sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Den som i domstolen uppfattas som skrikig eller exotisk, inte svarar direkt på frågor eller ger för långa och utförliga svar kan antas omfattas av habitus som ger upphov till fel strategi för uppföran- det om syftet är att uppfattas som trovärdig. En icke-svensk som omfattas av sådan habitus som ger upphov till ett beteende som tilltalar rättens ledamöter uppfattas ge ett hyggligt intryck. Att erkänna och ligga lågt är en strategi som är lämplig för att upp- fattas som svensk medan en kaxig attityd uppfattas som otill- börlig. Vissa nationella eller etniska grupper relateras till vissa typer av kriminalitet vilket skulle kunna beskrivas som att individer som tillhör dessa grupper uppfattas som innehavare av ett symboliskt kapital som presumerar kriminalitet. Att driva vissa typer av verk- samheter, t.ex. en pizzeria eller taxiverksamhet, kan beskrivas som att inneha fel sorts symboliskt kapital som av rättens ledamöter kan antas presumera svarta affärer. Att erkänna sig till fel reli- gion eller ha utländskt påbrå är också att vara innehavare av ett symboliskt kapital som inte är värdefullt i domstolen utan i stället missgynnar en positiv trovärdighetsbedömning av den brottsmiss- tänkte. Slutligen så är avsaknaden av rätt språkligt kapital, det vill säga svenska språket, en viktig omständighet. För utom att det, som framkommit ovan, är negativt att uppfattas som icke-svensk med- för språksvårigheter även att det objektivt sett är svårare att kom- Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen municera med rättens ledamöter. Språkligt kapital innefattar inte bara, i detta fall, att kunna uttrycka sig på svenska utan även på vil- ket sätt man gör detta. Att leta för länge efter rätt ord kan uppfat- tas som osäkerhet eller att man inte talar sanning och inverka ne- gativt på trovärdigheten (2005 s 429 f). Även på vilket sätt den åtalade uttrycker sig, hur han eller hon berättar sin histo- ria, kan ha betydelse för trovärdighetsbedömningen (se även Rön- neling 2004 s 166 f). I denna undersökning har främst tre omständigheter framträtt som av de intervjuade åklagarna och advokaterna anses kunna ha bety- delse för bemötandet av den åtalade i domstolen: Den åtalades kön, sociala tillhörighet samt etniska/kulturella/religiösa bakgrund. Medan kvinnligt kön och hög social status enligt de intervjuade främst medför en särbehandling till den åtalades fördel är konsekvensen av den åtalades icke-svenska bakgrund snarare en särbehandling till den åtalades nackdel. Vad som ytterligare skiljde dessa tre omstän- digheter åt på ett avgörande sätt var på det sätt som intervju- personerna beskrev dessa. Medan kön och hög social status oftast behandlades som enkla faktum var beskrivningarna av vad hos den åtalade som konstituerar en icke-svensk bakgrund och vad detta betyder för dennes personlighet, alternativt uppfattningen om dennes personlighet, många och betydelsebärande på olika sätt. En brottsmisstänkt person som avviker, alternativt uppfattas avvika, från vad som uppfattas som det svenska vad gäller språk, upp- förande, utseende och åsikter kan bedömas som mindre trovärdig och lättare uppfattas som skyldig till brott. Till exempel kan före- ställningar om en åtalad mans annorlunda temperament och större aggressivitet eller en faktisk eller föreställd kvinnosyn som avviker från den svenska vara till nackdel för den åtalades trovärdighet som oskyldig i misshandelsmål och sexualbrottsmål. Svårigheter att uttrycka sig på svenska språket kan också på olika sätt medföra att den åtalade uppfattas som mindre trovärdig (se även i denna volym). Vissa icke-svenska grupper anses även vara rela- terade till en viss typ av brottslighet vilket innebär en nackdel för den inom denna grupp som är misstänkt för den aktuella typen av brott. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen En analys av det empiriska materialet med hjälp av en tolkning av begreppsapparat ger vid handen att kvinnlig kön är en form av symboliskt kapital som signalerar ett icke kriminellt bete- ende och trovärdighet. När det gäller den sociala tillhörigheten bör de signaler den åtalade sänder ut gällande till exempel klädsel och uppförande överensstämma med vad rättens aktörer förväntar sig av agenter inom det fält den åtalade påstår att han eller hon verkar inom. Att inneha en hög social status är ofta samma sak som att ha ett symboliskt kapital som ökar trovärdigheten hos den misstänkte, men kan även i vissa sammanhang vara en belastning genom att rättens ledamöter på grund av denna ställer högre krav på den som är åtalad. En icke-svensk bakgrund, det vill säga avsaknaden av ett symboliskt kapital som svensk, innebär ofta att den åtalade upp- fattas som mindre trovärdig än den som uppfattas som svensk, eller åtminstone som västeuropé. Förutom att habitus hos den som har en icke-svensk bakgrund kan ge upphov till en icke än- damålsenlig strategi när det gäller att framstå som trovärdig i en svensk domstol, medför denna bakgrund ett antal föreställningar om den åtalade hos rättens ledamöter som är negativa för denne. Med en icke-svensk bakgrund följer ofta dessutom språksvårig- heter som lägger ytterligare sten på börda för den åtalade. Dels genom att det rent praktiskt är svårare att kommunicera sin syn på saken i brottmålsprocessen, men även att sättet att prata och uttrycka sig på ger upphov till att den åtalade upplevs som mindre trovärdig. Benägenheten och behovet hos människan av att mer eller mindre rutinmässigt kategorisera andra individer är troligen ett grund- läggande drag i människans sociala tänkande (2005 s 395) som kan förklaras både socialpsykologiskt och sociologiskt. Detta beteende som i sitt ursprung handlar om att spara på kognitiva resurser, det vill säga att hantera social information på ett effektivt sätt, samt ett känslomässigt behov hos individen av att identifiera sig med en grupp handlar emellertid om samma mekanismer som skapar fördomar, diskriminering och i sin ytterlighet förtryck och rasism. Att kunna dra skarpa gränser mellan vad som är ett uttryck för medveten rasism eller för omedvetna fördomar är vanskligt. Klart är emellertid att människor med aspirationer på makt utnyttjat individers och gruppers behov av kategorisering i syfte att skapa opinion för inre sammanhållning och exkludering av vissa grupper. En mer subtil konsekvens av social kategorisering är den strukturella och institutionella diskrimineringen. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen står när föreställningar hos makthavande grupper om andra grupper av människor, ofta minoriteter, leder till att dessa andra grupper hindras från att uppnå lika rättigheter och möjligheter som de makthavande grupperna. Grundläggande för att kunna motverka och förebygga strukturell och institutionell diskriminering är att lyfta fram och skapa förståelse både för den sociala kategori- seringens mekanismer och processer och för vilka konsekvenser denna kan leda till. När det gäller människor med makt att ta beslut som påverkar andra människors liv, till exempel personer som är verksamma inom rättssystemet, är en hög medvetenhet om dessa problem särskilt viktig. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen (1989). Social Space and Symbolic , Sociologi- cal Theory, Volume 7, Issue 1 (Spring 1989) s 14 – 25. (1993). Kultursociologiska texter i urval av och , : förlag . Broady, D. (1989). Kapital, habitus, fält. Några nyckelbegrepp i sociologi, : UHÄ. de los , P. (2005). Intersektionalitet, makt och strukturell diskriminering, I de los , och , (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, in- tegration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41, : . Diesen, Ch. (2005). Processrättsligt perspektiv, I Diesen, Lerne- stedt, och . Likhet inför lagen, : . , , P. (1992). A Sociology of Crime, : Routledge. (2005). Fördomar och diskriminering – klassiska problem i modern skepnad, I Diesen, Lernestedt, och . Likhet inför lagen, : . (1998). Påföljdsval vid rattfylleri. Effekter av reform av trafikbrottslagen, for Krimi- nalvidenskab, Vol. 85, s 81–99. (1996). Svenska och utländska gärningsmän i våld- täktsdomar, D-uppsats i kriminologi, Kriminologiska institu- tionen, . (2005). Diskrimineras personer med utländsk bakgrund av rättsväsendet? I Diesen, Lernestedt, och . Likhet inför lagen, : . Rönneling, A. (2004). Berättelser från en välfärdsstat. Om förståelse av marginalisering, ak. avh, : Kriminologiska insti- tutionen, . (1994). Polisanmälda våldtäkter i –1990, Stencil, : , . Shute, S., , R. och Seemungal, F. (2005). A Fair Hearing?, : . Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i , Betänkande från utredningen om strukturell diskrimi- nering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen I förklarar syftet med studien: Hur olika aktörer som är verksamma i rättsprocessen uppfattar behandlingen av brottsmisstänkta personer. Beskrivningen av den brottsmisstänktes situation från andra perspektiv än den brotts- misstänkte kan ge värdefulla insikter i rättsprocessen. 3.Erfarenhet och typ av mål? 4.Hur skulle du spontant beskriva behandlingen i rättssystemet av brottsmisstänkta personer? 5.Hur skulle du beskriva den åtalade personens situation i dom- stolen? i termer av utsatthet, maktrelationer) 6.Hur anser du att bemötandet av den åtalade i ett brottmål är med avseende på dennes rättssäkerhet? möjligheterna att på ett relevant sätt föra fram sin talan, förbereda sitt försvar) 7.Hur anser du att bemötandet av den åtalade i ett brottmål är med avseende på dennes integritet? hur vederbörande bemöts av ledamöterna i domstolen, vilka uppgifter om den åtalade som offentliggörs genom rättegången) 8.Har du några andra tankar kring den brottsmisstänktes roll i domstolen? 9.Har du några spontana tankar när det gäller frågan om likabe- handling av människor inom rättssystemet? 10.Jag ska nu kort beskriva fyra olika hypotetiska brott som en person står åtalad för. I anslutning till varje beskrivning kommer jag att fråga om du tror att någon eller några av ett antal olika omständigheter kan komma att påverka bemötan- det i domstolen av den person som är misstänkt för brottet: En person står åtalad för narkotikabrott. Den brottsliga handlingen bestod av införsel av en mindre mängd cannabis, enligt den åtalade avsett för eget bruk. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen En person står åtalad för bokföringsbrott. Den åtalade är vd och delägare av ett fåmansbolag. Brottet består av att bokföringen en- dast skötts sporadiskt . Den åtalade har förklarat detta med att en av de tre personer som arbetar i bolaget, och som var den som skötte bokföringen, har haft personliga problem och därför inte hunnit med sina arbetsuppgifter. En taxichaufför står åtalad för att ha misshandlat en kund. En dis- pyt om betalning ledde till att tumult uppstod i bilen. När taxi- chauffören försökte att hålla kvar kunden i bilen slutade detta med att kundens axel vreds ur led. Taxichauffören hade fått ett rivsår på kinden. En person står åtalad för att sexuellt ha utnyttjat en annan person i dennes lägenhet dit de gått tillsammans efter en fest hos gemen- samma bekanta. Båda parter var berusade vid händelsen. Tror du att någon av de omständigheter jag nu kommer att räkna upp, kan påverka bemötandet i domstolen av den som är åtalad för detta brott? Jag vill att du beaktar samtliga medverkande i brott- målsprocessen, åklagare, domare, nämndemän, advokat eventuella andra medverkande: a)– Tror du att huruvida den misstänkte gärningspersonen är kvinna eller man, kan påverka bemötandet av denne i dom- stolen? b)– Tror du att den misstänktes arbetssituation kan påverka be- mötandet av den denne i domstolen? inte har något arbete, har ett lågstatusarbete eller ett högstatusarbete) –Tror du att den misstänktes bostadssituation kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? (T.ex. bor i en hyreslägenhet i ett område som är känt för mycket social problem eller bor i en bostadsrätt eller en villa i ett högstatusområde) Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen –Tror du att den misstänktes klädsel kan påverka bemötan- det av denne i domstolen? (T.ex. är klädd i jeans eller kostym) c)– Tror du att den misstänktes ålder kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? (T.ex. huruvida den tänkte är ungdom, medelålders eller äldre) d)– Tror du att den misstänktes förmåga att utrycka sig på en vårdad svenska kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? (T.ex. huruvida denne talar vårdad svenska eller använder mycket svordomar och slanguttryck eller talar god svenska eller bryter på annat språk) –Tror du att den misstänktes uppförande i rättssalen kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? –Tror du att yttre attribut som t.ex. tatueringar, hårfärg, speciella frisyrer (rakad skalle, punkfrisyr), skägg eller mustasch kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? –Tror du att om den misstänkte bär några yttre attribut som signalerar religiös tillhörighet (text slöja, turban) kan påverka bemötandet av denne i domstolen? –Tror du att nationellt ursprung, etnisk bakgrund, kulturell eller religiös tillhörighet kan påverka bemötandet av den misstänkte i domstolen? (t.ex. ras, hudfärg eller om den misstänkte tillhör en speciell grupp som t.ex. zigenare, kurder) –Kommer du att tänka på några andra yttre attribut som du tror kan påverka bemötandet av den misstänkte i dom- stolen? –Tror du att det är några av de omständigheter som vi nu har tagit upp som, om de förekommer hos samma person, kan påverka bemötandet av den miss- tänkte i domstolen? e)– Tror du att någon annan omständighet, liknande de vi just talat, om kan påverka bemötandet av den misstänkte i dom- stolen? f)– Tror du att någon av de omständigheter vi har pratat om kan påverka domslutet? 9Kulturella försvar, likhet och diskriminering1 I en kongolesisk familj bosatt i utanför , tre vuxna (två kvinnor och en man) och två barn (dock inte till de vuxna), kom de vuxna att tro att barnen hade blivit besatta av onda andar. Existensen av onda andar var för dessa personer – liksom för många andra i den del av från vilken de kom – en realitet. Onda andar anses där inte bara existera utan också ha en kapacitet att skada, även allvarligt, och de vuxna i vårt rättsfall fruktade bland annat just det. Därför beslöt de att de onda andarna behövde drivas ut ur barnen. Den hemgjorda exorcism som följde fick ett mycket tragiskt slut: ett av barnen kvävdes till döds genom att få en bibel pressad mot ansiktet (detta var slutpunkten i en utdraget händel- seförlopp). Också det andra barnet skadades. De vuxna – en man och två kvinnor – åtalades, mannen för mord och grov misshandel, kvinnorna för grov misshandel. I rättegången i tingsrätten var motivet för gärningarna klart och ifrågasattes varken av åklagare eller domstol: behovet av att bli av med de onda andarna, för att, måste det förstås, dessa inte skulle orsaka familjen skada. En socialantropolog vittnade om den ut- bredda andetron på den plats varifrån de tilltalade stammade. Vad vi nu frågar oss är: hur handskades tingsrätten i sin juridiska argu- mentation med detta motiv? Inte alls, kunde man säga: motivet förbigicks mer eller mindre – rättsligt – med tystnad. Domstolen uttalade följande: Tingsrätten har att utgå från att bakgrunden och orsaken till deras handlande står att finna i deras övertygelse om häxor och onda andar. När det gäller att bedöma deras handlande – i första hand om det utgör brott – måste emellertid detta göras i enlighet med det svenska rättssy- stemet. 1 Ett stort tack till , , , duRees och för värdefulla synpunkter i olika skeden. "Kulturella försvar", likhet och diskriminering Vad menas då med yttrandet att den svenska tingsrättens bedöm- ningar skall göras i enlighet med det svenska rättssystemet? Det tycks för tingsrätten ha inneburit att andetron kunde lämnas när- mast utan avseende. Men tingsrätten kunde, och borde utifrån gäl- lande rätt, ha handskats med motivet på ett annat sätt. Den borde ha uppfattat och behandlat – i bemärkelsen diskuterat och bemött – motivet som ett påstående om att de tilltalade agerat i nödvärn eller nöd,2 eller alternativt i vad som kallas för putativ (innebärande att man inte är, men väl tror sig vara, i en situation som skulle ha givit exempelvis nöd- eller nödvärnsrätt om den verkligen hade varit för handen). Finner rätten att en nöd- eller nödvärnssituation har förelegat kan gärningen under vissa ytterligare förutsättningar vara rättfärdigad. Befinns i stället en putativsituation ha förelegat kan den tilltalade ursäktas för gärningen (återigen om vissa ytterligare förutsättningar uppfyllts). Applicerat på vårt fall är en första fråga om en svensk domstol bör anses ha rätt att utgå ifrån att det inte finns några onda andar (i vart fall inte i , i vart fall inte rätts- ligt sett). Kanske är detta en rimlig utgångspunkt, om än knappast självklar. Låt oss ändå anta denna utgångspunkt som rimlig. Då får vi formulera fortsättningen som att de tilltalade inte var i en nöd- värns- eller nödsituation (för det finns inga onda andar), men att de trots detta uppriktigt trodde sig vara i just en sådan situation. En fråga som då måste ställas är om det var rimligt att uppfatta situa- tionen som de gjorde eller, uttryckt på ett annat sätt, om det var oaktsamt eller ej av de tilltalade att hamna i en sådan missuppfatt- ning. Anses missuppfattningen rimlig, inte oaktsam, finns förut- sättningar att fortsätta till nästa led i prövningen. Men vi skall stanna vid innevarande led ett slag till. Följdfrågan är förstås: oaktsamt för vem?, rimligt utifrån vems synvinkel?. Ett slags fiktiv jämförelseperson, en reasonable person,3 måste konstrueras så att vi kan ställa den tilltalade mot den: en normal, vettig, genomsnittlig person. Men vilken fiktiv person skall den tilltalade jämföras med? Detta är en kärnfråga. För genomsnitts- svensken skulle det säkert anses oaktsamt att tro att andebesatt- het förelåg, men däremot – kan vi för argumentations skull anta – 2För att nödvärn skulle kunna vara för handen krävs att man är utsatt för ett mänskligt angrepp, dvs. i vårt fall att andarna kunde anses vara mänskliga eller att likställa med människor. Annars skulle i stället nöd komma i fråga. Aktuella lagrum är BrB () 24:1 respektive 24:4. 3Reasonable person är det uttryck som används i den anglosaxiska världen, och det passar bra in också här. Reasonable person ersatte relativt , efter genusbaserad kritik, reasonable man. "Kulturella försvar", likhet och diskriminering knappast för genomsnittspersonen på den plats varifrån de tillta- lade kom, en plats där onda andar är en realitet. Vilka måttstockar skall då användas? Vi befinner oss i , det är den svenska rättsordningen som skall döma i målet, men det är den enskilde tilltalade som skall dömas, vars individuella skuld, individuella klandervärdhet, skall prövas. Konflikten är uppenbar, dess lösning inte. Men varken domstolen eller någon av de övriga aktörerna (åkla- gare, försvarsadvokater) tycktes – i vad som kan utläsas av den skrivna domen – se eller vilja se denna konflikt. Inte heller ville de se det åberopade motivet som ett påstått försvar vilket rätten måste ta ställning till.4 Domstolen kan ha haft relativt tekniska skäl för att avstå från en diskussion i termer av nöd, nödvärn eller deras putativformer. Hade domstolen t.ex. i ett första led accepterat att icke oaktsam putativ förelåg, så hade den i nästa led behövt ta ställning till i vilken utsträckning de tilltalades agerande var proportionerligt i förhållande till det upplevda angreppet. I klartext: domstolen hade haft att ta ställning till hur mycket våld som är försvarligt gentemot onda andar från som tagit plats i ett barn.5 Detta är en bedömningssituation som en domstol kanske vill undvika. Kommenterades då inte andetron ytterligare på något rättsligt relevant sätt? Jo då: när det handlade om att bestämma påföljd för de tilltalade (vilka alla fälldes, mannen för mord och grov misshan- del, de bägge kvinnorna för grov misshandel) citerade rätten, avse- ende den yngsta av kvinnorna, det rättspsykiatriska utlåtandet: Hennes kulturellt inhämtade föreställningar är så intensiva, att de i svensk miljö framstår som uttryck för psykisk sjuklighet, en paranoid psykos med megalomana drag, hallucinationer och vanföreställningar. Detta citat, liksom rättsfallet som helhet, synliggör en konflikt mellan olika åskådningar – den svenska och en annan – vilken just i detta mål, genom domstols användning av svenska glas- ögon, har lösts till de tilltalades nackdel på ett sätt som kan kallas diskriminerande. Jag säger därmed inte, skall understrykas, att de tilltalade borde ha friats. En någorlunda rimlig lösning hade varit att domstolen (a) slagit fast att de tilltalade i och för sig måste 4Med försvar avses här något som den tilltalade åberopar i syfte att visa att klandervärdhet saknades eller var mindre än vad åklagaren påstår. Se vidare längre fram. 5Det handlar, för att vara mer exakt, i nödstadgandet (BrB 24:4) om att gärningen inte får vara oförsvarlig, samt i nödvärnsstadgandet (BrB 24:1) om att gärningen inte får vara uppenbart oförsvarlig. Nödvärnsregleringen är alltså mer frikostig mot den tilltalade. "Kulturella försvar", likhet och diskriminering anses ha befunnit sig i en (rimlig) putativsituation, och att det därför i ett nästa led skulle göras en försvarlighets/proportionali- tetsbedömning, och att domstolen där (b) slagit fast att vad som gjordes för att driva ut andarna var uppenbart oförsvarligt: de åtgärder som de vuxna i familjen vidtog – vilka bland annat ledde till ett barns död – var grovt oproportionerliga. Men domstolen valde inte detta tillvägagångssätt, trots att det skulle ha lett till samma slutresultat: fällande dom.6 Det kunde då hävdas att om slutresultatet ändå hade blivit identiskt, så spelar vägen till resultatet ingen roll. Men detta är fel: vägen spelar roll. Den gör det både ur vad som i dagens mångkulturella politiska filosofi oftast kallas ett recognition-perspektiv7 och allmänt i fråga om straff- rättens ambition att sända relativt nyanserade moraliska budskap (mer om detta längre fram).8 Jag tackar dig, , för att du besparar mig storlek 6-haremets ty- ranni, sa jag om och om igen för mig själv där jag satt på flyget från till , äntligen på väg hem igen. Jag är så glad att den konservativa manliga eliten inte vet om det. Tänk er om fundamenta- listerna bytte taktik från slöjan till att tvinga kvinnorna att bli storlek 6. Hur kan man organisera en trovärdig politisk demonstration och ropa på gatorna att ens mänskliga rättigheter har blivit kränkta när man inte kan hitta rätt kjol?9 Prologen visar hur den svenska straffrättsordningen – i det här fal- let en domstol – driver igenom sin världsåskådning på ett sätt som kan medföra att den individ drabbas hårt som på ett eller annat sätt faller utanför för vad en svensk reasonable person kan tänkas uppfatta, förstå, tycka och göra. I farozonen för detta är sär- skilt personer från platser eller sammanhang där livsåskådning, normer, kultur skiljer sig markant från det svenska (eller i vart fall föreställningar om detsamma). 6Det bör också understrykas att det citerade psykiatriska utlåtandet används för att lyfta fram och ur ett principiellt perspektiv diskutera sätt att förhålla sig till kulturella skill- nader. Utöver detta avses givetvis inte att ifrågasätta den specifika bedömning som gjorts rörande den specifika personen. 7Strävan efter ett officiellt erkännande av skillnader. Se t.ex. (1994). 8Rättsfallet är tingsrätts dom i mål nr B 4073-99. , dom i mål nr B 3101-00, fastställde tingsrättens dom utan närmare argumentation i sak. 9Mernissi (2002) sid 223. "Kulturella försvar", likhet och diskriminering