sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — de har som grupp betraktad en hög grad av produkt-, teknik- och marknadsdiversifiering. De domine- rar också patent, FoU och innovationer som beskrivits tidigare. Deras sammantagna diversifieringsgrad skapar många affärsmöjlig- heter genom olika marknadskontakter, produktkontakter och tek- nologikontakter som i sin tur ger kombinationsmöjligheter av olika slag. Entreprenörsförmågan får också i internationell jämförelse anses vara god, trots kritiken på hemmaplan. Emellertid glesnar det svenska industriella nätverket av olika skäl vilket tunnar ut det svenska innovationssystemet och försvagar dess ryggrad. Nära köpar- och säljarrelationer är kritiska för nära nog all innovationsverksamhet och inhemska sådana försvagas och försvinner. Två viktiga skäl till denna försvagning av det svenska innovationssystemet är den fortsatta internationaliseringen och produktspecialiseringen. Ett litet land gynnas under vissa förut- sättningar i vissa utvecklingsfaser av en ökande internationalisering, men denna kan också gå för långt från samhällsekonomisk och även företagsekonomisk synpunkt. Utlokalisering, utspridning och rör- lighet av ett internationaliserat ägande och centrala funktioner som FoU kan bara drivas till en viss om än rörlig nivå för att inte skal- fördelar, synergier och snabbhetsfördelar skall börja gå förlorade. Dessutom ökar snarare än minskar riskexponeringen när utlands- beroendet blir för starkt. Ett liknande resonemang kan föras be- träffande produktspecialisering. Här kan dock en lämplig diversifi- 12TP PT Samarbete och nätverksbyggande mellan SMF utgjorde en möjlighet för att möta den japanska konkurrensen . Därvidlag var mixen av små och stora företag i dock också viktig (se 1991). Diskussion och allmänna rekommendationer ering åstadkommas genom att portföljer av specialiserade företag hålls samman på en högre lednings- och ägarnivå. Ledning och sty- relse måste då aktivt verka för att synergier tillvaratas och att kva- litet och snabbhet i besluten inte äventyras. I dessa sammanhang måste varnas för modebildningar och managementbubblor i strategitänkande, liksom för särintressen bland finansiella aktörer och konsulter av olika slag. måste också varnas för en syn från statens och samhällets sida att storföretagen klarar sig och/eller att klarar sig med hjälp av småföretag och inve- steringar från utlandet. I själva verket är svensk ekonomi mer bero- ende av svenska storföretag än dessa är beroende av svensk eko- nomi. Asymmetrin i beroendet torde öka efterhand som ekonomin blir mer kunskapsbaserad och ny teknisk kunskap blir alltmer komplex. Den svenska statens roll är fortfarande stor. I detta sammanhang bör man komma ihåg att begreppet svenska storföretag är mångtydigt liksom begreppet svensk ekonomi. Utan att närmare gå in i diskussionen om i vilka avseenden och grader ett multinationellt företag har en nationalitet, kan konstateras att lo- kalisering av vitala delar och nationell orientering i ägande, ledar- skap och organisationskultur är dominanta faktorer vid nationali- tetsbestämningen. Vidare sker genom internationalisering, med globalisering som en ytterlighet, en försvagning av ett företags na- karaktär, dvs. en avnationalisering (denationalisation). Denna avnationalisering går långsammare än företagens internatio- nalisering.TPF13FPT Svensk storindustri har således många styrkor men också en del svagheter vilket beskrivits tidigare, främst i kapitel 8. En av svag- heterna är den låga takten med vilken nya affärsområden och radi- kalt nya innovationer skapas, som en styrka har varit den stadiga förnyelsetakten inom existerande affärsområden. Man kan också notera att en hel del teknikbaserade affärsmöjligheter gått förlorade som marginalerna till de många framgångarna i många fall varit små. Svårigheterna med tek- nikbaserad affärsutveckling är dock stora i allmänhet, speciellt inom nya affärsområden, och i internationell jämförelse framstår svensk storindustri som framgångsrik. Det hindrar inte att förbätt- ringspotential finns, vilken måste tas tillvara med ökade ansträng- ningar inom såväl stat som storindustri mot bakgrund av de ovan beskrivna utvecklingstrenderna. 13TP PT Se t.ex. (1992, 1998). Diskussion och allmänna rekommendationer Ansträngningarna kan ta sig olika uttryck. I grunden är förenade ansträngningar mellan engagerade och kunniga ledare inom stat och storindustri i olika samverkansformer av avgörande betydelse. Härutöver finns olika innovationspolitiska åtgärder och organisato- riska lösningar. Många svenska storföretag har t.ex. pro- vat att med goda grundtankar inrätta särskilda affärsutvecklingsen- heter eller affärsutvecklingsbolag (t.ex. Incentive), vilka dock sedan oftast lagts ner eller omstrukturerats av olika skäl, t.ex. strategiför- ändringar mot ökad specialisering och renodling eller ekonomiska svårigheter. Den tidigare framgångsrika statliga teknikupphand- lingen har vidare förlorat i betydelse. Dessa former för affärsut- veckling har dock stor relevans och bör prövas i nya former. Inte minst bör affärsutvecklingsenheter vid statliga företag och myn- digheter prövas, som beskrivits i ett tidigare avsnitt. Affärsutveck- lingsenheter för flera samverkande storföretag och ägargrupper med komplementresurser är också möjligt och lämpligt att pröva. Erfarenhet och kunnande om ledning och organisation av affärs- utveckling och innovationsverksamhet i dylika former har växt. har en viktig riskkapitalindustri med privata och publika aktörer växt fram i och internationellt, vilket ökar affärsut- vecklingsmöjligheterna. Universitet och högskolor har i högre grad integrerat framåt i affärsutveckling och i allmänhet blivit mer stor- företagslika. Stora tekniska och kommersiella samarbetsprojekt blir också mer vanliga och viktiga för affärsutveckling, inte minst för att skapa plattformar med öppenhet för fortsatt affärsutveckling. Ansvaret för att utveckla nya affärsområden ligger i första hand hos storföretagen och dess ledningar, styrelser och ägare. En om- prövning av traditionella strategier och organisationsformer för detta bör ske. Staten har emellertid en stor roll att spela när det gäller att skapa goda förutsättningar för storföretagen i på grund av svensk ekonomis storföretagsberoende, men också som ett led i att skapa goda förutsättningar för SMF på grund av dessas direkta och indirekta storföretagsberoende och de synergier som finns mellan SMF och storföretag. Det senare behandlas i nästa av- snitt. Diskussion och allmänna rekommendationer 10.4.4Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag Uppgiften att föra en ny idé och ett nytt företag till fram- gång, är de flesta människor övermäktig. Både uppfinnare och storfö- retag har allt att vinna på samarbete. , seriell uppfinnare och entreprenör Företag av olika storlek har relativa fördelar i ett innovationssy- stem och ett ensidigt hävdande att en särskild företagsstorlek är generellt överlägsen är inte en fruktbar utgångspunkt för innova- tionspolitik. Respektive företags fördelar kan tillvaratas genom principiellt tre olika former av industriell organisation. Stora före- tag kan försöka efterlikna små företag i sin interna organisation genom decentralisering, små företag kan försöka efterlikna stora företag genom att organisera samarbeten sinsemellan i nätverk, och stora och små företag kan samverka på olika sätt i innovationspro- cesserna. Dessa tre former kompletterar snarare än utesluter var- andra. Den tredje formen skall beröras här medan de två övriga har be- rörts tidigare. Den tredje formen är också speciellt lämpad för in- novationspolitiska åtgärder. Någon uttömmande lista på sådana åtgärder kan inte ges här, utan bara några viktiga exempel. Dess- utom är det viktigt att uppfinna och pröva nya åtgärder i experi- mentell ekonomisk-politisk anda. Exempel på områden som bör beaktas för innovationspolitiska åtgärder i syfte att stärka samverkan mellan stora och små företag är: 1.Stora företags förvärv och avknoppningar av små företag och projekt 3.Stora företags teknikupphandling och teknikutveckling 4.Stora företags finansiering av affärsutveckling 5.Stora företags verksamhet som utbildare och kompetensut- vecklare Inom nämnda områden har viktig samverkan historiskt skett som beskrivits i kapitel 8 och kommer också att ske, även utan innova- tionspolitiska åtgärder. Det är dock viktigt att betona här att un- derstödd samverkan inte skall ses enbart som ett sätt att låta stor- företag hjälpa småföretag att växa fram, utan att stärkt samverkan Diskussion och allmänna rekommendationer också hjälper storföretagens förnyelse och affärsutveckling. Samti- digt är storföretagen i många fall tveksamma till riskerna med sam- arbete med små instabila företag, varvid staten kan medverka till en spridning av riskerna. Ett viktigt förhållande som påpekats i utredningens intervjuer är den divergens som finns mellan utvecklingen i små forskningsfö- retag och inriktningen inom stora företag i . Delvis kan denna divergens hanteras genom en förbättrad samverkan mellan svenska industriföretag, universitet och högskolor samt forsk- ningsfinansiärer, men också genom förbättrad tillgång på riskkapi- tal i olika faser som kan stärka forskningsföretagens möjligheter att växa själva och/eller samverka med svenska företag. En ytterligare möjlighet är att stärka applikationsutveckling vid institut och andra aktörer som inriktningsmässigt ligger mellan forskningsföretag och industriföretag. Många grundläggande forskningsresultat och tek- nologier är så generiska att en serie av applikationer efter hand upptäcks, varav vissa mycket väl kan visa sig relevanta för storfö- retagen. Det är då viktigt att forskningsföretagen inte på grund av finansieringssvårigheter eller bristande avtals- och IP-kompetens tvingas avhända sig hela applikationsutvecklingen till t.ex. ut- ländska finansiärer. De innovationspolitiska åtgärderna inom dessa och andra sam- verkansområden kan ta sig olika uttryck. Innovationsstudier av framgångsrika samverkansmodeller inom olika sektorer kan bidra till en spridning av sådana modeller. Således har t.ex. läkemedelsin- dustri och bioteknik utvecklat samverkansformer av första typen i uppräkningen ovan och bilindustrin av andra typen. Avknopp- ningar och avhoppningar i samband med att IT-bubblan brast och neddragningar är också betydelsefulla erfarenhets- källor. Vidare bör en stor del av de medel som avsatts för branschut- veckling genom de s.k. branschsamtalen kunna styras mot samver- kansprojekt mellan stora och små företag, eventuellt med en koor- dinerande roll för mellanliggande institut, utvecklingscentra eller dylikt. Dessa mellanliggande aktörer är då också naturliga aktörer för stöd och koordination av IP-frågor liksom för teknikupphand- ling. På liknande sätt bör delar av de avsatta medlen för FoU-stöd till småföretag styras mot samverkansprojekt. Staten bör också på olika sätt stärka möjligheterna till inhemska teknikupphandlingar och i samband därmed samverkan i denna form mellan stora och Diskussion och allmänna rekommendationer små företag, statliga såväl som privata.TPF14FPT Vissa områden av teknik- upphandling är dock mindre lämpade för småföretag, men i sådana fall kan möjligheter finnas som underleverantörer till stora företag. Ett viktigt område att se över i detta sammanhang är det medi- cin-tekniska, och då inte minst för äldrevård. Stora möjligheter till innovationsbaserade besparingar och kvalitetshöjningar och där- med affärsutveckling förefaller här finnas i ljuset av medicin-tek- niska innovationer i och utomlands och dessa länders s.k. ålderspucklar. Återigen bör delar av avsatta medel kunna styras till medicin-teknisk FoU, bl.a. med hjälp av teknikupphandling, som i sin tur kan stimulera samverkan mellan stora och små företag, och också forskare och uppfinnare. Frågan hur det medicin-tekniska områdets potential för innovationsbaserad tillväxt och välfärd kan tillvaratas är dock en mycket större fråga, som berörts tidigare.TPF15FPT Stora företags finansiering av affärsutveckling, med eller utan särskilda enheter för detta, kan avse såväl internt som externt gene- rerade projekt med olika strategier för ingångar och utgångar. Även här kan statliga finansiärer stimulera samverkan i externa projekt med olika former av samfinansiering med låne- och egenkapital, FoU-anslag, riskgarantier etc. Stora företag spelar slutligen en viktig roll i allmänhet som utbil- dare och utvecklare av kompetens av olika slag – teknisk, kommer- siell och finansiell kompetens, managementkompetens etc. Med ett ökat fokus på entreprenörskap och affärsutveckling i såväl stora som små företag ökar efterhand motsvarande kompetens och till- gången på affärsutvecklare och entreprenörer och också individu- ella riskkapitalister. Det finns vidare en växande grupp av seriella entreprenörer och affärsutvecklare med en serie olika framgångar bakom sig och dessa utgör en nyckelkategori för kompetensut- veckling. Olika former för spridning och tillvaratagande av dylik kompetens, inklusive rörlighet av individer mellan stora och små företag, bör också utvecklas och stimuleras. Begränsningar finns när det gäller att överföra erfarenhet och kunnande mellan stora 14TP PT Internationella regelverk för upphandling och konkurrens, speciellt inom EU, innebär restriktioner för användning av teknikupphandling för nationella ekonomiskt-politiska syften. Möjligheterna är dock fortfarande stora, t.ex. när inhemska FoU-aktörer är kon- kurrenskraftiga eller när nationella säkerhetsintressen är involverade. Begreppet nationell säkerhet omfattar då inte enbart militär säkerhet utan även försörjningssäkerhet av olika slag (inklusive medicinsk) och ekonomisk säkerhet. 15TP PT Till exempel uppvisar kvoten mellan FoU inom ett sjukdomsområde och vårdkostnader inom detta område en mycket stor spridning mellan olika sjukdomsområden, vilket indikerar en stor ekonomisk utvecklingspotential. Diskussion och allmänna rekommendationer och små företag, men tillämpbarheten är ändå stor liksom behovet att kombinera de komparativa fördelar som nämndes inledningsvis. 10.4.5Stärk det regionala entreprenörskapet 10.4.5.1 Geografiska tillväxtområden och tillväxtaxlar Regioner bör identifieras och avgränsas på ett för samhällsekono- misk analys lämpligt sätt. Regionsbegreppet är emellertid svårt att avgränsa och tillämpa.TPF16FPT Vad som är lämpliga kriterier för att iden- tifiera en region och skilja den ifrån en annan varierar med sam- manhanget. I vissa sammanhang svarar eller mot ett lämpligt regionsbegrepp, i andra sammanhang svarar kanske mot ett mer relevant regionsbegrepp.TPF17FPT I allmänhet identifieras dock ekonomiska regioner i termer av sam- manhängande områden med viss grad av geografisk och kommuni- kationsmässig närhet, storlek och likheter i ekonomiskt hänseende. Begreppet tillväxtregioner kan bli missvisande i den mån det le- der till föreställningar att ekonomisk tillväxt är regionsformad, un- gefär som noder i ett nätverk. I detta sammanhang bör man tala om vad som här kan kallas tillväxtaxlar. Med tillväxtaxel menas en för- bindelseled mellan olika större tillväxtområden eller regioner längs vilken tillväxt sker. En tillväxtaxel karaktäriseras av goda kommunikationsmöjlighe- ter med riklig trafik och lokalisering av tillväxtskapande faktorer, t.ex. tekniska högskolor, universitet, företag, naturresurser, be- folkningsresurser, attraktiva miljöer eller flygplatser. En tillväxtaxel kan liknas vid gamla tiders handelsvägar eller moderna tiders bandstäder.TPF18FPT 16TP PT Detta gäller även det relaterade begreppet kluster, som blivit populärt i bl.a. regional- politiska sammanhang. Klusterbegreppet är dock bredare och kan avse en mängd objekt, t.ex. företag, teknologier, industrier och marknader, som är närliggande eller relaterade i en allmännare mening än geografiskt närliggande. Närhetsbegreppet kan då knytas närmare till fördelar i form av skalekonomi och synergier och inte enbart till lokaliseringsfördelar, sam- tidigt som det kan användas i sammanhang där begreppen bransch och sektor är olämpliga. Detta kräver dock en precisering av begreppet. 17TP PT består numera enligt företrädare för den s.k. av de fyra kommunerna , , och i . 18TP PT Det stråket från till i är exempel på en bandstad som i sig innehåller och innehålls av regionen . Längs denna tillväxtaxel har den ekonomiska tyngdpunkten successivt förskjutits söderut mot . Diskussion och allmänna rekommendationer 10.4.5.2 Stärk starka regioner Den främsta tillväxtaxeln i och även torde vara längs från över /vidare till /, genom , till med och omnejd. Längs denna till- växtaxel finns ett stort antal universitet och högskolor samt flyg- platser. Att utifrån detta perspektiv satsa på en väsentlig utbyggnad av i form av industri- och teknikparker, lokalise- ringsbidrag, förmånliga markavsättningar, infrastruktur, service, bostäder, fritidsmöjligheter, naturupplevelser, inflyttning, entre- prenörsutbildning, entreprenörsrekrytering (även från utlandet) etc. syns härvidlag som en attraktiv tillväxtmöjlighet. Detta är också i linje med vad som anfördes i kapitel 6 om regional tillväxt. Den näst främsta tillväxtaxeln torde sedan vara längs från över till och . Denna tillväxtaxel har dock förmodligen mindre tillväxtpotential än axeln , åtminstone i absoluta tal. I ovanstående – och här mycket förenklade – perspektiv intar således en central roll såväl som mötesplats för två betydande tillväxtaxlar i som en betydande tillväxtre- gion i sig. Det bör slutligen framhållas att det inte varit möjligt inom ut- redningens ram att närmare inventera och analysera olika övriga regioners möjligheter till förstärkt entreprenörskap. Huvudslutsat- sen här är dock att möjligheterna är störst med organisk tillväxt i redan starka regioner som har kritisk massa i olika avseenden, bl.a. beträffande relaterad teknikdiversifiering och positiva externalite- ter, och vars tillväxtprocess kan förväntas ske med tilltagande mar- ginalnytta.TPF19FPT 10.4.6Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entreprenörssystemet och renodla dess stödstruktur Som nämnts har patentens ekonomiska betydelse kraftigt höjts i termer av kostnader, intäkter, värde, tillväxteffekter etc. I anslutning till denna förhållandevis snabba utveckling har uppbyggnad och försörjning av ekonomisk 19TP PT Tillväxtprocesser med tilltagande marginalnytta, dvs. processer med s.k. increasing returns eller positiv feedback är vanliga i en kunskapsbaserad ekonomi och har fått snabbt växande intresse bland ekonomer . Diskussion och allmänna rekommendationer kompetens på olika håll släpat efter. Till exempel förekommer nästan ingen kvalificerad utbildning i i vad som kan kallas patentekonomi eller med ett bredare begrepp IP-ekonomi, dvs. fö- retags-, industri- och samhällsekonomiska aspekter på patent- och IP-frågorTPF20FPT. Dessa områdens viktiga koppling till andra ekono- miområden som innovationsekonomi, teknisk ekonomi, industriell ekonomi, företagsekonomi, nationalekonomi etc., liksom till af- färsjuridik, konkurrensrätt m.m., är följaktligen också svag. En ut- bildning eller träning sker naturligtvis i samband med yrkesutöv- ning genom learning by doing vilket är nödvändigt men inte till- räckligt. Lärprocesserna kan t.ex. vid bristande renodling då bli långsamma (t.ex. vid låg ärendefrekvens hos domstolar) och lär- pengarna genom misstag bli stora (t.ex. vid licensförsäljning i före- tag). I nästa kapitel skall behandlas mer specifikt var och hur i det svenska entreprenörssystemet en höjning av den ekonomiska kom- petensen främst bör ske och då främst den IP-ekonomiska kom- petensen med närliggande kompetensområden (innovationseko- nomi, IP-rättsekonomi). Man bör då också observera att behovet inte bara har växt utan också kommer att fortsätta växa av flera olika skäl. Ett viktigt skäl är nya redovisningsmässiga krav på företagen, vilket också närmare behandlas i nästa kapitel. 10.5Värna om den svenska tillväxtapproprieringen Appropriering ('appropriation') innebär allmänt att en ekonomisk aktör tillgodogör sig den ekonomiska nyttan av sina insatser. Det kan ske i olika avseenden och i olika hög grad. Vanligen avses en privat aktör som tillgodogör sig privata vinster från sina invester- ingar. För FoU-investeringar uppstår ofta problemet att i tillräcklig grad appropriera vinster för att motivera en privat aktör att genomföra dessa. Annorlunda uttryckt är privata FoU-invester- ingar i en marknadsekonomi behäftade med approprieringsprob- lem. Patentsystemet är avsett att avhjälpa eller minska dessa pro- blem genom att ge en speciell lagstadgad temporär konkurrensför- del till FoU-investeraren i form av en exklusiv patenträtt under vissa villkor. Detta är den traditionella synen på approprierings- problem. 20TP PT Se avsnitt i kapitel 11 för en närmare beskrivning av detta ämnesområde. Diskussion och allmänna rekommendationer Här skall problematiken med appropriering emellertid vidgas och omfatta även nyttoeffekter i form av tillväxt som genereras av offentliga (publika) eller blandat offentliga och privata invester- ingar i FoU- och innovationer. Utgångspunkten för sådan tillväx- tappropriering är att en stat som med nationella skattebaser som grund skattefinansierar olika former av stödåtgärder för FoU och innovationer i syfte att skapa tillväxt, därmed också har anledning att i rimlig utsträckning se till att i tillräcklig grad tillväxteffekterna kommer finansiärerna, dvs. skattebetalarna och samhället som hel- het, tillgodo. Problematiken omfattar bl.a. problem med otillräck- liga tillväxteffekter av försäljning till utlandet av statsstödd tekno- logi i form av licenser och teknikbaserade småföretag, som tidigare berörts. Arbetstillfällen skapas härigenom i FoU-tjänstesektorn i , men troligen ofta på bekostnad av arbetstillfällen i tillverk- ningsindustrin i . Vidare går viktiga positiva externa effekter förlorade om handeln är i obalans. Denna approprieringsproblema- tik är omfattande och utredningen har ingen färdig rekommenda- tion att lämna, utöver att problematiken behöver uppmärksammas och bli föremål för ytterligare studier och utredningar.TPF21FPT 10.6Stärk det nordiska samarbetet inom området för IP och affärsutveckling Det finns många skäl som talar för ytterligare ansträngningar att förstärka det nordiska samarbetet. Utredningens direktiv tar också upp denna fråga. En speciell anledning till nordiskt samarbete är att det kan skapa erfarenhet och synlighet av internationellt samarbete på områden med en allmän trend mot sådant i stor skala, vilket härigenom ger pionjärfördelar. 21TP PT Ett exempel på en fråga som omfattas av problematiken är huruvida systemet med röst- starka och röstsvaga aktier bör behållas i den utsträckning det går. Det finns inga entydiga ekonomiska skäl som talar för att det bör avskaffas. Tvärtom finns skäl för en rimligt avvägd och villkorad röstdifferentiering, som anpassas till olika ägares motiv och kompetens m.m., inte minst för start-up-företag. Frågan är dock komplicerad. En annan fråga rör struktur- affärer med utlandet (cross-border mergers and acquisitions) där s.k. principal-agent- problem med skillnader i incitament och kontrollmöjligheter lätt uppstår mellan ägare, styrelse, ledning och konsulter av olika slag. En relaterad fråga är hur prissättningen på teknologi och aktier påverkas av bristande tillgång på inhemskt riskkapital och ekonomisk och juridisk IP-kompetens. Man bör också uppmärksamma de möjligheter till internationell resultatstyrning som multinationella företag har via intern internationell teknologihandel och internpriser på svårvärderad teknologi. Det är t.ex. möjligt under vissa förutsättningar att vid ett förvärv eller en fusion föra över IP-rättigheter från ett dotterbolag till ett bolag i ett annat land och låta dotterbolaget betala royalty till det utländska bolaget på den teknologi dotterbolaget självt en gång finansierat och utvecklat.