sou · GUB393 · 2007-01-01 00:00:00 — 4.Medlemsstaterna får föreskriva att det godkända organet, från den dag då mottagningsavtalet löpte ut, skall bekräfta för de behöriga myndigheter som medlems- staterna har utsett för ändamålet att arbetet har bedrivits inom vart och ett av de forskningsprojekt för vilka ett mottag- ningsavtal har undertecknats på grundval av artikel 6. 5.De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat skall offentliggöra och regelbundet uppdatera förteckningar över de forskningsorgan som godkänts i enlighet med detta direktiv. Europeiska unionens officiella tidning L 289/19 6.En medlemsstat får bland annat vägra att förlänga eller besluta att återkalla godkännandet av ett forskningsorgan som inte längre uppfyller villkoren i punkterna 2, 3 och 4, eller om godkännandet har erhållits på falska grunder, eller om forskningsorganet har ingått ett mottagningsavtal med en tredjelandsmedborgare på ett bedrägligt eller försumligt sätt. Om den berörda medlemsstaten inte ger eller återkallar sitt godkännande, får det berörda forskningsorganet förbjudas att ansöka om ett nytt godkännande från det att beslutet om att återkalla eller inte förlänga godkännandet offentliggjordes. 7.Medlemsstaterna får i sin nationella lagstiftning besluta om följderna av ett återkallande av godkännandet eller en vägran att förlänga godkännandet för befintliga mottagnings- avtal som ingåtts i enlighet med artikel 6 och hur detta påverkar de berörda forskarnas uppehållstillstånd. 1.Ett forskningsorgan som vill ta emot en forskare skall ingå ett mottagningsavtal med denne, varigenom forskaren åtar sig att genomföra det aktuella forskningsprojektet och forsk- ningsorganet åtar sig att ta emot forskaren, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 7. 2.Ett forskningsorgan får ingå mottagningsavtal endast om följande villkor är uppfyllda: a)har godtagits av forskningsorganets behöriga myndigheter, efter kontroll av följande: i)Syftet med den planerade forskningen, forsknings- projektets längd och tillgång till den finansiering som behövs för att genomföra projektet. ii)Forskarens kvalifikationer i förhållande till forsk- ningens syfte; kvalifikationerna skall styrkas med en vidimerad kopia av kvalifikationerna, i enlighet med artikel 2 d. b)Forskaren skall under av sin vistelse ha tillgång till tillräckliga medel motsvarande det minimi- belopp som medlemsstaten har offentliggjort för ända- målet, så att kostnaderna för uppehälle och återresa är täckta utan att medlemsstatens sociala biståndssystem behöver utnyttjas. c)Forskaren skall under sin vistelse ha en sjukförsäkring som täcker alla risker som medborgare i den berörda medlemsstaten i normala fall får täckta. d)I mottagningsavtalet skall forskarnas rättsliga förhållan- den och arbetsvillkor specificeras. 3.Efter det att mottagningsavtalet har undertecknats, kan forskningsorganet i enlighet med nationell lagstiftning åläggas att förse forskaren med ett personligt intyg om att organet åtar sig att stå för de kostnader som avses i artikel 5.3. 4.Mottagningsavtalet skall automatiskt upphöra att gälla om forskaren inte beviljas rätt till inresa och vistelse eller om rättsförhållandet mellan forskaren och forskningsorganet upphör. 5.Forskningsorganet skall utan dröjsmål underrätta den myndighet som medlemsstaterna har utsett för ändamålet om varje omständighet som kan hindra genomförandet av detta mottagningsavtal. FORSKARES INRESA OCH VISTELSE Villkor för inresa och vistelse En tredjelandsmedborgare som ansöker om tillstånd till inresa och vistelse för de syften som anges i detta direktiv skall a)visa upp en giltig resehandling enligt nationell lagstift- ning; medlemsstaterna får kräva att resehandlingen skall vara giltig minst så länge som uppehållstillståndet varar, b)uppvisa ett undertecknat mottagningsavtal med ett forskningsorgan i enlighet med artikel 6.2, och c)vid behov uppvisa ett kostnadsåtagande som utfärdats av forskningsorganet i enlighet med artikel 6.3, och d)inte bedömas utgöra ett hot mot den allmänna ordningen och säkerheten eller folkhälsan. Medlemsstaterna skall kontrollera att alla villkor i leden a, b, c och d har uppfyllts. 2.Medlemsstaterna får också kontrollera på vilka villkor mottagningsavtalet har grundats och ingåtts. 3.När kontrollerna i punkterna 1 och 2 har slutförts med positivt resultat, skall forskaren tillåtas resa in på medlems- statens territorium för att arbeta i enlighet med mottagnings- avtalet. L 289/20 Europeiska unionens officiella tidning Medlemsstaterna skall utfärda ett uppehållstillstånd och skall förlänga det om villkoren i artiklarna 6 och 7 fortsätter att vara uppfyllda. Om forskningsarbetet planeras pågå än , skall uppehållstillståndet utfärdas för som motsvarar forskningsprojektets längd. 1.Om en medlemsstat beslutar att bevilja uppehållstillstånd för en forskares familjemedlemmar skall deras uppehållstill- stånd utfärdas som det uppehållstillstånd som utfärdats till forskaren om giltighetstiden för deras resehand- lingar medger det. I vederbörligen motiverade fall kan uppehållstillståndet för forskarens familjemedlemmar förkor- tas. 2.Utfärdande av uppehållstillstånd för familjemedlemmarna till den forskare som beviljats rätt till inresa och vistelse i en medlemsstat skall inte vara avhängigt av kravet på en minimiperiod för forskarens vistelse. Beslut om att återkalla eller att inte förlänga uppehållstillståndet 1.Medlemsstaterna får återkalla eller vägra att förlänga ett uppehållstillstånd som utfärdats på grundval av detta direktiv om det har erhållits på falska grunder eller om det visar sig att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse enligt artiklarna 6 och 7 eller att syftet med innehavarens vistelse är ett annat än det för vilket inresa och vistelse beviljades. 2.Medlemsstaterna får återkalla eller vägra att förlänga ett uppehållstillstånd av hänsyn till allmän ordning och säkerhet eller folkhälsan. Forskare som beviljats inresa och vistelse enligt detta direktiv får undervisa i enlighet med nationell lagstiftning. Medlemsstaterna får fastställa ett högsta antal timmar eller dagar för undervisningen. Innehavaren av ett uppehållstillstånd skall ha rätt till samma behandling som landets medborgare när det gäller a)erkännande av examens-, utbildnings- och andra behö- righetsbevis i enlighet med relevanta nationella förfar- anden, b)arbetsvillkor, inräknat löne- och uppsägningsvillkor, c)de grenar av social trygghet som anges i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1). De särskilda bestämmel- serna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 859/2003 av om utvidgning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EEG) nr 574/72 till att gälla de medborgare i tredje land som enbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattas av dessa bestämmelser (2) skall tillämpas i enlighet därmed, d)skatteförmåner, e)tillgång till varor och tjänster och leveranser av allmänt tillgängliga varor och tjänster. En tredjelandsmedborgare som i enlighet med detta direktiv har beviljats rätt till inresa och vistelse som forskare får också utföra en del av sin forskning i en annan medlemsstat enligt de villkor som fastställs i denna artikel. EUT L 149, , s. 2. Förordningen senast ändrad genom Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 647/2005 (EUT L 117, , s. EUT L 124, 20.5.2003, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 289/21 2.Om forskaren vistas högst i en annan medlemsstat, får forskningen utföras på grundval av det mottagningsavtal som har ingåtts i den första medlemsstaten, förutsatt att han eller hon har tillräckliga medel i den andra medlemsstaten och att han eller hon inte anses utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet eller mot folkhälsan i den andra medlemsstaten. 3.Om forskaren vistas i en annan medlemsstat får medlemsstaterna begära ett nytt mottag- ningsavtal för forskning i den medlemsstaten. Villkoren enligt artiklarna 6 och 7 skall under alla omständigheter uppfyllas gentemot den berörda medlemsstaten. 4.Om det enligt tillämplig lagstiftning krävs visering eller uppehållstillstånd för att utnyttja rörligheten skall sådan visering eller sådant tillstånd beviljas som inte hindrar att forskningen fullföljs, som de behöriga myndigheterna ges tillräcklig tid att behandla ansökningarna. 5.Medlemsstaterna får inte kräva att forskaren lämnar deras territorium för att lämna in ansökningar om visering eller uppehållstillstånd. Ansökningar om rätt till inresa och vistelse 1.Medlemsstaterna skall avgöra huruvida ansökningar om uppehållstillstånd skall lämnas in av forskaren eller av det berörda forskningsorganet. 2.Ansökan skall prövas och behandlas när den berörda tredjelandsmedborgaren vistas utanför den medlemsstat där han eller hon vill få rätt till inresa och vistelse. 3.Medlemsstaterna får, i enlighet med sin nationella lagstiftning, godta en ansökan som lämnats in när den berörda tredjelandsmedborgaren redan befinner sig på deras territorium. 4.Den berörda medlemsstaten skall på alla sätt underlätta för den tredjelandsmedborgare som har lämnat in en ansökan och uppfyller villkoren i artiklarna 6 och 7 att erhålla de viseringar som krävs. 1.Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall anta ett beslut om den fullständiga ansökan och när så är lämpligt påskynda handläggningen. 2.Om de upplysningar som lagts fram till stöd för ansökan är otillräckliga kan prövningen av ansökan avbrytas, och de behöriga myndigheterna skall underrätta sökanden om eventuella kompletterande upplysningar som krävs. 3.Alla beslut om avslag på en ansökan om uppehållstill- stånd skall delges den berörda tredjelandsmedborgaren i enlighet med delgivningsförfarandena enligt tillämplig natio- nell lagstiftning. I delgivningen skall det anges vilka eventuella prövningsförfaranden som föreligger och tidsfristerna för rättsliga åtgärder. 4.Om en ansökan avslås eller ett uppehållstillstånd som har utfärdats enligt detta direktiv återkallas skall den berörda personen ha rätt att överklaga inför den berörda medlems- statens myndigheter. Kommissionen skall med jämna mellanrum, och första gången senast efter det att detta direktiv har trätt i kraft, rapportera till och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna, och skall vid behov föreslå nödvändiga ändringar. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. L 289/22 Europeiska unionens officiella tidning Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Med avvikelse från bestämmelserna i kapitel III skall medlemsstaterna inte vara skyldiga att utfärda tillstånd enligt detta direktiv i form av uppehållstillstånd efter den dag som avses i artikel 17.1. Ingenting i detta direktiv skall påverka rätt att upprätthålla de arrangemang för den gemensamma resezo- nen i enlighet med det protokoll om tillämpning av vissa inslag i artikel 14 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på och som genom Amsterdamfördraget fogas till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. utländsk forskare eller forskare som även kommer att bedriva undervisning. Detta mottagningsavtal avser inresa och vistelse till av utlänning som inte kommer från Europeiska Unionen (EU) eller Europeiska ekonomiska gemenskapen (EES) i syfte att bedriva forskning eller forskning kombinerat med undervisning hos forskningsorgan som ackrediterats för detta ändamål och som inviterat utlänningen för att fullgöra nämnda syfte. Forskningsorganets ansvarige kontaktperson: Forskningsorganet försäkrar härmed att det tar emot följande person i syfte att bedriva forskning eller forskning kombinerat med undervisning: Födelsedatum: Pass nr: Utbildning/examen (relevanta examensbevis bifogas): Titel och yrke/sysselsättning som gästforskaren bedriver: Nuvarande arbetsgivare eller utbildning: Skäl för gästforskarens inresa och vistelse (beskriv detaljerat): Datum som forskningsprojektet skall fullgöras med gästforskarens deltagande: Forskningorganet försäkrar att forskare som avser att vistas i än har en sjukförsäkring som täcker alla risker som bosatta i i normala fall får täckta (intyg, sjukförsäkringbevis el. dyl bifogas). Forskningsorganet försäkrar att den inviterade gästforskaren angiven ovan har eller kommer vid fullgörandet av sitt forskningsarbete att intjäna tillräckliga medel för att klara sin försörjning vid vistelsen i samt att klara kostnaderna för återresa till landet där personen stadigvarande vistades innan inresan till (anställningsbevis, stipendieavtal el. dyl. skall bifogas). Forskningsorganets certifiering/stämpel: av forskningsorganets ansvarige kontaktperson: Bilagor som skall bifogas mottagningsavtalet vid ansökan om inresa och vistelse i : -Gästforskarens relevanta examenbevis -Anställningsavtal (stipendieavtal el. dyl.) som skall gälla under förutsättning att gästforskaren beviljas inresa och vistelse i Utöver beräkningen som följer nedan hänvisas även till ett annat exempel på beräkningar som rapporterades i betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116, bilaga 2 s 187 ff., jfr även s. 154–156). Underlaget för dessa beräkningar är av den karaktären att resultatet mer skall betraktas som räkneexempel än som ekono- miska konsekvensberäkningar i egentlig mening. Antagandena är så många och så långtgående att verkligheten kan bli en helt annan. Vi hoppas dock att de presenterade räkneexemplen ändå kan utgöra ett underlag för vidare beredning. Syftet har varit att beräkna de ekonomiska effekterna för samhället, dvs. offentlig sektor, av en väsentligt ökad volym av gästforskare från tredje land. För detta ändamål används en beräkning av vad gästforskaren med familj kostar det svenska samhället i jämförelse med vad samhället får in i form skatter och avgifter. Den principiella frågan vi söker svar på är hur hög lön gästforskaren och eventuellt medföljande vuxen behöver ha för att de kostnader samhället får skall understiga samhällets intäkter (jämviktslön). Som metod och underlag har skapats ett antal typfamiljer med vuxna och barn som får representera gästforskarnas familjer. Inkomstkatter och bidrag har räknats fram. Därutöver har statistik om mervärdesskatt och kostnader för viss offentlig service lagts in i beräkningarna. Det första steget i beräkningarna var att skapa typfamiljerna och ge dem vikter. Det är rimligt att tro att familjeförhållandena skiljer sig åt mellan gästforskarna. En del av dem kan vara ensamstående medan andra kan ha en partner och barn. Det är naturligtvis i det närmaste omöjligt att veta vilka familjeförhållanden framtida gästforskare kommer att ha. För att ändå få en grund för viktningen har vi valt att betrakta familjeförhållandena för svenska forskarutbildade i åldern . Det finns närmare 25 000 personer med ovan nämnda karaktäristika. Dessa fördelar sig i olika hushållstyper enligt tabellen nedan. Sammanboende utan barn (1 forskare) Sammanboende utan barn (2 forskare) Sammanboende med barn (1 forskare) Sammanboende med barn (2 forskare) Källa: Underlag hämtat från SCB:s undersökning Hushållens ekonomi (HEK) avseende förhållandena . Uppgifterna i tabellen har använts i de vidare beräkningarna med tillägget att ensamstående har ett barn och sammanboende har två barn. Vad gäller skatter och bidrag kan det inträffa att andra regler kan vara tillämpliga än de som gäller för permanentboende. Anledningen är att gästforskarna och deras familjemedlemmar kan vistas här endast . Källskatt på tillämpas än . Socialförsäkringsreglerna är så utformade att ett antal bidrag utgår först om personen eller familjen förväntas stanna under . Vid beräkningarna här har vi valt att anta att personerna stannar och att de ordinära skatte- och bidragsreglerna tillämpas. Regler som gäller för används avseende nivåer på skatter och bidrag. Beträffande barnomsorgsavgift har antagits att föräldrar till barnen betalar barnomsorgsavgift enligt regler och med maxtaxa. Mervärdesskatt betalas av de typhushåll vi valt att göra beräkningar för enligt tabellen nedan. SOU 2006:93 Bilaga 4 Sammanboende utan barn (1 forskare) Sammanboende utan barn (2 forskare) Sammanboende med barn (1 forskare) Sammanboende med barn (2 forskare) Källa: SCB:s undersökning om hushållens utgifter (HUT) . Kostnaderna för viss samhällelig service för kan fastställas enligt tabellen nedan.1 Hälso- och sjukvårdskostnad per invånare Kostnad per förskolebarn (heltid) Kostnad per barn i förskoleklass Kostnad per barn i Kostnad per barn i gymnasieskolan Källa: Underlag som använts är statistik från Kommuner och Landsting (SKL). Kostnaderna för hälso- och sjukvård har förts på per person. Skolkostnaderna har påförts barnen som ett ovägt genomsnitt av de fyra posterna som har skolberöring i tabellen ovan. Sammantaget har vi alltså för denna beräkning definierat den offentliga sektorns intäkter som: Den offentliga sektorns kostnader har definierats som: Samtliga förhållanden enligt ovan lyfts in i en beräkning där typhushållen fördelar sig med de vikter som ovan presenterats. Jämviktslönen, dvs. den eller de löner i gästforskarens hushåll som ger lika stora intäkter som kostnader, har därefter räknats fram och är huvudresultatet av dessa beräkningar. Den svåraste frågan på hushållsnivå är i vilken mån medföljande vuxen är lönearbetande eller inte. I de fall medföljande är forskare har vi antagit samma lön som för den förste vuxne i hushållet. I den mån den medföljande inte antas vara forskare har en heltidslön på något lägre nivå än för gästforskaren antagits. Jämvikt mellan samhällets kostnader och intäkter uppstår vid en gästforskarlön på 27 500 och för den (eventuelle) medföljande. Vid högre lön är intäkterna större än kostnaderna och vice versa. En alternativ beräkning har gjorts där den medföljande inte antas arbeta och där eventuella barn inte antas gå i avgiftsbelagd förskola. Jämviktslönen blir i detta fall strax . Den kan tilläggas att i inget fall uppstår kostnader för bostads- eller socialbidrag. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för interna- organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. Diskrimi- nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. 61.Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. 62.Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rätts- psykiatri. 64.Internationella kasinon i . En ut- värdering. 65.Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. 66.Hästtävlingar – på lika villkor. 67.Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. 68.Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. 69.Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. 70.Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. 71.Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. 72.Öppna möjligheter med alkolås. 73.Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. 74.En ny lag om värdepappersmarknaden. 75.Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. 77.Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. 78.Hälsa, vård och strukturell dis- kriminering. 79.Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. 80.Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. 83.Radio och TV i allmänhetens tjänst. Överlåtelse av rättigheter till offentligt framförande. 84.Deluppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning. 85.Drogtestning av totalförsvarspliktiga. 86.Mera försäkring och mera arbete. – förslag och konsekvenser. 89.Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera. 90.På väg mot en enhetlig mervärdesskatt. 91.Vård och stöd till psykiskt störda lagöver- trädare. 92.Skadeståndsansvar vid sjötransport av farligt gods. 93.Gästforskare – nya regler för inresa, vistelse och arbete. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskri- mineringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis?