sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — Antagningstest: ange vad som testas.................................................................... Andra krav eller meriter som är önskvärda Fråga 4 B) Steg 2.Teckenspråkstolkutbildning Antagningstest: ange vad som testas.................................................................... Andra krav eller meriter som är önskvärda Fråga 4 C) Sammanhållen Teckenspråks/dövblindtolksutbildning Antagningstest: ange vad som testas.................................................................... Andra krav eller meriter som är önskvärda Enkät till folkhögskolor. Om antalet sökanden är högre än antalet utbildningsplatser. Hur rangordnar ni eleverna?........................................................................... På vilket sätt och efter vilka kriterier bedömer ni lämpligheten för att bli tolk? Om ni avråder en elev som blivit antagen till utbildningen i teckenspråk eller den sammanhängande teckenspråkstolkutbildning- en från att fortsätta utbildningen – vilka motiv/skäl finns för detta? Enkät till folkhögskolor. Anser ni att er utbildning har tillräckligt med resurser när det gäller Andra resurser ni anser saknas. Finns det tillräckligt med praktikplatser i relation till utbild- ningens behov? sätts inte betyg på eleverna som deltar i teckenspråks- utbildningen eller i teckenspråkstolkutbildningen. Anser ni att de intyg som utfärdas ska ersättas med betyg? Om nej, varför inte. finns det möjlighet att genomgå prov på Kammarkollegiet för att bli auktoriserad teckenspråkstolk. Anser ni att auktorisationen be- hövs? Om nej, varför inte. Enkät till folkhögskolor. Förbereder ni era elever för auktorisationsprovet? Exempel- vis genom att gå igenom gamla prov? Om ja, på vilket sätt? Anser ni att godkänd genomgången teckenspråkstolkutbild- ning automatiskt borde leda till auktorisation (under förutsättning att utbildningen/examination anpassas till Kammarkollegiets krav)? Anser ni att det finns behov av en fristående tvåårig tecken- språkslinje – dvs. en som inte är avsedd att vara förberedande för tolkutbildningen. Om ja, varför? Enkät till folkhögskolor. Teckenspråks-/dövblindtolksutbildning Box 683 Strömbäcks folkhögskola Teckenspråks-/dövblindtolksutbildning Västanviks folkhögskola Teckenspråks-/dövblindtolksutbildning Box 300 Teckenspråks-/dövblindtolksutbildning 291 73 Sammanställning enkätsvar från folkhögskolor Fråga 1 A. Integrerad, sammanhängande 4-årig utbildning till teckenspråks/dövblindtolk. Sedan när anordnar ni den sammanhängande fyraåriga utbild- ningen till teckenspråks/dövblindtolk? Fem folkhögskolor har startat utbildningen (Nordiska ht 2004, 1996, 2005, 2004 samt 2005). Västanviks folkhögskola kommer starta . Ström- bäck visar viss tveksamhet till den integrerade utbildningen och förespråkar uppdelning i två linjer enligt den äldre modellen, teck- enspråkslinje för sig och tolkutbildning för sig. 1 B) Hur många elever har påbörjat, hoppat av respektive fullföljt teckenspråktolkutbildningen? 4 folkhögskolor har besvarat frågan. Ett litet antal elever hoppar av utbildningen. 1 D) Är utbildningen dimensionerad för samma antal elever alla fyra åren? finns det lika många platser termin ett som sista terminen? 2 folkhögskolor svarar ja 1 har ej svarat Som skäl till att det inte finns samma antal platser anger de skolor som svarat nej att de räknar med ett visst avhopp under utbild- ningstiden. Utbildning i teckenspråk och till teckenspråkstolk i två steg. På grund av de stora variationerna mellan starttider, en del börjar hösttermin, andra vårtermin, samt de skilda formerna av utbildning integrerad eller gammal modell, har det inte varit möjligt att göra en tydlig tabell över situationen. I betänkandet redovisar jag istället siffrorna från TÖI . Man kan dock utläsa att de olika svaren att folkhögskolorna hade en kraftig nedgång av antalet sökanden och framåt. –2005 tycks sökandeantalet stabiliserat sig. Samtliga utbildningar: Kan ni fylla alla platser till tolk- utbildningen? 3 folkhögskolor svarar att de kan fylla alla platser. Av de fyra som svarat att de inte kan fylla alla platser anger 3 som skäl brist på sö- kande, 2 brist på förkunskaper och 1 svarar att olämplig. att skolan kunnat ange mer än ett skäl. Fråga 4 A) Steg 1. De två folkhögskolor som ännu inte infört integrerad tecken- språk/tolkutbildning samt en som precis påbörjat integrerad tolk- utbildning anger 2 att de kräver full gymnasiekompetens, 1 endast gymnasiekompetens i svenska. 1 folkhögskola kräver dessutom grundkunskaper i teckenspråk. Samtliga kräver fullgod syn och hörsel. Antagningstesterna varierar mellan skolorna. Samtliga testar kunskaperna i svenska och förmåga/förutsättningar ngn form av lämplighetstest. Skolan som krävde grundkun- skaper i teckenspråk testar dessutom dessa kunskaper. En skola testar ordförståelse. 2 skolor svarar att kunskaper i teckenspråk är en merit. Fråga 4 B) Steg 2.Teckenspråkstolkutbildning Förutom gymnasiekompetensen enligt ovan svar kräver två skolor goda kunskaper i teckenspråk, den tredje skolan kräver mycket goda kunskaper. Vid antagningen till tolkutbildningen testas lämplighet och kun- skaper i teckenspråk. Den skola som kräver mycket goda kunska- per i teckenspråk uppger också att yrkeserfarenhet är en merit. Fråga 4 C) Sammanhållen Teckenspråks/dövblindtolks- utbildning Av fyra skolor som infört integrerad teckenspråkstolkutbildning svarar tre att de kräver gymnasiekompetens, en svarar att de följer vad gäller förkunskaper. Skolorna har olika tester vid antagningen, dels testas kunskaper i svenska, men även lämplighet som tolk, förmåga till empati. En skola testar kunskaper i teckenspråk och syntolkning. Som meriter har skolorna uppgett kunskaper i andra språk. Om antalet sökanden är högre än antalet utbildnings- platser. Hur rangordnar ni eleverna? Alla skolor går efter grundkraven i första hand. Om de sökande är likvärdiga ser skolorna bl.a. till social kompetens och mognad, ål- der, kön, allmänbildning, språklig förmåga, attityd till yrket, moti- vation, lämplighet m.m. Det varierar stort mellan skolorna. På vilket sätt och efter vilka kriterier bedömer ni lämpligheten för att bli tolk? Även på denna fråga varierar svaren mellan skolorna. Någon skola talar om balansen mellan en sökandes olika egenskaper, meriter och social kompetens, en annan skola svarar att de vid antagningen fått en första bedömning och att de därefter får en bättre uppfattning av lämpligheten. För en skola är en positiv attityd till språk och människor viktig, de vill inte ha någon barm- härtig samarit som vill hjälpa stackars döva. Andra viktiga egen- skaper enligt en skola är simultankapacitet. Skolorna hänvisar också tillbaka till svaren på frågan om antagningstest. Om ni avråder en elev som blivit antagen till utbild- ningen i teckenspråk eller den sammanhängande teckenspråks- tolkutbildningen från att fortsätta utbildningen – vilka motiv/ skäl finns för detta? Här uppger skolorna elevernas bristande lämplighet, men även språkutveckling. Hög frånvaro kan vara ett skäl, eller att man inte uppnått delmålen . Anser ni att er utbildning har tillräckligt med resurser när det gäller Fyra skolor anger brist på teckenspråkslärare, fem anger brist på läromedel samt interaktiva IT-baserade material. Några skolor framhåller brist på ekonomiska resurser för att investera i teknik, andra svar är att de saknar fortbildning för lärare, tolklärare och uppföljningsmaterial. Finns det tillräckligt med praktikplatser i relation till utbildningens behov? 6 skolor svarar nej, 1 svarar ja men tillägger att praktikplatser inte alltid erbjuds. En skola påpekar dessutom att det nästan inte alls får att skapa plats för språkpraktik under den – dvs. un- der teckenspråkslinjen. sätts inte betyg på eleverna som deltar i tecken- språksutbildningen eller i teckenspråkstolkutbildningen. Anser ni att de intyg som utfärdas ska ersättas med betyg? Samtliga skolor svarar nej. Som motiv anges bl.a. Svårt att betygsätta en färdighet – tolkning innefattar många olika färdigheter som tillsammans utgör basen för tolkning. Det går inte med nuvarande rekrytering och uppläggning av studi- erna. Omdöme kan inte sättas eftersom kursupplägget inte stämmer överens med de förutsättningar som krävs för att få sätta omdöme enligt regelverken. Då är kursintyg enda möjligheten om inte andra förutsättningar skapas eller att auktorisation ska ersätta intyg. Indirekt sätter vi betyg eftersom den studerande erhåller utbild- ningsbevis vid godkänt resultat. I annat fall ges ett intyg. Det fungerar bra med nuvarande ordning. Utbildningen är processinriktad. finns det möjlighet att genomgå prov på Kam- markollegiet för att bli auktoriserad teckenspråkstolk. Anser ni att auktorisationen behövs? 6 svarar oreserverat ja, en svarar att det beror på vad som ligger i auktorisationsbegreppet. Samma skola menar att auktorisationen inte kan ersätta yrkesexamina, men att det är externa be- dömares kvittens på tolkens kompetens. En skola tillägger att auktorisationen bör komma efter ett – yrkesarbete. En annan skola svarar att auktorisationen behövs för att säkerställa kvaliteten. Förbereder ni era elever för auktorisationsprovet? Exempelvis genom att gå igenom gamla prov? Tre skolor svarar ja, tre skolor svarar nej. De skolor som svarar ja säger att de gör det inom ämnet samhällskunskap med Samhälls- guiden som litteratur. Skolorna använder även gamla prov i under- visningen. En skola svarar varken ja eller nej och anger istället att deras ut- bildning är av så hög kvalitet att den förbereder för auktorisation. Anser ni att godkänd genomgången teckenspråks- tolkutbildning automatiskt borde leda till auktorisation (under förutsättning att utbildningen/examination anpassas till Kam- markollegiets krav)? Tre skolor svarar ja. Tre skolor svarar nej, men svarar att auktorisationen bör komma yrkeserfarenhet. En skola menar att arbetsgivaren bör kräva auktorisation yrkeserfarenhet. En skola svarar varken ja eller nej utan menar att det beror på vad auktorisationen innebär – istället för betyg eller? Anser ni att det finns behov av en fristående tvåårig teckenspråkslinje – dvs. en som inte är avsedd att vara för- beredande för tolkutbildningen. 6 skolor svarar ja, en svarar nej – men den skola efterlyser ändå en fristående teckenspråksutbildning. Alla människor bör ha möjlighet att lära sig teckenspråk, oavsett yrkesval. Det är först när man behärskar språket någorlunda som man kan ta ställning till om man vill blir tolk eller inte. En mängd människor vill lära sig teckenspråk utan att bli tolkar av språkintresse eller för att kombinera med annan yrkesutbildning. Det finns ett stort intresse hos många ungdomar att lära sig teckenspråk, men de vill inte bli tolkar. Det finns många yrkesom- råden, t.ex. assistenter, särskolor där teckenspråk behövs i kommu- nikationen. Det är bra med flera alternativ för dem som inte vill bli tolkar och för dem som blir avrådda från att bli tolkar. Därför att det finns intresse för språket och det finns en rad yr- ken som behöver teckenspråks kunskaper. Nej – Det skulle däremot vara intressant med en språkutbildning som inte nödvändigtvis behöver vara . teckenspråkslinjen är omodern. Det behövs en alternativ utbildning i teckenspråk som inte nödvändigtvis behöver leda till tolkexamen. En ny form av utbildning som skulle kunna vara behörighetsgi- vande för tolkutbildning. Endast en skola har lämnat synpunkter som rör tolkutbildningen: Vi har märkt att kvalitén på tolkar har försämrats. Det är nu hög tid att göra någonting åt det. Antalet sökande har minskat på alla sko- lor, trots det antar alla skolor fortfarande samma antal elever. Detta medför att kvalitén sjunker. Antalet utbildningsplatser bör minskas för att stoppa den negativa utvecklingen med kvalitetsförsäm- ringen. Ett sätt är att återinföra centralantagning. Lagar och förordningar: Lag (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Regeringsformen (1974:152) Lag (1975:588) om bemyndigande att meddela föreskrifter om auktorisation och godkännande av översättare och tolkar Arbetsmiljölag (1977:1160) Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (HSL) Skollagen (1985:1100) Lag (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och video- gram Folkbokföringslag (1991:481) Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) Radio och TV lagen (1996:884) Bibliotekslagen (1996:1596) Lagarna (1998:1781, 1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska akti- viteter Lag (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder Lag (1999:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Lag (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) Lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar Lagen (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar Lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan Socialtjänstlagen (2002:453) (SoL) Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och kränkande be- handling av barn och elever Förordning (1968:207) om grundläggande svenskundervisning för invandrare Förordning (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare (1990:927) om statlig ersättning till flyktingmottagande m.m. Förordning (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet Förordning (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läro- medel Förordning (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen om allmän försäkring i form av bidrag till arbetshjälpmedel Förordning (1993:920) om Förordning (1994:137) om mottagande av asylsökande Förordning (1994:741) om gymnasiesärskolan Förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd Förordning (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar Förordning (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Förordning (2001:286) med instruktion för Förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikapppolitiken Förordning (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Förordning (2002:238) om ändring i Specialskoleförordningen (1995:401) Förordning (2002:1160) med instruktion för Förordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurs- center Grundskoleförordningen (1994:1134) Gymnasieförordningen (1992:394) Sameskolförordningen (1995:205) Specialskoleförordningen (1995:401) Särskoleförordningen (1995:206) läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklas- sen och fritidshemmet (Lpo94) läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf94) läroplan för förskolan (Lpö98) Läroplan för specialskolan. Kompletterande föreskrifter till Lgr80, Konventioner och normativa instrument: European Charter for Regional or Minority Languages, 5 novem- ber 1993, ETS No. 148, SÖ 2003:3 Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2000/C 364/01) resolution om teckenspråk (B4-0985/98) – EGT C 379, 7. Framework Convention for Protection of National Minorities, . 1995, ETS No. 157, SÖ 2002:2 () allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (): Standardregler för att tillförsäkra män- niskor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet International Convenant on Civil and Political Rights, 16 decem- ber 1966, SÖ 1971:42 Konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande skyldigheterna. betänkande 1999/2000:KU6 Nationella minoriteter i betänkande 2000/01:KU14 Nationella minoritetsfrågor m.m. betänkande 1976/77:KrU44 med anledning av propositionen 1976/77:87 om handikappades kulturella verksamhet m.m. betänkande 1996/97:KrU1 Kulturpolitik m.m. betänkande 1996/97:KrU9 Vissa folkbildnings- frågor betänkande 2000/01:KrU7 Folkbildning betänkande 2005/06:KrU4 Bästa språket en sam- lad svensk språkpolitik betänkande 2005/06:KrU5 Fokus på film – en ny svensk filmpolitik 1968:41 Angående vissa hjälpmedel för handikappade 1976/77:87 Om insatser för handikappades kulturella verk- samhet 1980/81:100 med förslag till statsbudget för /82, bilaga 12, 1983/84:27 Åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet 1986/87:100, Budgetpropositionen 1987 bilaga 7 Socialde- partementet (femte huvudtiteln) 1988/89:100, Budgetpropositionen 1989 bilaga 10 Utbild- ningsdepartementet (åttonde huvudtiteln) 1990/91:18 Ansvaret för skolan Prop. 1990/91:82 Om folkbildning 1992/93:159 Om stöd och service till vissa funktionshindrade Prop. 1996/97:3 Kulturpolitik 1996/97:162 Utbildning i teckenspråk för vissa föräldrar m.m. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor 1997/98: 115 Folkbildning 1998/99:105 Elever med funktionshinder – ansvar för utbild- ning och stöd 1998/99:143 Nationella minoriteter i 1999/2000:79 Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning 2000/01:79 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild- ningen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet 2003/04:140 Kunskap och kvalitet – elva steg för utveckling av gymnasieskolan 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. 2004/05:162 Ny värld – ny högskola 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället 2005/06:1 Budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2005/06:2 Bästa språket. En samlad svensk språkpolitik Regeringens skrivelse 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2005/06:3 Fokus på film - en samlad svensk filmpolitik Prop. 2005/06:112 Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmän- hetens tjänst 2005/06:192 Lära, växa, förändra. Rapporter från /05:RFR3 – Nationella minoriteter och minoritetsspråk Regeringens skrivelse 2003/04:110 Demokratipolitik Regeringens skrivelse 2005/06:95: En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006-2009 Regeringens skrivelse 2005/06:110: Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken betänkande 1980/81:UbU25 med anledning av propositionen 1980/91:100 såvitt gäller anslag till pedagogiskt ut- vecklingsarbete inom skolväsendet m.m. jämte motioner betänkande 1997/98:UbU4 Utbildning i teckenspråk för vissa föräldrar m.m. betänkande 1999/2000:UbU4 Elever med funktionshinder betänkande 2005/06:UbU1 Utgiftsområde 16. Dir. 1995:67 Ett nationellt kunskapslyft för vuxna Dir. 1995:84 konvention om regionala språk och minoritetsspråk Dir. 1995:134 Utredning om funktionshindrade elever i skolan Dir. 1997:104 Tilläggsdirektiv till Dir. 2000:66 Handlingsprogram för svenska språket Dir. 2001:65 Utredningen om läromedel för barn, ungdomar och vuxenstuderande med funktionshinder Dir. 2001:74 Utvärdering av folkbildningen Dir. 2001:100 Översyn av utbildning för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning Dir. 2003:169 Översyn av teckenspråkets ställning Dir. 2005:70 En myndighet för vuxnas lärande Dir. 2006:33 Översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningen SOU:n och departementsserien: SOU 1937:34 Särskilt tillkallade utredningsmän: Betänkande med förslag till åtgärder för förbättrande av de blindas och de dövstummas arbetsförhållanden och förvärvsmöjligheter SOU 1955:20 Utredningen rörande de nya vetenskapliga rönen på audiologiens och audiometriens område i vården av döva barn: Det döva barnets språk och talutveckling SOU 1964:61 Blind- och dövskoleutredningen: för döva och blinda SOU 1965:55 : Barn på anstalt SOU 1976:20 : Kultur åt alla SOU 1979: 50 : Huvudmannaskapet för specialskolan, SOU 1982:19 : Handikappade elever i det allmänna skolväsendet SOU 1991:97 Handikapputredning: En väg till delaktighet och inflytande – tolk för döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och talskadade SOU 1996:102 Utredningen om utbildning i teckenspråk för för- äldrar till döva barn m.m.: TUFF-teckenspråksutbildning för för- äldrar SOU 1996:167 Utredningen om funktionshindrade elever i skolan: Gymnasieutbildning för vissa ungdomar med funktionshinder SOU 1997:21 Läs- och skrivkommittén: Skolfrågor – Om skola i en ny tid SOU 1997:57 Förvaltningspolitiska kommissionen: I medborgar- nas tjänst. En samlad förvaltningspolitik för staten SOU 1997:157 Barnomsorg och : Att erövra värl- den. Förslag till läroplan för förskolan SOU 1997:192 : Steg mot en minori- tetspolitik. konvention om historiska minoritetsspråk SOU 1998:48 Utredningen om bemötande av personer med funk- tionshinder: Kontrollerad och ifrågasatt? Intervjuer med personer med funktionshinder SOU 1998:66 Utredningen om funktionshindrade elever i skolan: FUNKIS – funktionshindrade elever i skolan SOU 1998:139 En särskild utsatthet. Om personer med funktionshinder från andra länder SOU 1999:21 Utredningen om bemötande av personer med funk- tionshinder: nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder SOU 1999:39 : Vuxenutbildning för alla? SOU 2000:28 Kunskapslyftskommittén:Kunskapsbygget – det livslånga lärandet SOU 2001:48 : Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kommuner och landsting SOU 2001:56 Kommittén Välfärdsbokslut: Funktionshinder och välfärd SOU 2002:27 språket: Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket SOU 2002:106 : Visstidsutbildning vid statliga resurscenter SOU 2002:120 2000: Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan SOU 2002:121 skollagskommitté: Skollag för kvalitet och likvärdighet SOU 2003:15 Utredningen om läromedel för funktionshindrade: SOU 2003:75 Utredningen om flyktingsmottagande och intro- duktion: Etablering i möjligheter och ansvar för individ och samhälle SOU 2003:77 Sfi utredningen: Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andra språk för samhälls- och arbetsliv SOU 2003:91 Den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2003: Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning SOU 2003:95 : ArbetsKraft SOU 2003:108 Utredningen för Statens utvärdering av folkbild- ningen: Folkbildning och integration SOU 2004:30 Utredningen för Statens utvärdering av folkbild- ningen: Folkbildning och brytningstid – en utvärdering av studieför- bund och folkhögskolor SOU 2004:98 : För oss tillsammans. Om ut- bildning och utvecklingsstörning SOU 2005:1 Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst: Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillstånds- period SOU 2005:5 Utredningen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet: Det blågula huset – strukturell diskriminering i SOU 2005:37 : Tolkutbildning – nya for- mer för nya krav SOU 2005:40 Utredningen om finska och sydsamiska språken: Rätten till mitt språk. SOU 2005:41 Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering: Bortom Vi och Dom - Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering SOU 2006:29Utredningen av teckenspråkets ställning: Teckenspråk och teckenspråkiga. SOU 2006:38 Utredningen myndighet för vuxnas lärande: Vuxnas lärande – En ny myndighet Ds 2000:49 : Kompetensparadox? Hinder och möjligheter att tillvarata kompetensen på arbetsmarknaden , (2002): Interpersonell kommunikation. En studie av elever med hörselnedsättning i särskolan (, doktorsavhandling) , och , (1999): Teckenspråket. Ingår i Hyltenstam, (1999) – se nedan Domfors, (2000): Döfstumlärare – specialpedagog – lärare för döva och hörselskadade. En lärarutbildnings innehåll och rationalotetsförskjutningar (, doktorsavhandling) , Per (1983): Dövas historia. Del 1 (SIH- läromedel) , Per (1999): Dövas historia i och övriga Fredäng, (2003): Teckenspråkiga döva. Identitetsförändringar i det svenska dövsamhället (, doktorsavhandling) , . (2002): Kvalitet inom elevhälsan – vad är det och hur kan den mätas? Ingår i publikation Att arbeta med särskilt stöd – några perspektiv , (1993): Döva barns utveckling i ett tidsperspektiv. Kunskapsnivå och sociala processer (och Lärhög- skolan i , doktorsavhandling) , (1995): The development of deaf children. Academic achievement levels and social processes (: ) Hyltenstam, (1999): sju inhemska språk – ett minoritetsspråksperspektiv