfara strukturella och institutionella betingelser för de som befinner sig i en irreguljär situation. Syftet är dock inte att studera en sorts per- son, stigmatiserad som illegal, utan snarare att granska illegalite- ten som en social och politisk position (jfr Coutin : 23; De 2002: 423; De 2004); hur illegaliteten konstrueras av migrationspolitiken; hur irreguljära immigranter framställs som anti-medborgare; att granska tillståndet av illegalitet i form av det nakna livet; samt att studera illegaliteten som en politisk identitet i relationen mellan staten och den irreguljära immigranten. Min utgångspunkt är att en mekanism av inneslutande uteslutning Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet (Agamben 1998: 21)4 och illegalisering av immigranter exkluderar dem från sociopolitiska rättigheter, men inkluderar dem som foglig arbetskraft och som föremål i den politiska och offent- liga debatten. Denna studie syftar till att presentera en kritisk ana- lys av nationalstaten, nationalism och svensk migrationspolitik, snarare än en sociologisk översikt över en grupp irreguljära immi- granter. Medborgarskap är en juridisk och politisk status av medlemskap, som innefattar tre sorters rättigheter; civila, politiska och sociala (1950). Medborgarskap är ett formellt medlemskap i en stat.5 Det är inkluderande i den mån som det etablerar lika rättigheter och skyldigheter för alla medborgare men exkluderande eftersom det inbegriper en kategori av icke-medbor- gare. Icke-medborgare i en stat är alla som inte innehar eller tiller- känns medborgarskap i den staten. Det skall betonas här att grän- sen mellan medborgare och icke-medborgare inte alltid är fast och tydlig. Många medborgare med invandrarbakgrund känner sig på sätt och vis som kvasimedborgare då deras deltagande och tillhö- righet (medborgarrättigheter) förnekas, ifrågasätts eller begränsas på grund av deras hudfärg, namn, religion eller utseende. Två etno- grafiska observationer kan tydliggöra vad jag menar med kvasimed- borgarskap. 1.Under en intervju med en tjänsteman på i blev jag ett exempel när han förklarade polisens arbete med illegala invandrare. Jag citerar tjänstemannen: Verkställandet går så här Till exempel: skall ut [utvi- sas] Är det ok att jag använder dig som ett exempel? Säg har fått avslag och är efterlyst Om man misstänker att du avviker, gömmer dig eller kommer att gå under jorden kan man sätta dig i förvar. Vid slutet av intervjun sade han att han skulle hålla mig kvar i huset (polishuset). Sedan skrattade han och sade: 4Svensk översättning av inclusive exclusion av Bartonek 2004. 5I ett bredare perspektiv handlar medborgarskap också om tillhörighet, identitet, och deltagande, vilket har lett till nya teorier om medborgarskap i termer av postnationellt medlemskap (Soysal 1994) och multikulturellt medborgarskap (Kymlicka 1995). Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Jag har inte sådant mandat. 2.I oktober 2004 satt en av mina informanter på Kronobergshäk- tet i väntan på utvisning. När jag ringde dit – i egenskap av forskare från ett svenskt universitet – för att boka en besökstid vägrade en poliskvinna att anteckna mitt namn. Hon sade att namnet var svårt. Jag bokstaverade men hon vägrade ändå att anteckna det och ge mig . Mitt svenska medborgarskap förlorade sin betydelse i dessa sammanhang och kunde inte hindra tjänsteman- nen på eller poliskvinnan på från att avpolitisera (denaturalisera) min kropp och förneka mig mina medborgarrättigheter. Det är just genom mitt namn, mitt svarta hår och min brytning som de här personerna kunde likställa mig med en illegal invandrare som kan nekas sina rättigheter. Då tjänstemannen på använde mig som en hypote- tisk illegal invandrare och poliskvinnan vägrade god/erkänna mitt namn försvann skiljelinjen mellan medborgarskap och det nakna livet i mitt fall. Säkerhetspaniken kring illegala invandrare, som utbröt och accentuerades efter terrorattackerna , har lett till ett virrvarr av fruktan (Tirman 2004, 1993). Inom migrationsforskningen ser man en mar- kant förändring. Om studier om migration förut fokuserade först och främst på demografiska förändringar, ekonomin och arbets- marknaden, har migration nu analyserats i samband med national- staternas säkerhet. I har migration blivit ett intresseområde även för ().6 Säkerhetspaniken kring den icke-reglerade immigrationen är starkt närvarande i Betänkande av gränskontrollutredningen (SOU 2004:110), som föreslår en inre utlänningskontroll (se också och 2004). Inre utlänningskontroll skall göras om det finns anledning att anta, att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här (SOU 2004:110, s. 130–135). Vid sidan om denna utlänningskon- troll har ett lagförslag lagts fram , som innebär att det i fortsättningen skall vara möjligt att återkalla ett medborgarskap. Både inre kontroll av utlänningar samt statens rätt att återkalla en icke etniskt svensk medborgares medlemskap i den svenska natio- 6 Migrationsprojektioner, FOI 1588, . Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet nen fastställer tillståndet av kvasimedborgarskap.7 Historien vitt- nar om hur den suveräna makten har omvandlat medborgare till homo sacer. Agamben påminner oss om att tyska judar kunde skickas till gaskammare först efter att de fullkomligt hade denatu- raliserats (Agamben 1998: 132). Formellt finns det bara två kategorier: medborgare och icke- medborgare. De sistnämnda är uppdelade i två typer; reguljära och irreguljära (se tabell 2). Kategorin reguljära icke-medborgare omfattar 1) immigranter som har tillstånd att vistas i landet (eller är befriade från krav på ett sådant tillstånd) med sociala men även begränsade politiska rättigheter; 2) personer som har sökt asyl och väntar på besked; 3) turister och andra tillfälliga besökare som är befriade från kravet på tillstånd. Irreguljära icke- medborgare är alla de vars närvaro inom landets gränser är lagstri- dig: 1) overstayers, det vill säga de som stannar kvar i landet efter att deras visums giltighetstid har gått ut; 2) asylsökande som undlåter att lämna landet efter utvisningsbesked; 3) personer vars inträde och vistelse i landet är okända för myndigheterna (clandestine migrants). Asylsökande (under utredning) Asylsökande som stannat i landet Den primära skillnaden mellan reguljära och irreguljära icke-med- borgare är deras legala status. Reguljära icke-medborgare har vissa sociala och civila rättigheter i samhället. Ett exempel är de som (1990) kallar denizens. Denizen refererar till en reguljär icke-medborgare som kan ha permanent uppehållsstånd, men saknar de sociala, civila, och politiska rättigheter en medbor- gare har. Irreguljära immigranter saknar däremot alla former av rättigheter och i många fall även rättigheter i sina hemländer. De mest marginaliserade icke-medborgarna är irreguljära immigranter som befinner sig i ett rum av non-existence (Coutin ) utanför gällande normer, regler och rättigheter. 7 , utredningen om omprövning av medborgarskap (SOU 2006:2). Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet om statslösa flyktingar under , gäller för irreguljära immigranter: att de är berövade rätten att ha rättighe- ter (1994: 296). Till skillnad från den vanliga uppfattningen utgör irreguljära immigranter en heterogen kategori. Det irreguljära till- ståndet (illegalitet) uppstår och beror på formen av inträde, samt vistelsens karaktär. Tabell 3 ger en generell översikt över olika typer av irregularitet. Olika kategorier av irregularitet Personligt finansierad och organiserad (smuggling) Skuldbunden relation till smugglaren eller arbetsgi- vare (trafficking) b) Asylsökande som fått avslag Kollektiv/individuell legalisering; flyktingstatus I kategori A är vanligtvis migrationen arrangerad av en smugglare mot betalning. Man kan klassa kategori B som människohandel eller trafficking (sexarbetare men också billig arbetskraft i andra industrier). Irregularitet är inte ett statiskt tillstånd och gränsen mellan det reguljära och det irreguljära är inte alltid tydlig. Situa- tionen för flertalet irreguljära immigranter är växlande. De kan gå från en reguljär position till en irreguljär (kategori C) eller vice versa (kategori D). Likt den reguljära migrationen, uppstår inte irreguljär migration av sig själv; den är strukturerad och arrangerad (Sassen 1998: 56). Detta arrangemang varierar i olika delar av värl- den. Medan irreguljär migration i sydeuropeiska länder i första hand består av arbetskraftsinvandring, är den i knuten till asylsystemet.8 Enligt Röda Korsets utredning samt en rapport från polisen är majoriteten av den irreguljära gruppen i asylsö- kande som har fått avslag men stannat kvar i landet (kategorin C i tabell 3).9 8 Statliga utredningar tenderar att studera den illegala invandringen i samband med missbruk av asylrätten, asylresor, och asylpaket . Se SOU 2004:110 och KUT Illegal invandring 2002. 9 , (2004), Förstudie - Migranter utan Legal Status - Är detta en målgrupp som bör inkluderas och kan inkluderas i Röda Korsets verksamhet? ; KUT Illegal invandring 2002 Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet Irregularitet är en produkt av den svenska asyl- och migrations- politiken. Antalet irreguljära immigranter har ökat . Drastiskt försämrade möjligheter till asyl (se tabell 4) samt en restriktiv policy för immigration och familjeåterförening har lett till en explosionsartad ökning av antalet irreguljära immi- granter i landet (se 1999). Avgjorda asylärenden hos 2000–2005 Minskningen beror på att regler om krigsvägrare och de facto- flyktingar togs bort från asylsystemet 1997, vilket ledde till ett minskat antal som beviljades asyl. Dessutom ledde inträde i Schengensamarbete till en striktare viseringspolitik. Minsk- ningen berodde också på att Eurodac11 effektiviserade genomföran- det av Dublinförordningen12, vilket drastiskt har begränsat rörligheten för asylsökande inom EU. I samma takt har antalet personer som avvikit från ökat. Antalet ärenden som överlämnade till polisen för verkställande (utvisning) ökade från 6 331 till 16 250 i mitten av 2005.13 Av uppenbara skäl finns ingen pålitlig statistik över antalet irre- guljära immigranter i . De siffror som tillhandahålls av poli- sen, andra myndigheter och forskare är gissningar eller i bästa fall uppskattningar.14 Det finns en stor efterfrågan bland journalister, Överlämnanden till överinstans. 11Elektronisk databas för fingeravtryck som skapades för att effektivisera Dublinförord- ningen. 12Reglerna grundas på första asyllandsprincipen, vilket började gälla . 14Den enda relativt pålitliga statistik som upprepas i akademiska och offentliga debatter är det antal ärenden som överlämnat till polisen för verkställande. Territorialiserad mänsklighet: irreguljära immigranter och det nakna livet forskare och inte minst politiker på kunskap om hur många de är. Den suveräna makten behöver och kräver kunskap i form av siff- ror och statistik för att få en uppfattning om problemets storlek (Appadurai 1996). Att räkna upp är en maktmekanism för att kon- struera och synliggöra illegala invandrare som kategori (2006: 63–66). Irreguljära immigranter som homo sacer Agamben hämtar termen homo sacer från den romerska lagen för att beskriva en livsform och ett tillstånd han betecknar som det nakna livet. Homo sacer är den som har fråntagits sitt medlemskap i samhället och därmed berövats sina rättigheter. Enligt romersk lag kunde en homo sacer dödas utan att det betraktades som mord. Homo sacer reduceras, från en fullständig politisk varelse till en enbart biologisk eller naturlig kropp, avklädd alla rättigheter. Agamben menar att nationalstatssystemet gör skillnad mellan det nakna (avpolitiserade) livet (zoé) och en politisk form av liv (biós). Med nationalstatssystem menar regleringsprocesser genom vilka mänskligheten och vad det innebär att vara människa politiseras.