sou · GUB329 · 2007-01-01 00:00:00 — 2.Hur ser familje- och skolsituationen ut för döva barn med utländsk bakgrund? 3.Vilket bemötande och stöd får döva med flerfunktionsnedsättning i samhälle, familj och skola? Vilka krav ställs på dem? 4.Hur ser situationen ut för döva barn med psykosocial problematik? Har vi tvångsomhändertagande av döva barn i och i så fall i vilka familjesituationer? Vilken kunskap finns om barnen och vilka resurser finns för att stödja dem? 5.Hur ser specialpedagogisk diskurs ut för döva? Hur ser samtalet om specialpedagogik ut i specialskolan? Vad är delaktighet i en skola för alla för döva barn? Vilket perspektiv råder i synen på inklusion av döva barn? Nutidshistoriska studier verkar saknas helt. I ovanstående kunskapsöversikt finns i stort sett det mesta inom forskningsfältet redovisat. Det framgår därmed att mycket inom området ännu är obeforskat. Den pedagogiska forskningen är mycket begränsad. Framför allt är förskolan och de tidiga åldrarna ytterst lite belyst. När det gäller forskningen utanför kan man säga att det finns otillräckligt med forskning om den tecken- språkiga miljön, om barnen och pedagogerna i den samt om den pedagogiska verksamheten. Den svenska forskningen sker i tecken- språkiga förskole- och skolmiljöer, vilket betyder att det finns för- utsättningar att driva pedagogisk kvalitativ spetsforskning som kan få betydelse utanför gränser. Alla barn behöver utveckla en naturlig kommunikation för att bli hela människor. För mig innebär det att vi inte får fokusera på det som barnet inte kan, om barnet har en hörselnedsättning, är dövt eller har cochleaimplantat. I stället måste vi se det barn som står där framför oss. Det innebär att arbeta med möjligheterna och inte med bristerna. Det innebär att arbeta med hela barnet. Det är att arbeta tillsammans med barnet, se barnet som en kompetent person och att erbjuda det alla tänkbara, möjliga vägar till självtillit och lärande. Det är naivt att tro att graden av hörselnedsättning eller om barnet har en viss typ av hörseltekniska hjälpmedel, inopererat eller ej, kvalificerar barnet för ett visst slag av pedagogisk miljö, ett visst sätt att kommunicera eller en viss typ av pedagogisk metod. Det finns inte någon rimlig anledning att tro att verksamheten någonsin kan vara homogen. Att skapa dövgrupper, hörselskade- grupper eller CI-grupper är inte förenligt med hur barnen praktiskt fungerar. Den forskning som finns visar att situationen är komplex och kräver en professionell pedagogisk miljö, med pedagoger som är analyserande, innovativa, flexibla och väl förtrogna med ny forskning. Därför krävs också en väl planerad och väl genomförd forskning som tar det teckenspråkiga barnets perspektiv i första hand, inte , tolkens eller förälderns – och inte forska- rens heller för den delen! (2000). The sensuous and simultaneous experience of numbers. Children who are blind – Children with hearing im- pairment – Children without visual or hearing impairment – Learning numbers. (, nr 2000:3) : . (1976). Rapport om planering och förarbete i projektet språklig kognitiv utveckling hos döva och gravt hörsel- skadade (FOT I). (1979). Om språkutveckling hos hörande och döva (FOT V). (1980). Projektet tidig språklig kognitiv utveckling hos döva och gravt hörselskadade: Arbetssätt och erfarenheter (FOT VI). (1982). Tvåspråkig svenskundervisning i dövskolan. 1982, Nr 2. (1984). Döva barn och skriven svenska. (FOT XIII). (1991). S -languages and W-languages from the learners perspective. En studie presenterad vid L.A.S.E.R. (1991). En hörselvård växer fram. (2000). Hörselskadade barn i kommunikation och interaktion. (Doktorsavhandling). , M., & , G. (1998). En studie om hörselklasser som flyttar in i dövskolan. (Rapport nr 100.) , M., , G., & Tvingstedt, A. (1999). Cochlea implantat på barn – en psykosocial uppföljningsstudie. , M., , A., & , G. (1996) Hörselskadade och döva barn i förskolan. , J., & , N. (1996). Kitchen notes, the grapevine, and other writing in childhood. education, 1(1), 64 - 74. , J., & Lechat, J. (2005). Phonological processing in deaf children: When lipreading and cues are incongruent. Education, 10 (2), 122-133. M., & Enerstvedt, R. (1997). språk, med hovedvikt på indre tale – belyst ved spørsmålet om døves indre språk. : Skådalen Kompetansesenter. (2002). (Doktorsavhandling). , B., & , Å. (1996). När hände vad i dövas , B., & , H. (1998). Döva i kulturellt perspektiv. : Västanviks Resurs- och Utvecklingscenter. (1998). Hörselskadade i högskolestudier möjligheter och hinder. (Doktorsavhandling). : , psykologi. Bagga-Gupta, S. (2002). Vardagskommunikation, lärande och måluppfyllelse i tvåspråkiga regionala specialskolor. Bagga-Gupta, S. (2004). Literacies and deaf education. : Myndigheten för skolutveckling. Bandurski, M.,& Galkowski, T. (2004). The development of analogical reasoning in deaf children and their parents communication mode. Education, 9 (2), 153-175. Barli, K. (2003). Døv i den inkluderende skole – I spenningsfeltet mellom einskap og mangfald. : Skådalen Kompetansesenter. (2004). Anstaltens utveckling och innebörd. I S. Förhammar, & M. C. (Red. ), Funktionshinder i ett historiskt perspektiv. (1977). (1992). Teckenspråket – ett svenskt minoritetsspråk. Forskning om teckenspråk FOT XVII. (1986). Actual minds, possible worlds. , MA: university Press. (2003). Vi bytte våra hörande skolkamrater mot döva! Förändring av hörselskadade barns identitet och självförtroende vid byte av miljö. (Doktorsavhandling). : , , social- och rättsvetenskap. Byrnes, L. J., Sigafoos, J., , F. W., & , P. (2002). Inclusion of students who are hard of hearing in government schools in , : Development and implantation of a policy. Education, 7 (3), 244-257. (1998). Døve og svaert hørehaemmede børns laesning. Christophersen, A. (2001). Hvordan opplever de sin kommunikasjonssituasjon? : Skådalen Kompetansesenter. Corballis, M. (2003). From mouth to hand: Gesture, speech, and the evolution of right-handedness. Behavioral and Brain Sciences, 26, s. 199-260 , D.P., & , S.L. (2001). The neural representation of languages in users of American Sign Language. , 34, s. 455- 471. (1994). Ung och döv i mångfaldens . : Mångkulturellt Centrum/. B., Golding.-Meadow, S., & , P. (2001). Enacting stories, seeing worlds: Similarities and differences in the cross-cultural narrative development of linguistically isolated deaf children. Human Development, 2001:44, 311-336. Domfors, L-Å. (2000). Döfstumslärare-specialpedagog-lärare för döva och hörselskadade. (Doktorsavhandling). Dyer, A., MacSweeney, M., Szczerbinski, M., , L., & , R. (2003). Predictors of reading delay in deaf adolescents: The relative contribution of rapid automatized naming speed and phonological awareness and decoding. education, 8(3), 215 - 229. (1993). Integration i institutionaliserad verksamhet – en studie av gruppintegration av hörselskadade och döva barn i (Doktorsavhandling). Emmorey, K. (2002). Language, cognition and the brain. Insights from Sign Language research. Engen, E., Fishgrund, J.E., & Blackwell, P.M. (1982). Den lingvistiska grundvalen för en läroplan för språk- och kunskapsinlärning. 1982, Nr 2. Ensor, A.D., & Koller, J.R. (1997). The effect of repeated readings on the reading rate and word recognition of deaf adolescents. (2), 61-70. (1984). Förutsättningar för organisatorisk och pedagogisk samverkan mellan statlig specialskola för döva och gravt hörselskadade elever och grundskola, speciellt med utgångspunkt i Holmängen projektet, . (1993). (1999). Dövas historia, i och något om övriga . (2005). Communicating your way to a theory of mind. The development of mentalizing skills in children with atypical language development. (Doktorsavhandling). , K.W., & , E. (2006). Do you see what I Shared reference in non-native early signing deaf children. (Manuskript för publicering). , , , C., & , E. (2006). Mentalizing skills of non-native, early : A longitudinal perspective. (Manuskript för publicering i ). Flaherty, M. (2003). Sign language and Chinese characters on visual-spatial memory: A literature review. Skills, 97(3), 797-802. Flaherty, M., & , A. (2004). Deaf who know Japanese remember words and numbers more effectively than deaf who know English. American , 149, 1, 39 - 45. , P., & , B. (1995). The handbook of childlanguage. Foisack, E. (2003). Döva barns begreppsbildning i matematik. (Doktorsavhandling). Fredäng, P. (2003). Teckenspråkiga döva – Identitetsförändringar i det svenska samhället. (Doktorsavhandling). , P., & , A. (1996). of numbers – the perspectives of hearing impaired Norwegian schoolchildren. Det kongelige Norske Videnskabers Selskap. Skrifter 2/1996. Förhammar, S. (2004). Lytt, abnorm, invalid, handikappad, funktionshindrad.. I S. Förhammar, & M. C. (Red. Funktionshinder i ett historiskt perspektiv. Gaustad, M.G. (2000). Morphographic analysis as a word identification strategy for deaf readers. Education, 5 (1), 60-80. Golding-Meadow, S., & Mayberry, R. (2001). How do profoundly deaf children learn to read? & Practice, 16(4), 222-229. Grönwall, G., & , R. (1975) Hörselskadade i vanliga klasser. Årskurs 6-9 i - 1975. Hagtvet, B.E. (2004). Del 1: Tal och skrift i förskoleåldern. , N., , J., & Marsh, J. (2003). Handbook of early childhood literacy. Halldén, G. (2003). Barnperspektiv som ideologisk och/eller metodologiskt begrepp. Pedagogisk forskning i 8(1-2), 12 – 23. (2000). The work of the imagination. (1998). Pedagogiskt dilemma: Specialundervisning. (1995). Döva barns utveckling i ett tidsperspektiv. Kunskapsnivå och sociala processer. (Doktorsavhandling). van Herreweghe, M., , M. (Red.). (2004). To the lexicon and beyond. Sociolinguistics in European deaf communities. Hickok, G., Bellugi, U., & Klima, E.S. (2001). Sign language in the brain. Scientific American, 284(6) Hjulstad, O., , A-L.,& , E. (2002). Kommunikative praksiser i barnehagen. : Skådalen Kompetansesenter. Jonides, J. (1995) Working memory and thinking. , & D.N. Osherson (Red. ), Thinking (s. 215 - 265). , : Mit Press. Keating, E., & Mirus, G. (2003). American sign language in virtual space: Interaction between deaf users of computer- mediated video communication and the impact of technology on language practices. Language in Society, 32, s. 693-714. , R.R., Lang, H.G., & Pagliaro, C.M. (2003). Mathematic word problem solving for deaf students: A survey of practices in grades 6-12. education, 8(2), 104 – 119. Kivirauma, J. (2004). Scientific revolutions in special education in . , 19(2), 123-143. Korvela, A. (2004). Att tolka döva barn och ungdomar. (FoU- rapport 2004:3). : Tolkcentralen /. Kruth, L. (1996). En tyst värld – full av liv. : SIH- Läromedel. LaSasso, C., , K., & Leybaert, J. (2003). Rhyme generation in deaf students: The effect of exposure to cued speech. Education,8 (3), 250-270. , M.S.J., & , D.W. (2001). Comprehension of program content using closed captions for the deaf. (1), 43-53. Leybaert, J., & DHondt, M. (2003) Neurological development in deaf children: effect of early language experience. ,42, 34 - 41. (1972). De hörselskadade elevernas situation under försöksverksamheten med gymnasial utbildning i . (Uppsats). (1998). Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. : offentliga publikationer. Luetke-Stahlman, B., & , D.C. (2003). The contribution of phonological awareness and receptive and expressive English to the reading ability of deaf students with varying degrees of exposure to accurate English. Education, 8 (4), 464-484. (2005). Kampen för ett språk. Dövas två språk och tvåspråkighet i skolundervisningen i 1809-1990. (Doktorsavhandling). : HLS förlag. Magnuson, M. (2000). Hearing screening of infants and the importance of early language acquisition. (Doktorsavhandling). , S-E., & , G. (1991). Den tidiga kommunikationen hos döva barn. (Rapporter, Nr 60.) Markides, A. (1975). Jämförande lingvistiska färdigheter hos döva barn undervisade med två olika metoder – kontra oral. Konferensbidrag presenterat vid of the Deaf 1975. Marschark, M. (2001). Language development in children who are deaf: a research synthesis. , VA: NASOSE. Marschark, M., Convertino, C., McEvoy, C., & Masteller, A. (2004). Organization and use of the mental lexicon by deaf and hearing individuals. American , 149(1) 51- 61. Marschark, M., Lang, H.G., & , J. (2002). Educating deaf students. M., Sapere, P., Conventino, C., & Seewagen, R. (2005). Access to postsecondary education through Sign Language interpreting. Education, 10 (1), 38-50. Meadow-Orlans, K. (2001). Research and deaf education: Moving ahead while glancing back. Education, 6 (2), 143-148. Meadow-Orlans, K.P., , P.E., & Koester, (2004). The world of Deaf Infants. A longitudinal study. , R.E., & Karchmer, M.E. (2004). When parents are deaf versus hard of hearing: Patterns of sign use and school placement of deaf and hard-of-hearing children. Education, 9 (2), 133-152. , B-O., & , S. (1999). Döva barns sätt att resonera om naturvetenskapliga fenomen – en pilotstudie. Moores, D.F. (1999). I E. , & K. (Red.) Fornuft og følelser. : Skådalen Kompetansesenter. , G., & , B. (Red.). (2002). Directions in Sign Language acquisition, (2). Musselman, C. (2000). How do children who cant hear learn to read an alphabetic scrip? A review of the literature on reading and deafness. (1), 9-31. Musselman, C., Mootilal, A., & , S. (1996). The social adjustment of deaf adolescents in segregated, partially integrated, and mainstreamed settings. Education, 1 (1), 52-63. Nelfelt, K. (1998). Simultaneous sign and speech. A multimodal perspective on the communication of hearing-impaired children. (Doktorsavhandling). Nilholm, C. (2003). Perspektiv på specialpedagogik. (1969). Begåvningsstrukturer hos en grupp döva ungdomar. Padden, C. (1996). bilingual lives of deaf children. I I. Parasnis (Red. ), Cultural and language diversity and the deaf experience (s. 97-116). Padden, C.A., & Ramsey, C (2000). American sign language and reading ability in deaf children. I C. , J.P. Morford, & R.I. Mayberry (Red. ), Language acquisition by eye (s. 165 - 190). , P. V. (1998). Literacy and deafness. The development of reading, writing and literate thought. : and Bacon. ,, , B-O., & , L. (2004). I brist på beprövad erfarenhet – på språng efter vetenskaplig grund. 1(2), 7-70 (1998). Den motsägelsefulla specialpedagogiken. (Specialpedagogisk rapport, Nr 11.) (2004). Theory-of-mind development in oral deaf children with cochlear implants or conventional hearing aids. , 45, 1096. , M., , A., Turesson-Morais, G., , C., & Hendar, O. (2000). Resultat från lästest genomförda i klasser med teckenspråkig undervisning – med modifierade instruktioner. : för psykologer för döva och hörselskadade. Petitto, L. (2000). The acquisition of natural signed languages: Lessons in the nature of human language and its biological foundations. I C. , J. P. Morford, & R. I. Mayberry (Red. ), Language acquisition by eye (s. 41-50). Petitto, L. A., & Marentette, P. F. (1990). Babbling in the manual mode: Evidence for the ontogeny of language. Science, 251, 1483-1496. Plaza Pust, C. (2004). The path towards bilingualism: Problems and perspectives with regard to the inclusion of sign language in deaf education. I M. van Herreweghe & M. Vermeerbergen (Red.). To the lexicon and beyond. Polich, L. (2001). Education of the deaf in . education, 6(4), 315 - 326. (1983). Deaf children in communication. (Doktorsavhandling). (1996). The development of deaf-blind children. I T. Enerstvedt och A. V. Nafstad (Red. ), Bilingualism and literacy concerning deafness and deafblindness. , , 1994. : and the Deaf-blind. (1998). Att dela värld med dövblinda. En studie om samspel mellan dövblinda barn och deras föräldrar. (Rapporter, nr 98.) , G., Tvingstedt, A. L., & , M. (2003). Skolsituationen för barn med cochlea implantat – ur föräldrars, lärares och assistenters perspektiv. (Rapporter, nr 117.) ,G.,& Tvingstedt, A-L., & , M. (2004). "Man får ha riktigt mycket tålamod. Intervjuer med barn med cochlea implantat. (Rapporter, nr 117.) (1997). Dövas utbildning i Sverige1889-1971. (Doktorsavhandling). (2002). Barn och elever med hörselnedsättning och invandrarbakgrund. ), På lika villkor: om läromedel för elever med funktionshinder och invandrarbakgrund (s. 107-128.). Renner, K. (1978). Integrering av hörselskadade specialskoleelever. En studie av Birgittaskolans externa klasser - 1977. (Uppsats). Ridgeway, S. (1998). A deaf personality? I S. , P. Knight, W. McCracken, S. Powers, & L. (Red. ), Issues in deaf education (s. 12-19). (2001). of concepts: A study of physics concepts of Norwegian deaf students. Bergen: , , . (2002). Norwegian deaf teachers reflections on their science education: Implications for instruction. education, 7(1), 57 - 72. (1999). Hörande är före. Döva är efter. (Magisteruppsats). : , pedagogik. (2004). Skriftspråkande döva barn. En studie om skriftspråkligt lärande i förskola och skola. (Doktorsavhandling). : , pedagogik. , C., & Fischbein, S. (2006). (Red). Lyhörd för möjligheter – Dövhet och hörselnedsättning ur olika perspektiv. (Manuskript för publicering för , ). , C., & , L. (2002). Dokumentation av kursplanearbete för specialskolan. , J., Söderfeldt, B., & , J. (2000). The cognitive neuroscience of signlanguage. Acta Psychologica, 105, 237 - 254. , , , I., Padden, C., & Aronoff, M. (2005). The emergence of grammer: Systematic structure in a new language. PNAS, 102(7), 2661-2665. Senghas, A., & , M. (2001). Children creating language: How Nicaraguan sign language acquired a spatial grammer. Psychological Science, 12 (4), 323-328. , E., & , A-L. (2001). Cochlea-Implantat- en kunnskapsstatus. (No 13.) : Skådalen Kompetansesenter. (2002) Kursplaner för specialskolan. (1983). Läroplan för specialskolan. Kompletterande föreskrifter till Lgr80. SOU , (1955). Det döva barnets språk- och talutveckling, 1955:20. : Nordiska Bokhandeln. (2004). Individual differences in language performance after Cochlear Implantation at one to three years of age; Child, family and linguistic factors. education, 9(4), 395 - 412. A.; & , B.R. (2003). Literacy and your deaf child. What every parent should know. A., & Kluwin, T.N. (1996). The gap between guidelines, practice and knowledge in interpreting services for deaf students. education, 1(1), 29 - 39. Stinson, M., , Y., Saur, R., & Long, G. (1996). Deaf college students perceptions of communication in mainstream . education, 1(1), 40 - 51. Stokoe, W. C. (2002). Language in hand. Why sign came before speech. (1994). Second language learning in the deaf. I I. , & K. Hyltenstam (Red.). Bilingualism in deaf education (s. 61- 70). (1997). I G. Bredberg, & S. (Red. ), Vårdprogram för behandling av döva barn med : Hörselvården, . (1998). Bilingual education for the deaf: Evaluation of the Swedish Model. I G. Zaitseva, A. A. Komarova, & M. D. Pursglove (Red. ), Deaf children and bilingual education. Föreläsning vid International Conference on Bilingual Education of Deaf Children (s. 136-146). , F. (2004). Att tala med, mot och förbi varandra. Samtal mellan föräldrar och skolledning. (Doktorsavhandling). Söderfeldt, B. (1994). Signing in the brain. (Doktorsavhandling). : ACTA Universitatis Upsaliensis. Takala, M. (1995). They say Im stupid, but I just dont HEAR. Hearing-impaired adults view of Finnish society. (Doktorsavhandling). (2005). Barn- och ungdomsåren. , A., & , M. (1996) Förskoleverksamheten för döva och hörselskadade barn ur ett föräldraperspektiv. (Rapport, nr 94) : , . Thoutenhoofd, E.D., Archbold, S.M., , S., Lutman, M.E., Nikopoulos, T.P., & Sach, T.H. (2005). Paediatric Cochlear Implantation. Trevarthen, C. (1979). Communication and cooperation in early infancy: a description of primary intersubjectivity. I M Bullowa (Red. ), Before speech. (s. 321-347). Tvingstedt, A. (1993). Sociala betingelser för hörselskadade elever i vanliga klasser. (Doktorsavhandling). , D., Musselman, C., & , S. (2004). Hearing mothers and their deaf children: The relationship between early, ongoing mode match and subsequent mental health functioning in adolescence. education, 9(1), 2 - 14. Wauters, L. (2001). Sign facilitation in word recognition. , 35, s. 31-41. Weisel, A., Most, T., & , C. (2005). Initiation of social interactions by young hearing impaired preschoolers. education, 10(2), 161 - 170. (2004). After 40 years of sign language research, what do we know? I S. Bradaric-Joncic, & Ivasovic, V (Red. ), Sign language, deaf culture & bilingual education. (1993). Learning to write: Social interaction among preschool auditory/oral & total communication children. Sign Language Studies 1993:80, 267 - 284. (2004). Emergent literacy in deaf children. education, 9(4), 352 - 365. (2001). Barn lär av varandra. Samlärande i förskola och skola. (Doktorsavhandling). , P., , S., & , I. (2000). Barns samlärande – en forskningsöversikt. Vislie, L. (2003). From integration to inclusion: focusing global trends and changes in the western European societies. , 18(1), 17-35. Vogt-Svendsen, M. (1982). Undersökelse av tegnspråk. sammendrag av en hovedfagoppggave vid Statens speciallaererhøgskole 1981. 1982, Nr 2. Volterra, V., & Erting, C. (Red.). (1994). From gestures to language in hearing and deaf children. Woolfe, T., Want, S.C., & , M.(2003). Siblings and theory of mind in deaf native signing children. Education, 8 (3), 340-347. Vygotskij, L.S. (1980). Psykologi och dialektik. Zevenbergen, R., , M., & , . (2003). Language, arithmetic word problems and deaf students: Linguistic strategies used by deaf students to solve tasks. (/school/eps/Reports) , Kursplaner på gång: . (2004). Information om döva. 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internationella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt.