sou · GUB342 · 2007-01-01 00:00:00 — Föreningen bildades den 13 feb- ruari 2006 och vill närmast skapa en hemsida som ska bli arena för gruppens engagemang i frågor som rör ledarskapet inom svensk scenkonst. Hur ser det ut ? Vad vill vi ha ? Hur ska vi medverka till de förändringar vi anser nödvändiga? Medlemmar är , , , , , , , , , , och . Hemsida: under konstruktion Kontaktperson: , , Evterpe–Kvinnor i musik Evterpe–Kvinnor i musik är en ideell förening vars mål är jäm- ställdhet inom det svenska musiklivet. De vill verka för att skapa ett mer attraktivt musikklimat för tonsättare, musiker, pedagoger, forskare, journalister och lyssnare. Evterpe vill särskilt stödja kvinnor som arbetar inom musikområden som traditionellt sett inte betraktats som kvinnliga. Föreningen arrangerar konserter inom alla musikgenrer samt seminarier, föreläsningar, workshops och temadagar i med omnejd. De vill fungera som ett nätverk och forum för erfarenhets- och kunskapsutbyte för kvinnor i musiklivet. För mer information: Kontakt: Gruppen Inversion består av tre kvinnliga tonsättare och dirigenter från i . Målet är ett större nordiskt nätverk, fler samarbetsprojekt och konserttillfällen och att fler kvinnor blir förebilder som tonsättare och dirigenter. Inversion vill också locka en ny publik till nutida konstmusik, med ett per- sonligt tilltal och informella samtal mellan professionella och ama- törer. För mer information: Kontakt: Ett aktivt informellt nätverk för kvinnor har etablerats inom KMH. LARM dokumenterar kvinnors samtida verksamhet inom ljud- konsten i . ställer de ljudkonsthistorien till rätta ur ett könsperspektiv genom att lyfta fram kvinnliga ljudkonst- pionjärer och deras arbeten. LARM bygger en databas av det insamlade materialet och sammanfattar de arbetet genom en bok, en cd och en ljudkonst-festival. För mer information: bildades – och låtskrivare. medlemmar verkar för att stärka sin yrkesidentitet som artister, musiker och låt- skrivare, för fler möjligheter att framföra sin musik och för att öka representationen av kvinnor i musikbranschen. De arrangerar seminarier och låtskrivarträffar, klubbar och konserter. För mer information: 96 bildades och dess syfte är att stödja och synliggöra kvinnliga tonsättare samt att föra estetiska diskussioner med förankring i det egna skapandet. Nuvarande medlemmar är , , , , och . Plural är ett nätverk med mer än 300 unga scenkonstarrangörer från hela . Ett av Plurals viktigaste mål är att arbeta för en ökad mångfald inom scenkonsten och mot kultureliter av olika slag. delar Plural ut Kulturelitpriset till den makthavare som gjort mest för att främja föreställningen om att det finns olika fin kultur, och att den allra finaste är den som är skapad av medelålders vita män. För mer information: Kontakt: Skådebanan bildades som ett teaterföretag med folkbildnings- syfte. Regionala skådebanor arbetar via sina kulturombud över hela landet för att vidga intresset och göra kulturen tillgänglig för så många som möjligt. Att alla slags mänskliga erfarenheter ska synas på teatern och att olika perspektiv ska representeras varav jämställdhet är ett, är frågor som Skådebanan arbetar med. Många olika folkrörelser är medlemmar i de regionala skådebanorna. För mer information: Kontaktperson: WIFT – women in film and television WIFT – women in film and television är en politiskt obunden, ideell organisation som synliggör och stärker yrkesverksamma kvinnor i alla funktioner inom film, tv och annan rörlig bild, bland annat genom att skapa nätverk, nationellt och internationellt. Wift ska skapa mötesmöjligheter för medlemmar, förse medlemmar med aktuell information och stötta medlemmar i deras professionella karriärer. För mer information: Kontakt: är en förening som skapar gynnsamma förhållanden för konst- närer vars verksamhet bidrar till att störta patriarkatet. är en separatistisk förening för feministiska konstnärer. JA!s målsättning är att störta konstpatriarkatet genom att göra en strukturell omför- delning av tillgången på tid, plats och pengar inom konstområdet. ser till att hålla sig ajour med medkonstnärers situation genom att samla in fakta i form av statistik och genom att föra en dialog med såväl konstnärer, kuratorer, gallerier och institutioner. verkar för att sprida fakta och könsuppdelad statistik. möjlig- gör effektivare utbyte mellan de konstnärer som arbetar med femi- nistiska frågor genom att upprätta en sambandscentral på internet. – har skapat ett JämlikhetsAvtal (se hemsida). För mer information: Kontakt: For at sikre publikum et mangfoldigt teaterliv fremover er et nyt netværk, Agenda 009 etableret. Agenda 009 vil sætte ligestilling indenfor dansk scenekunst på dagsordenen og vil arbejde for flere kvindelige bestyrelsesmedlemmer og ledere i det fremtidige teater- landskab. För mer information: Kontaktperson: Italiensk hemsida som har ett gediget arkiv och länkar till kvinnliga tonsättare, böcker och hemsidor. Går att förstå även för den som inte kan italienska. För mer information: (Cefisto) i vilken alla teatrarna, och fackförbunden är represen- terade har tillsatt en jämställdhetsgrupp. Denna grupp ska ordna några seminarier kring jämställdhet på teatrarna. Gruppen ska även få igång en utredning och kartläggning av jämställdheten på teatrarna och detta kommer att presenteras på Cefistos teater- dagar . is a non-profit arts organization based in , . Founded by in 1998, the society's mandate is to build awareness of womens contributions to musical life and to support projects that make available, in print and on compact discs, Kapralovas music. För mer information: in Music bildades i i samband med sammanslagningen av for Women in Music, the American Women Composers och the of Women Composers. IAWM arbetar för att öka medvetenheten om kvinnors musicerande. För mer information: KULTURTIDSKRIFTER SOM MER ELLER MINDRE REGELBUNDET SKRIVER OM SCENKONST UR GENUS- OCH/ELLER JÄMSTÄLLDHETSPERSPEKTIV Skriver om dans och scenkonst i . Har ett gediget kalenda- rium på sin hemsida. För mer information: Femkul – feministisk kulturtidskrift som analyserar och recenserar teater, musik, litteratur, film och konst ur ett feministiskt perspektiv. För mer information: Kontakt: ges ut av den ideella föreningen – kvinnor i musik. är en bred musiktidning som skriver om kvinnor i musik. För mer information: Kontakt: En nätbaserad tidskrift som recenserar, skriver om och gör inter- vjuer med scenkonstens aktörer. För mer information: Nutida ges ut av den ideella föreningen och är en medlemstidning som skriver om dans ur olika perspektiv. För mer information: Nutida Musik är en kulturtidskrift om och omkring modern konstmusik som ges ut av svenska sektionen för ISCM (Interna- tional Society for Contemporary Music). För mer information: Kontaktperson: största tidskrift om teater. Skriver om och recenserar teater. Utkommer med fem nummer . För mer information: Visslingar & Rop är ett forum för samtida scenkonst i alla former, med betoning på performance, teater och dans. För mer information: fördelar statliga stipendier och bidrag till enskilda konstnärer inom bild-, form-, musik-, dans-, teater- och filmområdena. Förutom att fördela bidrag och ersättningar ska hålla sig underrättad om konstnärernas eko- nomiska och sociala förhållanden. För mer information: , i dagligt tal , är en central förvalt- ningsmyndighet inom kulturområdet. övergripande uppdrag är att förverkliga de nationella kulturpolitiska mål som regering och riksdag beslutar om. För mer information: JämO är en statlig myndighet som övervakar att kvinnor och män i arbetslivet, studenter i högskolan och elever och barn inom skol- väsendet har lika rättigheter oavsett kön. För mer information: JämStöd utvecklar metoder och utbildar staten i jämställdhets- integrering. De ger stöd i att utveckla en jämställd myndighets- service. JämStöd samarbetar med myndigheter som vill utveckla sin verksamhet för kvinnor och män. För mer information: Furumark, (2004) Varför blir det så snett? En rapport om konst och makt Mångkulturellt centrum. Hermele, (2006) Teaterchef och gate-keeper, magister- uppsats i genusvetenskap, , . , och , (2006) Göra som man brukar – om beslutsprocesser i filmbranschen, se , (2000) Jämställdhetsarbete. Teorier om praktiker, Jäm- ställdhetskommitténs skriftserie 1, . Thornblad, och (2005) Scenkonstens arbets- miljö, arbetsorganisation och ledarskap, : Prevent. , och , m.fl. (2001) Det ordnar sig – teorier om organisation och kön, : . den 29/12 2005 Ansökan om medel till projektet Många av teaterhögskolornas studenter, kvinnliga som manliga, uppger att de ofta känner sig fastlåsta i traditionella könsrolls- mönster. Det finns en stor omedvetenhet om genusfrågor som förs vidare inom den praktiska undervisningen vid skådespelarutbild- ningarna i . Teatern - och därmed även skådespelarutbildningen - präglas av en patriarkal syn. I den undervisning som bedrivs på teater- högskolorna anser vi att det är extra viktigt att vara observant på och förhålla sig kritisk till dessa föreställningar. I vår strävan att ifrågasätta rådande normer vill vi genomföra ett ettårigt projekt kring läroprocesser i relation till könsrollsnormer inom ramen för skådespelarprogrammet. i (fortsättningsvis kallad TH) står som initiativtagare till och ägare av projektet, men arbetet ska planeras och genomföras i ett nära samarbete med de andra tre teaterhögskolorna i , i , och Genom projektet gestalta kön vill vi ge våra studenter möjlig- heter att finna fler dimensioner och valmöjligheter när det gäller hur kön gestaltas på scen och i media (radio, tv, film). Vi vill därför genomföra ett projekt som handlar om hur normerna ser ut varför de gör det hur man kan vända på perspektiven, förändra dem och skapa alternativ. Projektets syfte är att kartlägga, analysera, ifrågasätta och arbeta med de normativa föreställningar och strukturer kring kön och genus som förmedlas i undervisningen på skådespelarprogrammet vid de fyra svenska teaterhögskolorna. Det finns flera mål med projektet: Att öka framför allt studenternas men även kollegiets/lärarnas, kunskaper i genusorienterade frågor såväl teoretiskt som prak- tiskt. Alla som medverkar ska genom projektet få verktyg för att analysera och göra medvetna val när det gäller gestaltning av kön/genus, vilket ger en mängd olika alternativ till de normer som råder kring kropp och kön. Att göra den förvärvade kunskapen till en del av grundutbild- ningen inom ramen för teaterhögskolornas programutbild- ningar . Att på olika sätt sprida den kunskap och de erfarenheter som erövrats till andra lärosäten, till aktörer inom kulturbranschen och till den övriga omvärlden. Vi på teaterhögskolorna anser oss ha en unik möjlighet, i vår prak- tiska högskoleutbildningssituation, att kunna erövra fördjupad kunskap såväl teoretiskt som praktiskt som vi sedan kan ta med oss in i vår grundutbildning . Studenterna arbetar med sig själva, sina kroppar och sin identitet som främsta verktyg i sin utbildning. Frågor kring kropp, kön och genus utgör därför en del av själva grunden för den utbildning teaterhögskolorna bedriver. Att gestalta kön känns därför som ett progressivt projekt för sko- lornas pedagogiska utveckling. Som ovan konstaterats upplever sig många av våra studenter, kvinnliga som manliga, ofta fastlåsta i den rådande normativa könsmaktordningningen. Detta gäller såväl lärosituationen som i ett mer självständigt sceniskt arbete (exempelvis under den arbets- platsförlagda praktikutbildningen). Genom projektet vill vi därför ge samtliga våra studenter tillfälle att finna fler dimensioner och valmöjligheter när det gäller hur kön gestaltas på scen och i media (radio, tv, film). Vi upplever att det finns en stor omedvetenhet om de föreställ- ningar om kön som förs vidare inom den praktiska undervisningen vid skådespelarutbildningarna i . Teatern - och därmed även skådespelarutbildningen - präglas av en patriarkal syn på kön och könsrollsmönster, som av tradition och hävd tämligen okritiskt vidare. Detta beror dels på teaterns tröghet som konst- form, dels på att man redan som skådespelarstudent arbetar huvud- sakligen med textmaterial och annat material (bild, media etc.) som tillhör den västerländska kanon inom konsten, vilken i sin tur till- hör en patriarkal historieskrivning och kultursyn. Dessutom har flertalet ledande pedagoger inom scenframställning och portal- figurer inom skådespelaryrket av tradition varit män. Detta upple- ver vi som ett problem och en begränsning för såväl våra manliga som kvinnliga studenter. har teaterhögskolorna på olika vis intresserat sig för frågor kring hur kön och genus gestaltas dels i undervis- ningen på skådespelar-, musikalartist- och mimprogrammen, dels i skådespelarens/mimarens yrkespraxis. Det är detta intresse och arbete som ligger bakom att TH nu tagit initiativ till ett större sam- arbetsprojekt. Även på de andra teaterhögskolorna har arbete med genusfrågor pågått . Teaterhögskolorna för samtal med och samarbetar med Kom- mittén för jämställdhet inom scenkonstområdet. Skolorna har alla haft besök av kommittén och har vidare en kontinuerlig dialog rörande frågor om genus och jämställdhet i relation till utbildningen. Kommittén hjälper och stöttar skolorna med idéer och kontakter i dessa frågor. Vid TH i har bl.a. följande arbete genomförts: Två doktorander, (Nordiska Språk, SU) och (Teatervetenskap, SU) har gjort sina fältstudier på TH i och arbetar nu med sina respektive avhandlingar kring läroprocesser ur ett genusorienterat perspektiv. En genusgrupp bildades på TH på studentinitiativ . Denna har arbetat kontinuerligt med frågorna på skolan. Arbetet resulterade i en genusdag för samtliga lärare, per- sonal och studenter under vt 2005. Under vt 2005 hade TH och jämställdhet som tema för de fyra halvdagsföreläsningar som anordnas under terminen. Vid TH i har bl.a. följande arbete genomförts: tillsatte 2003 en genusgrupp för att planera skolans genusarbete. Gruppen består av studenter, personal och lärare. Den sammanträder två ggr/månad. THMs första genusseminarium () var också det hit- tills mest omfattande vid skolan. Seminariets första dag bestod av föreläsningar. delades de medver- kande så, att (de självdefinierade) männen gick en feministisk grundkurs och kvinnorna en dragkingkurs. Den fjärde och avslutande seminariedagen ägnades åt utvärdering och diskussion. THMs andra genusseminarium () var tredelat: 1. Före- läsning av teatervetaren kring kanon i drama- tiken. Genusläsning av moderna dramatiska texter i blandade grupper. Föreläsning av regissören om genusarbete vid Bohuslänsteatern/Älvsborgs- teatern. Under hela detta tredagarsseminarium fungerade som moderator. I en avslutande diskussion sammanställde hon en omfattande lista på aktualiserade frågeställningar. Dessa frågor har senare tagits upp till förnyad diskussion både av elevkåren och av lärare och personal. THMs tredje genusseminarium () var en halvdags- föreläsning av : Grundläggande om genus. Det fjärde seminariet () var en uppföljning och diskussion av det föregående. Det kontinuerliga genusarbetet har fått till följd att genusfrågor har kommit upp till ytan på ett nytt sätt i det pedagogiska arbetet och i det allmänna samtalet på THM. Teoriämnet omfattar nu genusteori fr. o. m. termin 1. Scenframställningsämnet har i flera sammanhang låtit genus- frågeställningar vara vägledande i arbetet. I morgonträning och körsång bedrivs f.n. ett forskningsprojekt med könshomogena undervisningsgrupper . Styrelsen har tillsatt en repertoargrupp för att genusgranska urvalet av dramatiska författare och texter i THMs utskick till de sökande. Flera studenter har påtalat att den återkommande könsuppdel- ningen i omklädningsrummen upplevs skapa onödiga svårigheter. inför THM på försök ett könsgemensamt omkläd- ningsrum som frivilligt alternativ. THMs bibliotek ökar systematiskt sitt bestånd av genuslittera- tur. Ytterligare ett resultat av genusarbetet är att genusperspektivet nu finns tydligt uttalat i THMs studieplan. Vid TH i har bl.a. följande arbete genomförts: I årskurs 2 genomför studenterna genomför ett sånggestaltnings- projekt där de får gestalta frågeställningar kring kön. I årskurs 4 har studenterna ett dansprojekt som också handlar om att gestaltar frågor kring ett genusperspektiv. anordnar fakulteten en gemensam dag där alla studenter och all personal deltar i seminarier och diskussioner om jämställd- het och jämlikhet. Vid TH i har bl.a. följande arbete genomförts: I grundarbetet inom ramen för röstämnet arbetar studenterna med kvaliteter kvinnligt och manligt. i årskurs 1 delas klassen upp - männen för sig, kvinnorna för sig. Studenterna arbetar med texter med homoerotik och homosexualitet som tema. Studenterna får en kortare föreläs- ning om gay- och queerteori. I årskurs 2 genomförs ett monologarbete där män och kvinnor byter roller med varandra, med Shakespearetexter som arbetsmate- rial. Vidare arbetar studenterna med scenframställningprojekt där genomgående roller i en pjäs gestaltas av både män och kvinnor. Studenterna handleds i diskussioner om vad som gestaltar kön. Studenterna i årskurs 3 genomför ett längre arbete med scener ur komedier som till del handlar om könsbyten. I sam- band med detta förs diskussioner om vad som bestämmer kön. Studenterna får i uppgift att studera sina praktikplatser ur perspektivet kön/makt. Inom ramen för teoriämnet behandlas och diskuteras genus- frågor. genomförde skolan ett utbytesprojekt med The Laboratory på i . Studenter från och delades in i grupper som arbetade med ett gestaltningsprojekt utifrån ett genusper- spektiv där olika kulturella kontexter bereddes utrymme. Vi har arbetat aktivt med att sätta oss in i hur rådande könsrollsnormer präglar vår undervisning, hur de gestaltas i konsten och i det offentliga rummet. vill vi fördjupa oss ytterligare – därav denna ansökan. Detta är inte primärt ett forskningsprojekt, även om de resultat vi når säkert kommer att bli intressanta ur forskningsperspektiv på . Vi ser Att gestalta kön som ett operativt projekt som kommer att ge omedelbar genklang i skolornas vardag och i under- visningen. Förberedelserna startar under /2007 med en förpro- jekteringsperiod. Det konkreta genomförandet av projektarbetet påbörjas sedan höstterminen 2007 med beräknad avslutning . Så här ser projektorganisationen ut: Projektet gestalta kön leds av en styrgrupp, där såväl studenter som personal från varje skola finns representerade. Prorektor vid TH, , fungerar till en början som projektsamordnare och sammankallande för projektet. När en projektledare anställts tar ho/an över dessa uppgifter och prorektor ingår då fortsättningsvis som ordinarie representant i projektets styrgrupp. I styrgruppen ingår från TH även utvecklingschef , samt en student från skådespelarprogrammets åk 2 . kommer för THs räkning framför allt att arbeta med projektets pedagogiska förankring och utvärdering. kommer också att ansvara för att THs kolle- gium samt lärare vid de andra skolorna aktivt involveras i projektet. I styrgruppen representeras i av , universitetsadjunkt och , från åk 1, skådespelarprogrammet. Teaterhögskolorna i representeras av biträdande hög- skolerektor samt studierektor samt en representant ur studentkåren. i kommer på grund av byte av utbildnings- ledare att välja representanter till styrgruppen tidigt under vt 2006. Redan under förprojekteringsfasen 06/07 bör en projektledare kopplas till Att gestalta kön, för att hon eller han ska kunna delta i arbetet med att förankra, planera och aktivt initiera projektet på skolorna. Projektledaren bör vara en person som är väl bekant med teater och scenkonstkontexten och väl insatt i frågor kring att gestalta kön och genus. Projektledaren ska vara ytterst ansvarig för att planera, genomföra och slutrapportera/redovisa projektet och ska tillföra projektet specialistkompetens, helhetssyn samt ett utifrånperspektiv. Projektledaren arbetar på uppdrag av skolorna med styrgruppen som bollplank och har till sin hjälp i arbetet en referensgrupp på varje skola. En referensgrupp för projektet bestående av studenter och lärare kommer inför förprojekteringen att sättas samman på varje skola. Referensgrupperna ska fungera dels som idébanker för projektet och dels som kanaler för kommunikation och information kring projektet på varje skola. Förankring och återkoppling - för kvalitet och långsiktighet Projektmedarbetarna samt skolornas kollegier kommer att delta i, men framför allt följa, studenternas arbete. I takt med att studen- terna lär sig mer kommer samtliga medverkande att öka sina egna kunskaper. För att projektet ska lyckas, och få den genomslagskraft vi vill även långsiktigt, är det mycket viktigt att Att gestalta kön är väl för- ankrat i samtliga kollegier och studentkårer. En stor del av för- beredelsearbetet kommer därför att handla om att klargöra den pedagogiska och sociala avsikten med projektet i alla instanser. Under förprojekteringen sker återkoppling kontinuerligt till studentkårerna och kollegierna, som därmed har möjlighet att på- verka projektets konkreta utformning. Projektets tidsplan och upplägg Projektet kan grovt delas in i tre faser: 1.Förprojektering (läsåret 06/07) 2.Genomförande med kontinuerlig utvärdering (läsåret 07/08) 3.Avslutning, utvärdering av projektet i sin helhet samt doku- mentation (vt 08) Eftersom det är första gången ett så omfattande samarbete genomförs mellan samtliga teaterhögskolor i , anser vi det vara mycket viktigt att noggrant förbereda och förankra såväl sam- arbetet som projektet, på varje enskild skola samt i ett gemensamt forum. Under läsåret 06/07 arbetar därför styrgruppen, i samråd med referensgrupper, studentkårer och kollegier, fram en konkret pro- jektplan för Att gestalta kön inför läsåret 07/08. En projektledare knyts också till arbetet. Utifrån projektplanen genomförs sedan projektet gestalta kön under läsåret 07/08. Redan nu finns idéer kring hur själva projektarbetet läsåret 07/08 konkret skulle kunna se ut. Nedslag kommer att göras i den dagliga undervisningen, för att i olika former observera och dokumentera vad som sker i undervisningsrummet. Detta material kommer sedan att analy- seras utifrån ett genusperspektiv. Analys och diskussion av materialet kommer delvis att äga rum i samband med de teore- tiska föreläsningar och diskussioner som planeras. Studenter och lärare vid varje Teaterhögskola ska under projek- tets genomförandefas beredas möjlighet att ta del av praktiskt och teoretiskt arbete som genomförts eller planeras rörande genusfrågor på de andra skolorna. Att dela kunskap mellan skolorna och sprida sina erfarenheter till varandra är en mycket viktig del av projektet. Av den anledningen är det också viktigt att studenter och lärare kan mötas i praktiken och får möjlighet att besöka de andra skolorna. Under projektåret vill vi knyta expertkompetens såväl på det teoretiska som på det praktiska området till oss. Denna expert- kompetens kommer vi att nyttja i föreläsnings- och work- shopform. bör halvdagar med teoretiska förläsningar och diskussioner planeras in. Vi tänker oss även ett par veckors praktiska workshops med tema genus och könsgestaltning. Vi tänker oss även praktiska och teoretiska moment som tar upp frågor kring förhållandet till tradition och tradering, såväl inom lärandet som inom teaterkonsten. Det blir med teoretiska föreläsningar och samtal samt en längre praktisk workshop per termin. genomföras på samtliga skolor och ska i så stor utsträckning som möjligt genomföras i gemensamma arrangemang. I anslutning till dessa fysiska möten skolorna emellan, kommer särskilda student och kollegieseminarier att arrangeras, för diskussion och analys inom ramen för Att gestalta kön. Projektet ska främja studenternas självständiga reflektion när det gäller genusfrågor i såväl praktisk som teoretisk form: