sou · GUB320 · 2007-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett system med s.k. tonnageskatt för sjöfartsnäringen. Chefen för , statsrådet , förord- nade från f.d. överdirektören numera generaldirektören som särskild utredare. Som experter förordnades från kanslirådet , verkställande direktören , kanslirådet , ämnesrådet , dispaschören , ämnesrådet , kammarrätts- assessorn och rättsliga experten vid . entledigades fr.o.m. och ämnesrådet förordnades som expert från . entledigades och för- ordnades rättslige experten vid som expert. Kammarrättsassessorn förordnades som expert från . Sekreterare i utredningen har från varit kammarrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet (Fi 2004:20). Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Tonnageskatt (SOU 2006:20). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är härmed avslutat. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)................................................................................... Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078)......... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.................................... Inriktningen av utredningsarbetet .......................................... Beskrivning av vissa termer ..................................................... 2.2.2 Olika typer av fraktavtal............................................... 2.3Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till 2.3.2 Krav som uppställs i riktlinjerna.................................. 2.3.3 Omfattning och allmänna mål för de omarbetade riktlinjerna för statligt stöd.......................................... 2.3.4 Skattemässiga och sociala åtgärder för att Stöd till närsjöfart ......................................................... Den svenska sjöfartsnäringen .................................................. Den svenskkontrollerade handelsflottan..................... 2.4.3 Förändringar i det Stödet till den svenska sjöfartsnäringen.................................. 2.5.4 Avtal för tillfälligt anställd personal () ....... Anställningsvillkor och besättningsstorlekar.............. Förändringar efter stödsystemens införande ....................... För och emot tonnagebeskattning .............................. Det svenska sjöfartsklustret .................................................. Andra länders tonnageskattesystem ..................................... 5.3.2 Strategisk och ekonomisk ledning ............................. 5.3.3 och inhyrda fartyg ............................................. 5.3.5 Fartyg med flera ägare ................................................ Miljö- och utbildningskrav......................................... Avgränsningar i andra länders tonnageskattesystem ........... Sveriges Redareförenings synpunkter................................... 6.4.2 Transport av gods eller passagerare ........................... 6.4.4 Verksamhet med nära anknytning till rederiets Bogsering och muddring ............................................ Andra länders tonnageskattesystem ..................................... Andra länders system............................................................. Koncernregel med undantag ...................................... Koncernregel utan undantag...................................... Latenta skatteskulder och fartygsvinster ..................... Modeller för behandling av latenta skatteskulder................ Sveriges Redareförenings förslag ............................... 9.2.4 Beskattning av överavskrivningar inom en tioårsperiod – övergångsmodellen ......................... Val av modell för hantering av latenta Undantag från beskattning av latent skatteskuld...... Beskattning av nominell vinst på tillgångar............... Varaktighet och ansökningstid.................................... Andra länders tonnageskattesystem ..................................... 10.4.2 Förslagets giltighetstid ............................................... 10.4.3 Begäran i självdeklarationen ....................................... Beräkning av tonnageinkomst .................................... Andra länders tonnageskattesystem ..................................... Sveriges Redareförenings förslag........................................... Avsättning till periodiseringsfond ........................................ Avräkning av utländsk skatt.................................................. Tillgångar som förpackats i bolag ......................................... Tidigare års underskott.......................................................... Andra länders tonnageskattesystem ..................................... Konsekvenser av förslagen......................................... Bolagens administrativa börda .............................................. Förslag till 39 b kap. inkomstskattelagen (1999:1229)........ Övriga förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. 15.4 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078)............................................................................. 15.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter .............................. Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Utredningen skall enligt direktiven utreda förutsättningarna för att införa ett system med s.k. tonnageskatt för sjöfartsnäringen. Uppdraget skall ses mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet. Vissa stater erbjuder redare att registrera sina fartyg i öppna register och segla under s.k. bekvämlighetsflagg. Flertalet sjöfartsnationer i Europeiska unionen (EU) har i syfte att stödja sina sjöfartsnäringar och förmå redare att återregistrera fartyg under nationell flagg infört system med tonnageskatt. Tonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygens nettodräktighet, vilket anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. Begreppet tonnageskatt används internationellt, men det är inte en skatt utan i stället ett sätt för rederiet att beräkna inkomsten av den delen av verksamheten som kan hänföras till transport av gods eller passagerare. Den delen av rederiets inkomst som beräknas med stöd av tonnageskattereglerna skall läggas samman med rederiets övriga inkomster och beskattas med den bolagsskattesats som tillämpas på näringsverksamhet i övrigt. Regeringen och har uttalat att det är angeläget att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att denna näring måste ges konkurrensvillkor likvärdiga med dem i våra närmaste konkurrentländer. Majoriteten av EU:s sjöfartsnationer har till följd av den hårdnande konkurrensen från fartyg under tredje lands flagg infört olika stödsystem. Mot bakgrund av skillnaderna mellan dessa system har Europeiska kommissionen () utarbetat riktlinjer på området för att i viss mån samordna medlemsstaternas stödinsatser (Meddelande C (2004) 43 från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C 13/03)). Utredningen anser att den svenska handelssjöfarten måste få konkurrenskraftiga villkor för att fortsätta och eventuellt öka sin verksamhet. Det är vidare viktigt att behålla ett fartygsbestånd som ägs av svenska rederier för att trygga sysselsättningen och bevara yrkeskunnandet i och med konkurrenskraftiga villkor har möjlighet att fortsätta påverka sjösäkerhets- och miljö- arbetet. Utredningen föreslår således att ett svensk tonnageskatte- system skall införas. Förslaget skall notifieras till och godkännas av . Utredningen föreslår att svenskt aktiebolag och utländskt bolag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbets- området och som bedriver verksamhet från fast driftställe i skall kunna välja tonnagebeskattning. Ett system med tonnagebeskattning avviker från de allmänna principerna för inkomstbeskattningen och det är därför nödvändigt att noga reglera hur tonnagebeskattningen skall avgränsas från det övriga skattesystemet. Detta gäller bl.a. vilka av rederiets verk- samheter som skall omfattas av tonnageskattesystemet och vilka fartyg som skall ingå. I tonnageskattesystemet uppställs vissa krav för att ett fartyg skall kunna omfattas av systemet. Utredningen föreslår att ett fartyg skall ha en nettodräktighet på minst 100 samt den strategiska och ekonomiska ledningen i för att kvalificeras för tonnage- beskattning. Nettodräktigheten uttrycker rymden av fartygets lastrum, passagerarutrymmen samt fartygets djupgående i relation till mallat djup och används för avgiftsberäkning. Fartygets nettodräktighet beräknas med stöd av förordningen (1994:1162) om skeppsmätning och nettodräktigheten redovisas i fartygets mätbrev. Med fartygets strategiska ledning avses strategiska beslut beträffande bl.a. ingående av kontrakt samt köp och försäljning av fartyg. Med ekonomisk ledning avses bl.a. planering av rutter, ingående av fraktavtal, proviantering, bemanning, teknisk drift och underhåll av fartyg. Fartyg inhyrda utan besättning skall jämställas med de fartyg som rederiet äger och dessa skall utan begränsning omfattas av tonnageskattesystemet. Ett svenskt tonnageskattesystem skall främja svensk sjöfart och med hänsyn härtill bör en gräns finnas för hur många fartyg med besättning som ett rederi får hyra in. Utredningen föreslår att nettodräktigheten av inhyrda fartyg med besättning inte får överstiga av företagets genomsnittliga totala netto- dräktighet. Beräkningen görs för genomsnittet . Vid en sådan beräkning skall fartyg inhyrda utan besättning jämställas med rederiets egna fartyg. Även fartyg som hyrs in med besättning jämställs med rederiets egna fartyg när fartyget hyrs för en period och högst och det har avtalats om en köpoption enligt vilken förhyraren senast vid hyrestidens utgång kan förvärva fartyget till högst marknadspriset för förvärvet av köpoptionen. Intäkt av inhyrda fartyg med besättning som överstiger denna gräns anses inte ha upp- kommit i den kvalificerade verksamheten och den skall beskattas enligt den konventionella bolagsbeskattningen. I vissa undantags- situationer bör en sådan gräns kunna överskridas. Tonnageskattesystemet är inte avsett att gynna rederier som har som huvudsaklig verksamhet att hyra ut fartyg utan besättning. Utredningen föreslår således att uthyrning av fartyg utan besätt- ning kan omfattas av tonnageskattesystemet endast om företaget till följd av tillfällig överkapacitet hyr ut fartyget under högst och endast en gång per fartyg. Fartyg som hyrs ut med besättning jämställs med rederiets egna fartyg och inkomst från sådan uthyrning omfattas av tonnage- beskattningen. Fartyg kan ägas eller hyras av flera fysiska eller juridiska personer. Ett företags samlade kvalificerade verksamhet skall beskattas på samma sätt, vilket innebär att företagets andel i ett kvalificerat fartyg inte kan beskattas på annat sätt än rederiets övriga kvalificerade fartyg. Med hänsyn härtill föreslår utredningen att beskattningen av andelen skall ske enligt den beskatt- ningsmetod som företaget har valt. I riktlinjer för statligt stöd till sjötransport finns ett s.k. flaggkrav som innebär att fartygen skall segla under någon av medlemsstaternas flagg. Utredningen föreslår således att företag skall upprätthålla eller öka andelen av nettodräktigheten av kvalificerade fartyg som är registrerade i en stat inom EU eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Fartyg som hyrs in utan besättning jämställs vid beräkningen med fartyg som företaget äger. Detta krav gäller dock inte om av företagets ägda nettodräktighet som används i kvalificerad verksamhet är registrerad i en sådan medlemsstat. Intäkten av den ytterligare andelen av nettodräktigheten anses inte ha uppkommit i den kvali- ficerade verksamheten och skall således beskattas konventionellt. Ett rederi kan bedriva flera skilda verksamheter. Den delen av rederiets verksamhet som är kvalificerad kan omfattas av bestäm- melserna om tonnagebeskattning medan den resterande delen skall beskattas med stöd av de konventionella skattebestämmelserna. För den kvalificerade delen av verksamheten skall inkomsten beräknas schablonmässigt utifrån nettodräktigheten på fartygen. Det är angeläget att tydligt avgränsa de verksamheter som skall tonnagebeskattas från dem som skall beskattas konventionellt. Utredningen anser att transport av gods eller passagerare till sjöss med ett eget eller inhyrt kvalificerat fartyg utgör kvalificerad verksamhet under förutsättning att verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Detsamma gäller uthyrning av ett sådant fartyg om verksamheten kan utsättas för internationell konkurrens. Transport av gods eller passagerare till sjöss kan bl.a. omfatta verksamhet beträffande bolagets fartyg såsom planering av rutter och inköp av bränsle, organisering av tids- eller resebefraktning, personaladministration beträffande fartygets besättning, dagligt underhåll av fartyg, underhåll av gods, försäljning av biljetter till passagerare eller bokning av gods, transporttjänst med ett kvalificerat fartyg vid andra verksamheter som bedrivs till sjöss, såsom dykeriverksamhet, kabelläggning och konstruktionsarbete i marin miljö. Uppräkningen är inte fullständig utan skall ses som en exemplifiering av verksamheter som är nödvändiga för att rederiet skall kunna utföra transporter av gods eller passagerare till sjöss. Viss del av ett rederis verksamhet har sådant starkt samband med transporterna av gods eller passagerare att verksamheten bör kunna omfattas av tonnageskattesystemet. Dessa aktiviteter är nödvändiga för att rederiet skall kunna genomföra transporterna och de utförs i nära anknytning till transportverksamheten med ett kvalificerat fartyg. Sådana aktiviteter bör således hänföras till verksamhet som är kvalificerad för tonnagebeskattningen. Dessa aktiviteter är följande. Lastning och lossning av gods. På- och avstigning av passagerare. Transport av last och passagerare inom hamnområdet till och från fartyget. Tillfällig uppläggning av last vid lastning och lossning. Drift av biljettkontor och passagerarterminaler. Administrativ verksamhet och försäkringsverksamhet som har samband med transport av passagerare eller gods. Försäljning av varor och tjänster för konsumtion ombord på fartyget. Beräknad marknadshyra vid rederiets egen användning av lokaler ombord på fartyget. Hyresinkomst till följd av uthyrning av lokaler ombord på fartyg. Hyra eller tillhandahållande av containrar för gods. Uppräkningen är uttömmande. En sjötransport med ett kvalificerat fartyg kan vara en del av en sammanhängande transport som även omfattar transport på land till eller från hamnen. Kostnaden för transporten på land kan då ingå i priset för den totala transporten. Om rederiet har köpt in landtransporten av ett utomstående företag skall transporten i sin helhet utgöra kvalificerad verksamhet för rederiet. Bogsering utgör kvalificerad verksamhet om av verksamheten som utförs av en bogserbåt under ett visst år är sjötransport. Det krävs vidare att fartyget skall vara registrerat i en stat som är medlem i EU eller Europeiska ekonomiska samarbets- området. Statligt stöd till sjötransport får i regel inte beviljas för muddring. Tonnagebeskattning kan emellertid tillämpas på sådana mudderverk vars verksamhet av den årliga driftstiden utgör sjötransport, alltså verklig transport av mudder- massa, och endast med avseende på sådan transportverksamhet. Även mudderverken skall vara registrerade i någon medlemsstat för att ingå i systemet. Ett företags val att beskattas med stöd av bestämmelserna om tonnagebeskattning eller att avstå från sådan beskattning skall gälla . När har löpt ut kan rederiet göra ett nytt val för en tioårsperiod. Vid införandet av befintliga utländska tonnageskattesystem har ett s.k. tidsfönster fastställts, inom vilket rederierna har haft möjlighet att välja tonnagebeskattning. Längden på tidsfönstret har varierat. Utredningen anser att är lämpligt, vilket innebär att beskatt- ningsåren 2005–2007 skall vara det tidsfönster som rederierna har möjlighet att välja tonnagebeskattning eller att avstå från det och i så fall fortsättningsvis beskattas konventionellt. Det innebär att utredningen föreslår en retroaktiv tillämpning av tonnageskatte- systemet. Utredningen föreslår att rederier som bedriver kvalificerad verksamhet den dag lagen träder i kraft och som önskar tonnage- beskattning skall begära detta i sin självdeklaration. Rederiet kan således begära tonnagebeskattning senast i självdeklarationen vid taxering. Den tioåriga tonnageperioden beräknas från och med det första beskattningsåret som företaget beskattas med stöd av bestämmelserna. Om ett företag i stället väljer att även fortsättningsvis beskattas konventionellt bör tioårsperioden innan ett nytt val kan göras räknas från och med . Företag som bildas eller kvalificeras efter det att tidsfönstret har löpt ut och som bedriver kvalificerad verksamhet bör ges möjlighet att ansöka om tonnagebeskattning. Utredningen föreslår att ett sådant företag skall kunna välja tonnagebeskattning senast som självdeklarationen skall lämnas för det beskattningsår som tonnagebeskattning kan tillämpas. har uppgett att lika konkurrensvillkor skall upprätthållas mellan medlemsstaterna och att kommissionen endast kommer att godkänna sådana tonnageskattesystem med en skatte- belastning som i stort överensstämmer med de system som redan har godkänts. Utredningen anser att det är angeläget att svenska rederier får konkurrera på jämförbara villkor och att vinstberäkningen och skattebelastningen för rederierna i ett svenskt tonnageskattesystem motsvarar det som finns i andra jämförbara system. Tonnage- inkomsten skall beräknas på fartygets nettodräktighet avrundat till närmast lägre 100-tal ton. Utredningen föreslår att tonnage- inkomsten skall beräknas till följande grundbelopp per 100 netto- dräktighet (NT) per påbörjat dygn oavsett om fartyget är i drift eller inte. – Till och med 1 000 NT – Från 1 001 NT till och med – Från 10 001 NT till och med – Mer än 25 000 NT Beräkningen skall göras på rederiets kvalificerade fartyg och således oberoende av om rederiet äger eller hyr in fartyget. Tonnage- inkomst beräknas dock inte på fartyg som har förklarats sjö- odugligt. Tonnageinkomsten läggs samman med det skattepliktiga belopp som uppkommer vid försäljning av fartyg och vissa andra tillgångar och detta sammantaget utgör rederiets tonnagebeskattade inkomst. Den tonnagebeskattade inkomsten läggs samman med företagets överskott av övrig näringsverksamhet och beskattas därefter med bolagsskattesatsen. På tonnageinkomsten medges inte avdrag för utgifter för förvärvande eller bibehållande av inkomsten. Under- skott från övrig näringsverksamhet och föregående års underskott får inte dras av från tonnageinkomst. Avdrag medges inte heller för avskrivningar på fartyg, andra inventarier, byggnader eller markanläggningar som helt eller delvis används i den tonnage- beskattade verksamheten. Avskrivningar beräknas dock fiktivt för att man skall kunna fastställa ett värde på inventarierna när rederiet återgår till konventionell beskattning. Genom införandet av tonnageskattesystemet kan två olika beskatt- ningssystem existera i ett rederi. För att undvika att företagen utnyttjar dessa befintliga system för att minimera sin skattskyldighet på ett otillbörligt sätt anser utredningen att en s.k. koncernregel skall införas som innebär att samtliga företag som bedriver kvalificerad verksamhet i en koncern skall välja samma beskattningsmetod för den kvalificerade verksamheten. Ett företag får begära tonnagebeskattning om samtliga företag med kvalificerad verksamhet i koncernen väljer att tonnagebeskattas. Inom koncerner som både bedriver kvalificerad och icke kvalificerad verksamhet är det ytterst viktigt att företagen inom koncernen använder de priser och villkor som skulle ha använts vid transaktioner mellan oberoende parter. Obehöriga vinstöver- föringar får inte ske mellan företag i syfte att maximera vinsten i tonnagebeskattade företag och minimera resultatet i konventionellt beskattade företag. Utredningen föreslår att möjligheten till en underprisöverlåtelse tas bort genom att undantaget i 23 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) från uttagsbeskattning inte kan åberopas vid transak- tioner mellan ett konventionellt beskattat företag och ett tonnage- beskattat företag. I de fall överlåtelse till underpris sker från ett konventionellt beskattat företag till ett tonnagebeskattat företag kommer beskattning av underpriset att ske enligt reglerna i 22 kap. inkomstskattelagen i det konventionellt beskattade företaget. Armlängdsprincipen bör även gälla internt i ett rederi som beskattas enligt tonnageskattesystemet. Företaget skall således vid fördelningen av inkomster och utgifter mellan den tonnage- beskattade delen och den konventionellt beskattade delen använda samma armlängdsprincip som gäller vid transaktioner mellan företag inom samma koncern. När ett bolag lämnar koncernbidrag medför det en renodlad inkomstöverföring och resultatutjämning mellan två koncern- företag. Inkomstöverföringen är vederlagsfri. Ett system med tonnagebeskattning innebär att inkomsterna i koncernens olika företag kan beräknas på olika sätt, förutsatt att det inom koncernen både bedrivs verksamhet som tonnage- beskattas och verksamhet som beskattas konventionellt. Utred- ningen anser att det inte skall finnas möjlighet att jämna ut inkomsterna mellan två koncernbolag vars inkomster beräknas på olika sätt. Utredningen föreslår således att om ett koncernbidrag lämnas skall avdrag endast medges från sådan inkomst som inte utgör tonnagebeskattad inkomst. Om ett koncernbidrag tas emot skall detta vara sådan inkomst som inte utgör tonnagebeskattad inkomst. Vid övergång från beskattning enligt konventionella regler till tonnagebeskattning kommer många företag att ha latenta (upp- skjutna) skatteskulder på grund av att företag i det konventionella systemet gjort skattemässiga avskrivningar som överstiger den faktiska värdenedgången på fartyg och andra inventarier. Om dessa skatteskulder inte beaktas vid byte av skattesystem skulle företagen kunna dra fördel av att den genom överavskrivningarna uppskjutna vinstbeskattningen förvandlas till en slutlig skattelättnad. Tonnage- skattesystemet skulle då kunna uppmuntra till en försäljning av fartyg vilket skulle strida mot syftet med systemet. Utredningen föreslår en modell som behandlar dessa latenta skatteskulder och som innebär att skattemässiga överavskrivningar som har skett före inträdet i tonnagebeskattningen skall tas fram till beskattning om fartyg och andra inventarier som innehafts före inträdet avyttras efter inträdet i tonnagebeskattningen (övergångsmodellen). Med skattemässiga överavskrivningar avses den del av de vid beskattningen tillgodoförda avskrivningarna som överstiger den beräknade ekonomiska avskrivningen på tillgången. Vid inträdet i tonnagebeskattningen skall således ett ekonomiskt restvärde och ett skattemässigt värde på respektive tillgång beräknas. Utredningen föreslår att restvärdet på fartyg bestäms till det värde som framkommer om anskaffningsutgiften under innehavs- tiden reduceras med en årlig avskrivning motsvarande av anskaffningsutgiften. Vid beräkningen av restvärdet på övriga inventarier bestäms den årliga avskrivningen till tjugo procent av anskaffningsutgiften. Utredningen föreslår vidare att det skattemässiga värdet på en enskild tillgång vid inträdet i tonnageskattesystemet beräknas schablonmässigt.