sou · GUB344 · 2007-01-01 00:00:00 — Vid en bedömning av om det råder olägenhet skall det tas hänsyn till känsliga grupper, t.ex. allergiker, barn eller äldre. I allmänna råd från finns mera detaljerad väg- ledning om flera olika faktorer som har betydelse för inomhus- miljön i förskola och fritidshem. har bl.a. gett ut allmänna råd om buller, ventilation, radon, fukt och mikro- organismer, städning och temperatur. I dessa allmänna råd ges rekommendationer till stöd för tillämpningen av 9 kap. 3 § miljö- balken, ofta i form av gränsvärden för att avgöra när en viss stör- ning innebär olägenhet för människors hälsa. Olycksrisker som kläm- och tippskydd och liknande omfattas inte av . Äldre rättsfall (enligt hälsoskyddslagen) visar dock att det kan ställas krav på att åtgärda underhållsbrister som kan innebära olycksrisker. Psykisk ohälsa, mobbning etc. är pro- blemområden som inte omfattas av . Slutligen skall nämnas att det finns en förordning om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd20 som anknyter till 9 kap. . I förordningen anges att den som avser att driva lokaler för under- visning, vård eller annat omhändertagande skall göra anmälan till den kommunala nämnden innan lokalen eller anläggningen tas i bruk. Det innebär att när en ny lokal skall tas i bruk för t.ex. förskole- eller fritidshemsverksamhet ska det anmälas till den lokala tillsynsmyndigheten. får då kännedom om nya objekt och kan i ett tidigt skede lämna synpunkter och kräva åtgärder om lokalen inte skulle vara anpassad till den aktuella verksamheten. 20 SFS 1998:899. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? I 26 kap. finns bestämmelser om tillsynen på miljö- området. Allmänt om tillsynen anges att tillsynen skall säkerställa syftet med – att nuvarande och kommande generatio- ner skall tillförsäkras en hälsosam och god miljö – och föreskrifter som har meddelats med stöd av balken. skall för detta ändamål på eget initiativ eller efter anmälan i nödvändig utsträckning kontrollera efterlevnaden av samt före- skrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken samt vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. får meddela förelägganden och för- bud, som kan förenas med vite. Om ett föreläggande eller förbud inte följs kan tillsynsmyndigheten begära verkställighet hos kronofogdemyndigheten eller besluta om rättelse på den felandes bekostnad. I finns också påföljdsbestämmelser för den som bryter mot miljölagstiftningen i olika hänseenden. Vidare innehåller tillsynskapitlet krav på egenkontroll för den som bedriver verksamhet som kan befara medföra olägenheter för människors hälsa eller påverka miljön. För tillstånds- och anmälningspliktiga verksamheter är detta krav mer preciserat i för- ordningen om verksamhetsutövares egenkontroll21, som gäller bl.a. för förskole- och fritidshemsverksamhet. Där anges exempelvis att verksamhetsutövaren fortlöpande och systematiskt skall undersöka och bedöma riskerna med verksamheten från hälso- och miljösyn- punkt. Resultatet av undersökningar och bedömningar skall doku- menteras. Enligt skall varje kommun, genom den eller de nämnder som fullmäktige bestämmer, utöva tillsyn bl.a. över miljö- och hälsoskyddet enligt 9 kap., med undantag för sådan miljöfarlig verksamhet som kräver tillstånd. Närmare bestämmelser om hur tillsynen skall bedrivas finns i förordningen om tillsyn enligt miljö- balken.22 Av den förordningen framgår att har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen bl.a. i frågor enligt 9 kap. om hälsoskydd i bostäder, lokaler m.m. samt smitt- skyddsfrågor och övriga hälsoskyddsfrågor av hygienisk och medi- cinsk karaktär. svarar för tillsynsvägledningen i länet. Det är alltså kommunerna som ansvarar för den så kallade ope- rativa, direkta tillsynen gentemot den som bedriver verksamheten. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? Det sköts vanligtvis av kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd. Enligt kommunallagen får en nämnd inte utöva tillsyn över sådan verksamhet som nämnden själv bedriver. infördes också en ny jävsregel i kommunallagen som innebär att en förtroendevald eller en anställd hos kommunen som i någon form knutits till driften av en verksamhet inte kan delta i hanteringen av tillsynen över samma verksamhet. Vid tillkomst infördes krav i för- ordningen om tillsyn enligt att de operativa tillsyns- myndigheterna skall avsätta tillräckliga resurser och ha personal med tillräcklig kompetens för tillsynsarbetet. De skall upprätta en årlig tillsynsplan, baserad på en behovsutredning. De operativa myndigheterna har också en skyldighet att föra register över sådana tillsynsobjekt som kräver återkommande tillsyn. är central tillsynsvägledande myndighet vilket innebär ansvar för utvärdering, uppföljning och samordning av den operativa tillsynen inom hälsoskyddet samt stöd och råd till de operativa tillsynsmyndigheterna. Länsstyrelserna har ett regionalt ansvar för tillsynsvägledning och uppföljning inom hälsoskyddet. De har ingen direkt tillsyn inom detta område men är första instans vid överklagande enligt . beskrivning av kommunernas tillsyn , som alltså skall följa upp och utvärdera den opera- tiva tillsynen, har lämnat följande uppgifter till utredningen om hur kommunernas tillsyn av hälsoskyddsobjekt enligt fun- gerar. (Se även Kommuner och Landstings beskrivning längre fram.) Även om ambitionsnivån vad gäller tillsynen av förskolor och fritidshem skiftar mellan olika kommuner är det enligt Socialstyrel- sens uppfattning ett område som prioriteras något högre än andra hälsoskyddsobjekt. Som redovisas nedan upplevs tillsynen av hälso- skyddsobjekten, av både och kommunerna själva, i många fall som eftersatt. Det finns dock goda exempel på kom- muner och regioner som arbetar ambitiöst med hälsoskyddsfrågor. är det insatser riktade mot skola och förskola som imponerar. De uppföljningar som har gjorts visar att de flesta kommuner har tillsynsplaner som uppdateras och även verksam- Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? De flesta kommuner har förskolor och fritidshem upptagna i sina register och de finns oftast med i tillsynsplanerna, även om ambitionsnivån på tillsynen skiftar. Kommunerna, i regel , har också ansvar för annan lagstiftning av betydelse för hälsa och säkerhet i förskola och fritidshem, t.ex. tillsyn enligt livsmedelslagen och tobakslagen. Många miljö- och hälsoskyddsnämnder deltar också i samarbetsprojekt när det gäller insatser riktade till förskola och fritidshem såsom allergikommittéer, skadeförebyggande projekt och miljödiplomering. har inhämtat uppgifter om tillsynsplaner över hälsoskyddsobjekt och besökt 12 respektive 13 kommuner i , , , , och . Fokus vid besöken var att i första hand ut- värdera om kraven på behovsutredningar och tillsynsplaner, som finns i förordningen om tillsyn enligt , efterlevs och hur hälsoskyddsfrågorna behandlats i dessa. Tillsynen av hälsoskyddsobjekten (innemiljö, skolor, dagis, hygienlokaler m.m.) i kommunerna upplevs, av både Socialstyrel- sen och kommunerna själva, i många fall som eftersatt. Flera kom- muner har valt att behandla hälsoskyddsfrågor endast då de kommer förvaltningen till kännedom genom klagomål eller vid anmälan. De allra flesta av de besökta kommunerna har register över vilka tillsynsobjekt som finns i kommunen. Behovsutredning- arna bygger i många fall varken på utredningar om behovet av till- syn eller uppsatta mål. Tillsynsplanen grundas i stället på antagan- den att olika typer av verksamheter behöver tillsyn med olika tids- intervall. Det är oftast personalen som i kraft av sin erfarenhet avgör vilket behov av tillsyn som föreligger. Många kommuner har dock planer på att låta miljö- och hälsomål styra tillsynsinsatserna i högre grad . Kompetensen hos miljö- och hälsoskyddsnämnderna är relativt god. Det kan dock diskuteras om en ensaminspektör i en kommun kan anses uppfylla kravet på kompetens. Kraven på verksamhetsutövarnas egenkontroll inom hälso- skyddet har än så länge endast lett till att kommunen lämnat information om vad kräver. Få kommuner har kommit vidare och krävt genomförande av lagstiftningen. Resultaten redo- visas i en rapport, Uppföljning av kommunernas operativa tillsyn enligt 7 § tillsynsförordningen. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? har gjort en utvärdering av den egna till- synsvägledningen inom hälsoskyddsområdet. Därvid har en ut- värdering skett av föreskrifter, allmänna råd och övrig tillsynsvägledande information inom området hälsoskydd i bostäder. slutsatser av resultaten är att det finns ett stort behov av tillsynsvägledning inom hälsoskyddsområdet. Det material som finns används i stor utsträckning av såväl de operativa tillsynsmyndigheterna som brukarna, men det finns stora behov av kompletteringar och förbättringar. De synpunkter som kommit fram i utvärderingen ligger till grund för fortsatta arbete inom hälsoskyddsområdet. 3.7.5Räddningsverkets samordningsroll i barnsäkerhetsarbetet har det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. skall på ett övergripande plan samordna sektorsmyndigheterna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet för att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. Mot bakgrund av detta samordningsansvar beslutade regeringen att överlämna några av de förslag som framställts i Barn- säkerhetsdelegationens slutbetänkande till för vidare diskussion inom ramen för verkets samordningsroll. Ett sådant överlämnat förslag är Barnsäkerhetsdelegationens förslag att den framtida huvudmannen () i samråd med Myndigheten för skolutveckling och skall utreda be- hovet och möjligheten att behandla frågor som rör säkerhet och utveckling i förskola, fritidshem, förskoleklass och skola, samt ge förslag på hur detta kan integreras i den pedagogiska verksamheten på ett naturligt sätt. I regeringens beslut om överlämnande av detta förslag till angav regeringen bl.a. att Räddnings- verket kan få en betydelsefull roll i att uppmärksamma säkerhets- frågor i förskole- och skolmiljö samt att ett första steg borde vara ett samråd mellan myndigheterna för att ringa in vilka frågor som kan vara angelägna. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? Med anledning av sin samordningsroll har i sin verksamhetsplan angett som mål att genom samverkan och samordning skapa ett effektivt förebyggande barnsäkerhets- arbete i syfte att minska antalet skadade och döda barn. Målet är att verket vid slutet av året har kompetens, resurser och arbetsformer för att på ett trovärdigt sätt kunna vara värd- myndighet för ett planerat myndighetssamarbete på barnsäkerhets- området . Åtgärder som vidtar eller avser att vidta på om- rådet är bl.a. att bilda ett barnsäkerhetsråd som skall arbeta fram ett handlings- program för ett samordnat barnsäkerhetsarbete i arrangera seminarier kring barnsäkerhet ta fram underlag för lokal skaderegistrering och metodhand- böcker för det lokala säkerhetsarbetet göra en enkätundersökning om lokalt barnsäkerhetsarbete gemensamt med övriga berörda myndigheter arbeta med vissa kvarstående förslag från Barnsäkerhetsdelegationen (jfr regeringsbeslutet ovan). 3.8Andra utredningar och lagstiftningsarbeten med anknytning till tillsynen 3.8.1Förslaget till ny skollag Här skall först nämnas att förslaget till ny skollag innehåller några nyheter som berör arbetsmiljön i skolan. Bl.a. föreslås att skollagen skall erinra om att arbetsmiljölagen innehåller bestämmelser om krav på en god arbetsmiljö. Det föreslås också regler om åtgärder som skall få vidtas för att skapa trygghet och studiero samt regler om omhändertagande av föremål. Vidare föreslås att den nuvarande skolhälsovården ersätts av det bredare begreppet elevhälsa. Förslaget bygger till stora delar på propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). Elev- hälsan skall omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser och medverka i arbetsmiljöfrågor. Enligt Skollagskommitténs förslag skall även förskolan omfattas av de icke-medicinska delarna inom elevhälsan. I den angivna propo- sitionen samt i Utbildnings- och utkast till Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? lagrådsremiss med förslag till ny skollag omfattas emellertid inte förskolan av elevhälsan. När det gäller själva tillsynen föreslås att mandat att utöva tillsyn på skolområdet skall lagregleras. Tillsynsansvaret för enskild verksamhet som godkänns av en kommun ligger dock kvar på kommunen, men skall liksom tidigare ha tillsyn över hur kommunen fullgör detta tillsynsansvar. Vidare föreslås att rätt till inspektion, som det saknas uttryckliga bestämmelser om, regleras i lagen på mot- svarande sätt som för andra tillsynsorgan. Enligt lagförslaget skall ha rätt att inspektera sådan verksamhet som står under dess tillsyn och få inhämta upplysningar och ta del av de handlingar och annat material som behövs för tillsynen. Det föreslås också ökade sanktionsmöjligheter vid tillsynen. Enligt Skollagskommitténs förslag skall vid missför- hållanden ges rätt att meddela förelägganden mot huvudmannen att fullgöra sina åligganden. Sådana förelägganden skall få förenas med vite. I Utbildnings- och utkast till lagråds- remiss med förslag till ny skollag delas kommitténs bedömning att bör ges utökade sanktionsmöjligheter. Det anges dock vidare att ett slutligt ställningstagande till formen för sanktions- systemet bör avvakta beredningen av slutbe- tänkande (se vidare nedan). har i sitt slutbetänkande Förslag om en tyd- ligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) lämnat förslag till en särskild tillsynslag. Lagens bestämmelser riktar sig till myn- digheter och andra som har att utöva tillsyn inom ett tillsyns- område. Tanken är att tillsynslagens bestämmelser skall ersätta motsvarande bestämmelser i de olika sektorslagarna, men att specialbestämmelser i dessa kan behållas. Detta uttrycks i tillsyns- lagen så att bestämmelserna i lagen tillämpas i den utsträckning som särskilt föreskrivs i annan lag. På så sätt undviks också en dubbelreglering av tillsynen. I förslaget till tillsynslag finns bestämmelser om samverkan som innebär att tillsynsorgan inom närliggande tillsynsområden skall samverka med varandra och med andra som fullgör uppgifter av betydelse för tillsynen. Det finns också bestämmelser om sam- Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? ordning av tillsyn, vilket handlar om att tillsynsorgan inom samma tillsynsområde anpassar sin tillsynsverksamhet för ett gemensamt syfte, t.ex. gemensamma tillsynskampanjer och samrådsgrupper för olika tillsynsfrågor. En särskild paragraf om samverkan och sam- ordning mellan kommuner föreslås. Vidare finns regler om genomförande av tillsyn, exempelvis om rätt till tillträde och skyldighet att lämna upplysningar. Lagen inne- håller dessutom en sanktionskatalog med olika ingripanden som en tillsynsmyndighet skall kunna använda, exempelvis anmärkning, åtgärdsföreläggande, förbud och tillsynsbot. har haft i uppdrag att titta särskilt på den kommunala tillsynen och överväga om den bör överföras till läns- styrelserna. I slutbetänkandet konstateras att det finns starka skäl för att låta kommunerna behålla dagens tillsynsuppgifter, bl.a. nämns närheten mellan förtroendevalda/tjänstemän och med- borgare/tillsynspliktiga verksamheter samt att den kommunala till- synen har ett antal positiva samband med andra kommunala verk- samheter. De brister som finns anges i stor utsträckning handla om en inte fullt ut reglerad och tillämpad statlig styrning. Utredningen anser att dessa brister kan lösas genom en utvecklad tillsynsvägled- ning från statliga myndigheters sida. Vägledningen bör komplette- ras med en rätt för statliga myndigheter att besluta om föreskrifter i frågor om tillsynens bedrivande och att besluta om förelägganden riktade till enskilda kommuner. Utredningen lämnar därför förslag på vad regeringen och de statliga myndigheterna bör vidta på dessa områden, men föreslår alltså inte att länsstyrelserna skall ta över kommunernas tillsynsuppgifter. Utredningen bedömer att kom- munallagens bestämmelser om jäv är tillräckliga. 3.8.3En ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever trädde lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i kraft.23 Lagen gäller för de barn och elever som omfattas av skollagen, det vill säga bl.a. barn i förskola och fritidshem. Lagen skall främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funk- 23 SFS 2006:67. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? Därutöver avses lagen förhindra och förebygga annan kränkande behandling som inte direkt kan hänföras till dessa dis- krimineringsgrunder. Den som ansvarar för skolverksamheten åläggs att på olika sätt verka för att förhindra diskriminering och annan kränkande behandling. Om någon i verksamheten åsido- sätter lagens bestämmelser kan huvudmannen åläggas att betala skadestånd. När det gäller tillsynen över lagens efterlevnad skall , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och inom sina respektive ansvarsområden se till att lagen följs. Inom Skol- verket skall det finnas ett barn- och elevombud för likabehandling, med uppgift att tillvarata barnens och elevernas rätt i frågor som inte faller på ombudsmännen. Ombudsmännen och kan också föra talan för ett enskilt barn eller en enskild elev i skadeståndsmål. har utrett diverse frågor om inomhus- miljön, bl.a. rörande obligatorisk ventilationskontroll och inomhusbuller. I betänkandet Bättre inomhusmiljö (SOU 2005:55) lämnas flera förslag som syftar till en förbättrad ventilations- kontroll, varvid situationen för barn och ungdomar särskilt uppmärksammas. En skärpt tillsyn av ventilationskontroll genom framför allt ökade resurser föreslås. I fråga om buller konstateras att flera myndigheter har huvud- ansvar för regelverk som rör bullerfrågor; , Socialstyrel- sen, och . Utredningens upp- gift var att ta ställning till hur reglerna för buller kan samordnas bättre mellan de olika myndigheterna samt se över förutsättning- arna för att förändra regelverket. Utredningen fann vid sin genom- gång av myndigheternas uppföljning av buller i inomhusmiljön inte anledning att rekommendera några ändringar av myndigheternas regler, myndigheternas befogenheter eller i fråga om tillsynen. Regler för riktvärden, tillsyn och uppföljning vad gäller bullerkrav på byggnader och verksamheter i byggnader ansågs tillfreds- ställande. Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? 3.9Regleringen i , och har undersökt hur arbetsmiljön för förskole- och skolbarn regleras i , och . Förskolebarn och skolbarn omfattas inte av arbetsmiljölagstiftningen i något av de tre länderna. Däremot har de föreskrifter som rör minderårigas arbete. Skol- och förskolebarns intressen på områden som i olika avseenden sammanfaller med arbetsmiljön tillvaratas antingen direkt genom arbetsmiljöfrågor som behandlas för förskole- och skolpersonalens arbetsmiljö eller genom förskole- och skollagstift- ning och annan miljölagstiftning. 3.10Synpunkter som framkommit under utredningsarbetet Här redovisas ett sammandrag av vad som har framförts av olika intressenter i fråga om barn i förskola och fritidshem. En del syn- punkter om vuxna barnskyddsombud finns också redovisade i kapitlet om elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljö- arbetet. Arbetsmiljö är ett mycket vitt begrepp och detsamma gäller be- greppen hälsa och säkerhet. inspekterar flera olika myndigheter olika aspekter av dessa frågor i förskolor och fritids- hem. Trots detta bedömer att de lagliga möjligheterna inte är tillräckliga för att bedriva och samordna tillsyn på ett effektivt sätt. anser att trygghet och hälsa för barn i förskola och på fritidshem bör stärkas och att elevernas delaktighet och möjligheter att ta ansvar för sin miljö bör ökas. Enligt och Arbets- miljöverkets utvärderingar av elevmedverkan i skolans arbetsmiljö- arbete fungerar dock dagens regler dåligt. Frågan är därför om det är meningsfullt att bygga vidare på dessa. menar att det är allt för mycket som skiljer sig åt i förutsättningarna mellan barn och elever i utbildning och vuxna arbetstagare. Därför kan man inte Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? likställa dessa båda grupper i arbetsmiljölagstiftningen och ge dem samma rättigheter och skyldigheter. Enligt utredning finns tre viktiga orsaker till att arbetsmiljölagstiftningen så sällan fungerar för eleverna enligt intentionerna. Den brist på kontinuitet som beror på själva utbild- ningssituationen är knappast möjlig att åtgärda. Den andra orsaken, bristen på organiserat stöd, kan inte åtgärdas utan ett avsevärt tillskott av resurser – exempelvis i form av sådant organisatoriskt stöd som vuxna arbetstagare har av ombud på betald arbetstid, ombudsmän med resurser att stödja elever i arbetsmiljöfrågor etc. Den tredje orsaken är brist på utbildning till såväl elever som elevskyddsombud. Det behövs därför särskilda bestämmelser som stärker barnens och elevernas reella möjlighet till inflytande och utbildning samt möjlighet till stöd från vuxna. anser inte att ett utvidgande av arbetsmiljölagen i dess nuvarande utformning är det bästa sättet att åstadkomma behövliga förändringar. I stället bör reglerna om barns och elevers arbetsmiljö och deras medverkan i arbetet kring denna omarbetas och sär- regleras, exempelvis genom ett eget kapitel i arbetsmiljölagen eller i skollagen. Svaret på frågan om vilken eller vilka myndigheter som har bäst förutsättningar att utföra tillsyn över arbetsmiljö, hälsa och säker- het inom förskola, fritidshem – och även skola – är beroende av ett antal faktorer. Det finns flera pågående lagstiftningsarbeten som berör dessa frågor; förslagen till ny skollag, tillsynslag och lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. är av uppfattningen att insatserna på detta område bör samordnas. Exempelvis bör regelverk förtydligas och gränsdragningar och samarbetsområden mellan berörda till- synsmyndigheter göras tydliga. I en sådan förändringsprocess kan man tänka sig andra uppdelningar av tillsynsansvaret än . Skol- verket bedriver exempelvis redan en inspektion av sådana psyko- sociala och organisatoriska frågor som berör elevernas studie/arbetsmiljö och som finns reglerade i skollagstiftningen. Inspektion av den fysiska arbetsmiljön i verksamheterna torde däremot vara betydligt besvärligare för att ta över från . anser inte att kommunen själv bör ha tillsynsansvaret – inte heller i form av en annan nämnd. Flertalet förskolor och fri- tidshem drivs i regi och detta gäller även grund- och gymnasieskolor. Arbetsmiljölagen förutsätter att arbetsgivaren – i Bör arbetsmiljölagen utvidgas till barn i förskola och fritidshem? de flesta fall också det kommunen – tar ansvar för det systematiska arbetsmiljöarbetet och för att verksamheten uppfyller kraven på arbetsmiljön. För det fall en tillsyn på detta område skall grundas på arbets- miljölagen kan följande sägas om förutsättningar att utöva en sådan tillsyn. I princip måste det ifrågasättas om det är lämpligt att en sektorsmyndighet bedriver tillsyn enligt ett regel- verk som utformas i huvudsak av en annan myndighet. anser därför inte att det är lämpligt att bedriva en sådan tillsyn om inte uppdraget uttryckligen överlämnas till verket. Skulle däremot regler om verksamheternas arbete med hälsa, säkerhet och arbets- miljö i större utsträckning än överföras till skollagen blir till- synsansvaret mer naturligt en del av uppdrag.