sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — Mål om skadestånd enligt detta kapitel skall handläggas enligt vad som är föreskrivet i rätte- gångsbalken om rättegången i tvistemål där förlikning om saken är tillåten. I sådana mål kan det dock för- ordnas att vardera parten skall bära sin rättegångskostnad, om den part som har förlorat målet hade skälig anledning att få tvis- ten prövad. Om det finns anledning att anta att ett barn eller en elev har utsatts för kränkande behandling eller repressalier enligt detta kapi- tel, är det skolan som skall visa att kränkande behandling eller repressalier inte förekommit. I en tvist om skadestånd enligt detta kapitel får som part föra talan för en elev som medger det. För den som är och som inte har in- gått äktenskap får dock talan inte föras utan medgivande av vård- nadshavaren. Om för talan enligt första stycket får verket i samma rättegång också föra an- nan talan för barnet eller eleven. Vad som finns föreskrivet i rät- tegångsbalken om part beträffan- de jävsförhållande, personlig in- ställelse, hörande under sannings- försäkran och andra frågor som rör bevisningen skall gälla även den för vilken för talan enligt första stycket. En talan som förs av behandlas som om talan hade förts av barnet eller eleven själv. Bestämmelser om diskrimine- ring i samband med skolgången finns i lagen (2008:000) om för- bud och andra åtgärder mot dis- kriminering. Denna lag träder i kraft . 11 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Härigenom föreskrivs att 10 kap. 8 § lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt skall ha följande lydelse. får i särskilda fall besluta att en total- försvarspliktig tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civil- plikt, om han eller hon 1.vägrar eller underlåter att fullgöra vad som åligger honom eller henne eller avviker eller uteblir från tjänstgöringsstället och det kan antas att han eller hon inte kommer att fullgöra den värnplikt eller civilplikt som inskrivningen avser, eller 2.med hänvisning till sin an- slutning till visst religiöst sam- fund förklarar att han eller hon inte kommer att fullgöra vare sig värnplikt eller civilplikt. får i särskilda fall besluta att en total- försvarspliktig tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civil- plikt, om han eller hon vägrar eller underlåter att fullgöra vad som åligger honom eller henne eller avviker eller uteblir från tjänstgöringsstället och det kan antas att han eller hon inte kommer att fullgöra den värn- plikt eller civilplikt som inskriv- ningen avser. Denna lag träder i kraft den . 1 Kommitténs uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att överväga en sam- manhållen diskrimineringslagstiftning (dir. 2002:11). och beslutade regeringen om tilläggsdi- rektiv för kommittén (dir. 2003:69 och dir. 2005:8). Kommitténs uppgift är sammanfattningsvis att göra en översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen och – framför allt – överväga dels en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden, dels en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga av Jäm- ställdhetsombudsmannen, mot etnisk diskrimine- ring, och Ombudsmannen mot diskri- minering på grund av sexuell läggning. I övervägandena rörande ombudsmännen skall kommittén även i tillämpliga delar inkludera . Kommitténs uppdrag är sammanfattat på följande sätt i de ur- sprungliga kommittédirektiven (dir. 2002:11). En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och sam- hällsområden, överväga om skydd mot missgynnande av personer med funk- tionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan, överväga om ett skydd mot diskriminering av alla s.k. transper- soner bör införas, överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas i arbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än kön och etnisk tillhörig- het, Kommitténs uppdrag och arbete överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas på utbild- ningsområdet när det gäller andra utbildningsformer än hög- skoleutbildning, för dem som fullgör värnplikt eller civilplikt samt på andra samhällsområden, överväga om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet, överväga om det, mot bakgrund av vad kommittén i övrigt kommer fram till, finns skäl att ersätta straffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 § med någon an- nan typ av reglering, överväga om och i så fall i vilken utsträckning det är möjligt att utmönstra termen ras ur de författningar där den förekommer, behandla termen sexuell läggning i lagstiftningen och överväga om detta begrepp bör ersätta termerna homosexualitet och homosexuell läggning i författningar där detta kan bli aktuellt, se över ansvarsområden och uppgifter för Jämställdhetsom- budsmannen, mot etnisk diskriminering, och Ombudsmannen mot diskri- minering på grund av sexuell läggning, överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga dessa ombudsmän samt om den eller de framtida om- budsmannainstitutioner som föreslås skall vara underställda re- geringen eller , överväga behovet av något eller några särskilda organ med de uppgifter som och kriminering har och i vilka former en sådan verksamhet i så fall skall bedrivas, och överväga hur domstolsprocessen i diskrimineringsmål skall ut- formas. Kommittén skall lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som uppdraget kan ge anledning till. Av de ursprungliga kommittédirektiven framgår vidare att kom- mittén skall, i berörda delar, beakta de synpunkter och slutsatser som förs fram av diskrimineringsutredning i betänkandet Ett effektivt diskrimineringsförbud – Om olaga diskriminering och begreppen ras och sexuell läggning (SOU 2001:39). Kommittén skall även beakta de slutsatser och förslag som lämnas av Diskrimine- ringsutredningen i betänkandet Ett utvidgat skydd mot diskri- minering (SOU 2002:43). Kommittén skall vidare beakta i sam- Kommitténs uppdrag och arbete manhanget relevanta internationella konventioner samt studera och analysera lagstiftningen mot diskriminering i andra länder. Det står kommittén fritt att ta upp sådana andra frågor inom ra- men för uppdraget som aktualiseras under utredningsarbetet. Uppdraget omfattar inte förslag till andra ändringar i regerings- formen än de som kan vara föranledda av uppdraget avseende posi- tiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet och avseende ter- men ras. Kommittén skall lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som uppdraget kan ge anledning till. I den utsträck- ning kommittén föreslår författningsändringar skall kommittén utarbeta och lägga fram fullständiga författningsförslag. Kommittén skall redovisa eventuella konsekvenser av sina för- slag för små företags villkor i enlighet med 15 § kommittéförord- ningen (1998:1474). I detta arbete bör kommittén samråda med för regelgranskning. Enligt de ursprungliga kommittédirektiven skulle kommittén re- dovisa sitt uppdrag . I de tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen (dir. 2003:69) tillfördes kommittén nya uppgifter. Med hän- syn bl.a. därtill förlängdes utredningstiden till . Re- geringen beslutade också att kommitténs uppdrag att göra en be- dömning av om ytterligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till tre EG-direktiv om könsdiskriminering; likabe- handlingsdirektivet 76/207/EEG, direktivet om social trygghet 79/7/EEG och direktivet om egen rörelse 86/613/EEG, skulle re- dovisas i ett delbetänkande. Kommitténs tillkommande uppgifter sammanfattades på följande sätt. ges, utöver vad som omfattas av re- dan givna direktiv, i uppdrag att i sina överväganden rörande ombudsmännen i tillämpliga delar inkludera även , överväga om länsstyrelserna bör få ett tillsynsansvar när det gäller aktiva åtgärder, överväga om intresseorganisationer bör få talerätt i diskrimine- ringsmål, och överväga behovet av ett förbud mot instruktioner att diskrimi- nera även utan ett lydnads- eller beroendeförhållande samt av ett förbud mot sådana instruktioner att diskriminera som inte leder till ett missgynnande i det enskilda fallet. Kommitténs uppdrag och arbete I de tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen (dir. 2005:8) tillfördes kommittén ytterligare nya uppgifter. Med hänsyn bl.a. till kommitténs omfattande uppgifter förlängdes utredningstiden till . Kommitténs tillkomman- de uppgifter sammanfattades på följande sätt. ges, utöver vad som omfattas av re- dan beslutade direktiv, i uppdrag att lämna förslag till bestämmelser om planer för att främja lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning i arbetslivet samt överväga om lik- nande bestämmelser bör införas också för andra diskrimine- ringsgrunder, i sina överväganden när det gäller tillgänglighetsfrågan beakta förslagen i och remissvaren över betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50) i de delar som rör dis- kriminering av personer med funktionshinder på grund av bris- tande tillgänglighet och användbarhet av lokaler i skolan, och överväga om ett skydd mot diskriminering även bör omfatta situationer där privatpersoner vänder sig till allmänheten vid tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. Av tilläggsdirektiven framgår vidare att kommittén i sina övervä- ganden rörande positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning skall beakta rapporten Diskriminering av romer i som presenterades av Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Kommittén skall även i sina överväganden om ett likartat skydd mot diskriminering oav- sett diskrimineringsgrund och samhällsområde beakta förslagen i och remissyttrandena över betänkandet Samhällets insatser mot hiv/STI - att möta förändring (SOU 2004:13). Kommittédirektiven i sin helhet är bilaga 1–3. redovisade kommittén vissa delar av uppdraget i delbe- tänkandet Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55). Delbetänkandet innehåller kommitténs förslag i de delar av uppdraget som gäller frågan om ytterligare åtgärder är nödvän- diga eller lämpliga med hänsyn till tre EG-direktiv om könsdiskri- minering Kommitténs uppdrag och arbete rådets direktiv /207/EEG av om genom- förandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (likabehandlingsdirektivet)1 inklusive de ändringar som gjordes i likabehandlingsdirektivet genom Euro- paparlamentets och rådets direktiv /73/EG av den 23 sep- tember 2002 om ändring av likabehandlingsdirektivet,2 rådets direktiv /7/EEG av om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (direktivet om social trygghet),3 och rådets direktiv /613/EEG av om till- lämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och mo- derskap (direktivet om egen rörelse).4 Delbetänkandet innehåller också kommitténs förslag i den del av uppdraget som gäller frågan om lagstiftning mot diskriminering på grund av kön skall införas även på de andra områden som omfattas av rådets direktiv /43/EG (direktivet mot etnisk diskrimine- ring)5 än arbetslivsområdet och högskoleområdet. Till dessa områ- den hör tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Kommitténs förslag i delbetänkandet behandlades i propositio- nen Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering (prop. 2004/05:147). Ny lagstiftning trädde i kraft (bet. 2004/05:AU7, rskr. 2004/05:267). 1EGT L 39, , s. 40 (Celex 31976L0207), svensk specialutgåva område 5, volym 1, s. 191. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvin- nor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbets- villkor, EGT L 269, 5.10.2002, s. 15 (Celex 32002L0073). 3EGT L 6, 10.1.1979, s. 24 (Celex 31979L0007), svensk specialutgåva område 5, volym 2, s. 111. 4EGT L 359, 19.12.1986, s. 56 (Celex 31986L0613), svensk specialutgåva område 6, volym 2, s. 133. 5Rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om lika- behandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, EGT L 180, , s. 22 (Celex 32000L0043). Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs ordförande och sekretariat har i syfte att studera lag- stiftningen mot diskriminering och tillsynen över lagstiftningen mot diskriminering i andra länder besökt , , och . På har besök gjorts hos , Equality and , Equality Authority (EA) och Office of the Di- rector of Equality Investigations (ODEI). I har besök gjorts hos () Women and Equality Unit, Equal Opportunities Commission (EOC), Commission for Racial Equality (CRE) och Disability Rights Commission (DRC). I har besök gjorts hos , , Expertisecentrum leeftijd en maatschappij (Expertise center for age and society) och Commissie Gelijke Be- handeling (CGB) (Equal Treatment Commission). I har besök gjorts hos dåvarande Arbeids- og sosialdepar- tementet (numera Arbeids- og inkluderingsdepartementet, AID), dåvarande Barne- og familiedepartementet (numera Barne- og li- kestillingsdepartementet, BLD), dåvarande Likestillingsombudet och Lovutvalget mot diskriminering av funksjonshemmede (Syse- utvalget). Kommittén har medverkat i ett seminarium om transpersoner som anordnats av HBT-grupp, ellt likaberättigande (RFSL) och Full Personality Expression- (FPE-S). I anslutning till seminariet utarbetade anordnarna promemorian Transpersoner och diskriminering.6 Delar av kommittén har medverkat i en hearing om tillgänglighet för personer med funktionshinder anordnad av Förbundet sehindrade (FÖR). Kommittén har i syfte att få ett underlag för kommitténs arbete i frågan om tillgänglighet för personer med funktionshinder uppdra- git åt () att utarbeta en rapport med följande innehåll.7 En redovisning av vad som kan anses förstås med begreppen tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionshinder. I det sammanhanget skall redovisas hur begreppen bör uppfattas i 6Diskrimineringskommitténs dnr N2002:06/2005/15. 7Diskrimineringskommitténs dnr N2002:06/2003/26. Kommitténs uppdrag och arbete förhållande till olika funktionshinder inom angivna samhällsområ- den. 2.En sammanställning av svenska internationella åtaganden samt EG-rättsliga och svenska nationella bestämmelser som kan ha be- tydelse för kommitténs överväganden om skydd mot diskrimine- ring på grund av bristande tillgänglighet och användbarhet inom angivna samhällsområden. 3.En redovisning av hur tillgänglighetsfrågan inom angivna sam- hällsområden regleras i lagstiftningen i andra länder, främst och men även i andra länder som kan anses intres- santa i sammanhanget. 4.En redovisning av HO:s erfarenheter av bristande tillgänglig- het och användbarhet för personer med olika funktionshinder inom angivna samhällsområden. I detta sammanhang skall belysas vilka hinder och brister avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionshinder som förekommer. 5.En redovisning av vilka åtgärder som vidtagits och som kan vidtas för att eliminera hinder och brister avseende tillgänglighet och användbarhet för personer med olika funktionshinder inom angivna samhällsområden samt vem som bär och kan bära ansvaret för hinder och brister i detta hänseende. Utgångspunkten för redovisningen skall vara att det skall finnas utrymme för en bedömning av vad som kan anses skäligt i varje enskilt fall. HO har redovisat uppdraget i rapporten kriminering och tillgänglighet.8 I syfte att ta del av erfarenheter av bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder inom olika samhällsområden har kommittén anordnat en hearing om diskriminering och tillgänglig- het med representanter från olika handikapporganisationer.9 Kommitténs sekretariat har i syfte att inhämta kunskaper om värn- och civilplikt gjort ett studiebesök vid Totalförsvarets plikt- verk, Regionkontor samt haft kontakter med företräda- re för Försvarsmakten och . Kommitténs sekretariat har även haft kontakter med Pensionärsför- bund (SPF). Kommitténs sekretariat har besökt (). BO har också deltagit i ett av kommitténs sammanträden. 8Diskrimineringskommitténs dnr N2002:06/2003/26. 9Diskrimineringskommitténs dnr N2002:06/2005/14. Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs sekretariat har i olika sammanhang informerat om kommitténs uppdrag, bl.a. vid besök hos Rådet för integration i arbetslivet och . 1.4Frågor om diskriminering som utreds i särskild ordning Av kommitténs tilläggsdirektiv (dir. 2003:69) framgår att reger- ingen har bedömt att vissa frågor om diskriminering bör behandlas med förtur. Dit hör ett skydd mot diskriminering som tar sikte på dels skolväsendet och andra utbildningsformer än högskoleutbild- ning och forskarutbildning, dels studiestöd, ett skydd mot diskri- minering på grund av sexuell läggning som tar sikte på det sociala området, dvs. m.m., socialförsäkringssystemet, ar- betslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvården, hur arbetsgi- vares skyldigheter i fråga om stöd- och anpassningsåtgärder under pågående anställning skall regleras, och i vilken utsträckning och under vilka förutsättningar en privatperson skall omfattas av ett diskrimineringsförbud i fråga om varor, tjänster och bostäder. Den sistnämnda frågan har dock genom de tilläggsdirektiv som besluta- des (dir. 2005:8) överlämnats till kommittén. Regeringen beslutade att en särskild utreda- re skulle utreda frågan om diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m. (dir. 2003:114). Till särskild utredare utsågs förre justitierådet . Utredningen, som antog namnet , avlämnade betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Utredaren föreslog där att en ny särskild lag om förbud mot kränkningar av elever skulle införas. Utredaren lämnade även ett alternativt lagförslag som innebar dels att ett förbud mot dis- kriminering av elever vid skolverksamhet och annan utbildning samt av sökande till viss utbildning skulle införas i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, dels att ett nytt kapitel om åtgärder mot kränkande behandling skulle införas i skollagen (1985:1100). Utredaren föreslog även att ett förbud mot diskriminering i fråga Kommitténs uppdrag och arbete om studiestöd och liknande bidrag till studier skulle införas i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Kommittén anmodades att inkomma med yttrande över Skolan- svarsutredningens betänkande. Kommittén, som avlämnade sitt remissyttrande , konstaterade bl.a. att kommit- tén arbetar brett och förutsättningslöst och att kommittén ännu inte redovisat sina ställningstaganden i flera viktiga frågor av över- gripande natur. Kommittén begränsade därför sitt yttrande till någ- ra för det fortsatta arbetet betydelsefulla frågor. Kommittén kon- staterade att förslag berör flera av de frå- gor som kommittén arbetar med och att den fortsatta beredningen av förslagen kommer att påverka kommitténs arbete framöver. Det är därför viktigt anförde kommittén att ställningstagandena till för- slagen i den fortsatta beredningen inte gjordes på ett sätt som be- gränsar, styr eller binder kommitténs kommande överväganden. Detta gällde enligt kommittén särskilt i tre avseenden: frågan om det bör stiftas en särskild lag om likabehandling inom skolverksamheten, roll i den framtida ombudsmanna/myn- dighetsorganisationen för tillsyn, och ändrade definitioner och begrepp som kan innebära bruten en- hetlighet i diskrimineringslagstiftningen. Kommittén anförde vidare att den förutsatte att den fortsatta be- redningen av förslagen nu inte föregriper kommitténs kommande förslag. Kommittén erinrade även om regeringens uttalande i pro- positionen Ett utvidgat skydd mot diskriminering (prop. 2002/03:65 s. 71–73). Regeringens utgångspunkt är att det finns all anledning att låta kommittén utföra sitt arbete på ett förutsättningslöst sätt inom de ramar som kommittédirektiven ställer upp. Regeringen vill ge kommittén största möjliga handlingsfrihet. Kommittén kan kom- ma att föreslå små eller stora förändringar i den nuvarande struktu- ren hos diskrimineringslagarna. I avvaktan på förslagen, och bered- ningen av dessa, finns det skäl att nu förändra de gällande bestäm- melserna och den nu för många aktörer invanda systematiken i så liten grad som möjligt. Kommitténs remissyttrande i sin helhet är bilaga 8. Regeringen överlämnade propositionen Trygg- het, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan Kommitténs uppdrag och arbete kränkande behandling av barn och elever (prop. 2005/06:38) till . I propositionen föreslog regeringen en ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. I propositionen föreslog regeringen vidare ett nytt förbud mot diskriminering i fråga om statligt studiestöd i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering för diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. behandlade propositionen i betänkandet 2005/06:UbU4 Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande be- handling av barn och elever. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag. antog lagförslagen (rskr. 2005/06:149). Den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever och de andra lagändringarna träder i kraft . De som skyddas av den nya lagen är barn och elever som omfat- tas av den utbildning och annan verksamhet som regleras i skolla- gen (1985:1100). Härigenom omfattas förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, grund- och gymnasieskola samt kommunernas vux- enutbildning av den nya lagen. Lagen har till ändamål att främja barns och elevers lika rättigheter i de verksamheter som omfattas av skollagen samt att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Därutöver har den nya lagen till ändamål att motverka annan kränkande behandling som inte direkt kan hänfö- ras till dessa diskrimineringsgrunder. , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Handikappombuds- mannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sex- uell läggning skall utöva tillsyn över de delar av lagen som avser diskriminering medan skall utöva tillsyn över de delar som avser annan kränkande behandling. Enligt propositionen (s. 76) är regeringens bedömning att utbildning och annan verk- samhet enligt skollagen – i avvaktan på Diskrimineringskommit- téns förslag – bör omfattas av en lag med förbud mot diskrimine- ring och annan kränkande behandling. delade regering- ens bedömning. Regeringen uttalar också att den avser att möjligt åter- komma med ett förslag till hur den utbildning skall regle- ras som inte regleras i skollagen, jämställdhetslagen (1991:433), lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, lagen (1999:130) om åt- gärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörig- Kommitténs uppdrag och arbete het, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan eller lagen (2003:307) om förbud mot dis- kriminering (prop. s. 83). Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning föreslog regeringen i departementspromemorian Diskriminering inom det sociala området på grund av sexuell läggning