sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — 10Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket 10.1Allmänt om modellen med förvaltningsområden Syftet med åtagande rörande minoriteterna enligt Europa- rådskonventionerna är att vissa minoriteters språk är en del av det svenska kulturarvet och att språkens bevarande skall främjas. Den nuvarande svenska minoritetspolitiska lagstiftningen är uppbyggd kring modellen att det skall finnas geografiskt avgränsade områden där skyddet och stödet för minoriteterna är starkare. Tanken med särskilda språkrättigheter inom ett förvaltningsområde är således att en minoritet och dess språk på något sätt är koncentrerad till ett visst geografiskt område. Modellen baseras på minoritetsspråk- konventionens uppdelning där grundläggande principer i del II skall beaktas i hela landet samt angivna rättigheter i del III skall förverkligas i namngivna områden.1 I dagens samhälle ser dock bosättningsmönstret sällan ut på det viset. Minoriteter kan vara utspridda över stora geografiska områ- den, även om det finns koncentrationer med fler individer inom vissa områden. I detta sammanhang måste vi även uppmärksamma att många människor under sin livstid väljer att flytta inom landet på grund av arbets- och utbildningsmöjligheter, familjeskäl etc. Som jämförelse kan nämnas att både och har inrättat liknande geografiskt avgränsade förvaltningsområden för det samiska språket. Enligt den finska lagen om samiska är dock vissa särskilt viktiga rättigheter knutna till den enskilda individen. Den enskilde kan åberopa rättigheterna i hela landet. För den enskilde innebär det att han eller hon alltid har rätt att använda modersmålet i särskilt utsatta situationer.2 Genom att välja en modell där särskilt stöd och skydd lämnas i vissa geografiska områden, är den enskilde individens möjligheter att värna minoritetsspråket och kulturen, beroende av var i landet 1se avsnitt 5.1. 2Finlands författningssamling, Lag om samiska /1086. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket hon eller han lever. Den enskildes önskan att tala och bevara mino- ritetsspråket blir knappast mindre om man bor utanför nuvarande förvaltningsområden. Så kallade in- och utlåsningseffekter kan uppstå för individernas språkmöjligheter och val av t.ex. bosättning och arbete. Förvaltningsområdena får inte leda tanken fel att mino- ritetskulturen och språket bara har ett berättigande i utvalda områ- den. Eftersom ramkonventionen och de grundläggande principerna i minoritetsspråkkonventionen gäller i hela landet måste det finnas förutsättningar för att minoritetsspråket är ett levande språk även utanför förvaltningsområdet. Det kan dessutom vara så att behoven i vissa fall kan vara större i en region med endast ett fåtal minori- tetsmedborgare, än i ett område där det finns många som talar språket. Ju mindre en individ hör och talar språket, desto svårare blir det att upprätthålla språkbehärskningen och överföra språket till nästa generation. finns det därför anledning att överväga om modellen med förvaltningsområden bör kompletteras med rättigheter som knyts till individen och inte enbart till ett visst territorium. Bestämmelser om rätten till modersmålsundervisning är sådana rättigheter som knutits till individen och inte till ett visst område. En sådan kombi- nationsmodell vore önskvärd, dels för individer som har samiska, finska eller meänkieli som språk och som bor utanför förvaltnings- områdena och dels för individer som har chib eller jiddisch som språk. För dessa grupper kvarstår behovet av åtgärder som främjar språkbevarandet. Skyddet i hela landet skulle även bli star- kare om de generella bestämmelserna i den föreslagna lagen om nationella minoriteter införs. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket 10.2Lagstiftningsåtgärder krävs för att bryta och vända språkbytesprocessen En utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har en värdefull språkfrämjande inverkan på det samiska språkets fortlevnad. En utvidgning påverkar språkbevarande faktorer på olika nivåer som gynnar en sådan utveckling. En reglerad officiell ställning för samiskan bidrar till status- höjande effekter på språket och ett synliggörande av samernas kultur och språk. Därmed förstärks också ett allmänt medvetande- görande om den samiska närvaron i samhället. Den samiska befolkningen har levt under ett starkt assimileringstryck (likriktningstryck) som medfört att de samiska språkvarieteterna är hotade genom en pågående språkbytesprocess. Denna utveckling är markant för det sydsamiska språket. Undanträngning vid exploateringar av traditionella samiska områden och en utbildningspolitik som inte värnat det samiska språket har av samer uppfattats som nedvärderande. Sådana och andra omständigheter har påverkat enskildas benägenhet att använda det egna språket. De negativa attityder som åtskilliga samer har mött, har påverkat många samers önskan att smälta in i majoritetsbefolkningen. En konsekvens blir att man överger sitt eget språk, till att börja med i det offentliga sammanhanget. Slut- ligen uppstår allt mera uttunnade möjligheter att överföra språket till nästa generation. Som konstaterats ovan i avsnitt 6 och 8 krävs det språkbevarande åtgärder på samhällsnivå. Enligt min mening, är det nödvändigt att genomföra insatser av övergripande natur för att kunna bryta språkbytesprocessen och stödja samiska språkets fortsatta utveck- ling. Att utvidga förvaltningsområdet till ett relativt stort geo- grafiskt område som omfattar många samer i det sydsamiska områ- det, skulle definitivt gynna språkets ställning. Fler språkvarieteter skulle främjas om stora delar av det sydsamiska språkets utbred- ningsområde blir förvaltningsområde. En sådan utvidgning skulle ligga i linje med de synpunkter som lämnat om det sydsamiska språkets särskilda behov. De övriga förslag som lämnats om förstärkt implementering av konventionsåtagandena (t.ex. till- syn, samordning, kompetenshöjande insatser) skulle förbättra för- utsättningarna för ett lyckat genomförande. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket Avsikten med att införa ett utvidgat förvaltningsområde är att fler enskilda skulle kunna komma i åtnjutande av de möjligheter som nuvarande lag om rätt att använda samiska ger. Om enskilda använder språket i många olika situationer och i större omfattning, kommer språkets närvaro i samhället att öka. Den enskilde indivi- dens språkbehärskning kan även stärkas genom att han eller hon kan nyttja språket på ett mångsidigare sätt. skulle det finnas större möjligheter för människor att klara sig bättre i sam- hället om de kan nyttja sitt modersmål i olika sammanhang. Språk- utvecklingen gynnas dessutom genom att ny terminologi införlivas i själva språket, de språkliga domänerna utökas. Språkets offentliga ställning medför nya arenor för språkanvändningen. Språket blir synligt, betraktas som godkänt och den enskildes möjligheter att använda språket ökar. betecknar den nuvarande språk- lagstiftningen som ett symboliskt genombrott av stort värde3 och erfarenheter från visar att förvaltningsområdena haft statushöjande effekt. Genom att det samiska språket blir mer synligt i samhället och kunskaperna om den samiska kulturen ökar, kan majoritetsbefolkningens inställning till samerna förväntas bli mer positiv, vilket även det gynnar språkets fortlevnad. När det gäller språkbevarande åtgärder på grupp- och individnivå kan följande konstateras. Brist på uppgifter omöjliggör en demo- grafisk beskrivning av den samiska befolkningsstrukturen. Samerna är emellertid en fåtalig befolkning inom det sydsamiska området. Området är, tillsammans med angränsande områden på norsk sida, kärnområde för det sydsamiska språket. Språkförhållandena är till del svårbemästrade: –språkbehärskningen är spridd i ett glest bosättningsmönster, –språket befinner sig i utveckling i takt med nya tiders företeelser med behov av ett standardiserings-, normerings- och termino- logiarbete och –skriftspråket är ungt och ordböcker saknas i stor utsträckning. Samisktalande är till allra största delen minst tvåspråkiga. Kunska- perna i samiska språket är fortfarande goda, hos en förmodligen tillräckligt stor del av det samiska folket, för att möjliggöra en språklig revitalisering. Det finns även samer vars starkaste språk är samiska och som därför har behov av samiskspråkig samhälls- 3 (2004) s 35. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket Bland samerna finns det en stark medvetenhet om att språ- ket är hotat och en stark önskan att bevara och främja språkets fortlevnad. Många samer som förlorat språket eller vars språk- kunskaper i sydsamiska är begränsade vill återta språket. Det inne- fattar även en växande medvetenhet om att språkbevarande åtgär- der kommer att behövas och att man bär en del av ansvaret själv. Den samiska befolkningen har företrädare och organisationer som aktivt driver språkpolitiska frågor. Det finns samiska insti- tutioner och ett påtagligt samiskt kulturarv i regionen som efter- frågas allt mer av en intresserad allmänhet. Täckande sydsamiska media saknas dock. Det som också talar för att ge språket en offi- ciell ställning, är att samerna själva anser sig ha behov av åtgärden. Det har framkommit i politiska arbete och i särskilda språkprojekt. De resultat utredningen fått fram stärker denna bild. Samerna önskar en samiskspråkig service, särskilt för vissa sektorer av det allmännas utbud. De skulle även använda sig av de samhälls- tjänster som föreslagen lagstiftning ger rätt till. Om förvaltningsområdet utvidgas till att omfatta även det syd- samiska området förväntas samerna arbeta aktivt med de minori- tetspolitiska frågorna på lokal, regional och nationell nivå.4 Det innebär en förstärkning av samernas eget arbete att värna moders- målet. Utvidgningen av förvaltningsområdet får därmed även en mobiliserande effekt på samernas egna språkfrämjande arbeten. En utvidgning av förvaltningsområdet för samiska gynnar språkbeva- randet på grupp- och individnivå. 4 se förslag i delbetänkandet, avsnitt 6.8.2. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket 10.3Sakområden som skall lagregleras inom förvaltningsområdet Lagstiftningens innehåll bör ha samma omfattning för alla förvalt- ningsområden. Frågeställningar om utökad skriftlig service och möjligheter till service på samiska i samband med hälso- och sjuk- vård bör bedömas i samband med föreslagen utvärdering av mino- ritetslagstiftningen. Ett utvidgat förvaltningsområde för samiska skall omfatta samma sakområden som nuvarande lagstiftning rörande rätten att använda samiska i muntliga och skriftliga kontakter med kommunala och statliga förvaltningsmyndigheter och domstolar. Förskoleverk- samhet och äldreomsorg skall helt eller delvis kunna erbjudas på samiska språket. Myndigheterna skall även i övrigt sträva efter att bemöta den enskilde på samiska. Barns behov av att få utveckla en kulturell identitet och samiska språket skall särskilt uppmärksammas och framhållas i lagtext. För all myndighetsutövning, oavsett nivå och sakområde, skall rättighetsupplysning fungera för såväl allmänheten som för egen personal samt att tillämplig samhällsinformation i övrigt skall kunna erbjudas på samiska. Myndigheterna skall utåt visa att de betjänar allmänheten även på samiska. Nuvarande regler för särskilda tider och särskild plats för besök samt undantagen vid särskilda skäl för myndighetskontakt på samiska, skall kvarstå. En utvidgning av förvaltningsområdet för samiska innebär nya åta- ganden för kommuner, landsting, statliga myndigheter och dom- stolar i det aktuella området. Befintlig myndighetsutövning och anknuten förvaltning och service utökas med en skyldighet att bemöta den enskilde på samiska språket. Denna typ av rättighets- lagstiftning bör inte skilja mellan olika förvaltningsområden, utan ha samma innehåll i samtliga förvaltningsområden. Det underlättar för såväl individen, som för myndigheternas tillämpning. Slut- satserna av myndigheternas möjligheter och beredskap (avsnitt 9) ger inte heller anledning att undanta särskilda sakområden eller myndigheter. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket De rättigheter nuvarande minoritetsspråkslagstiftning ger att använda samiska i kontakter med förvaltningsmyndigheter och domstolar skall även gälla i det utvidgade förvaltningsområdet. Rätten eller möjligheten att använda samiska är oberoende av om personen behärskar svenska eller inte. Förvaltningsmyndigheter skall även i övrigt sträva efter att bemöta enskilda på minoritets- språket. Kontakt med myndighet skall tolkas som att även myn- digheten vid eget kontaktinitiativ strävar efter att använda samiska. Myndigheterna skall även utåt visa att de betjänar allmänheten på samiska. Erfarenheter från visar att det praktiska genomförandet av lagstiftningen kan behöva tid. Av den anledningen kan det finnas skäl att föreslå prioritering av vissa sakområden. En sådan ansats skulle dock lätt kunna misstolkas och ge skäl till onödiga fördröjningar av lagens implementering. Genom att i stället undersöka hur efterfrågan ser ut och var den kan uppstå kan myndigheterna planera för en resurs- och kunskapsuppbyggnad. Därigenom ges möjligheter att hitta smidiga och långsiktigt fungerande lösningar t.ex. genom fortlöpande rekrytering av ny personal. Enkätundersökningen och myndigheternas yttranden visar också att efterfrågan på myndighetskontakt på samiska inte förväntas öka nämnvärt på kort sikt. Det förstärks av det faktum att den samiska befolkningen är förhållandevis liten och att språksituationen ser ut som den gör. Med anledning av ovanstående resonemang är det rimligt att de bestämmelser som medger myndigheten rätt till en begränsad ser- vicenivå5 kvarstår under ett övergångsskede, även med hänsyn till den inskränkning som det medför för individen. Efter hand kan behovet av myndighetskontakt på samiska komma att öka och kunna tillgodoses fullt ut. Regeringen kan därutöver undanta både statlig- och, på begäran, kommunal- och landstingsverksamhet från den språkliga servicen. En myndighet kan till exempel ha mycket liten kontakt med allmänheten. När den i delbetänkandet före- slagna utvärderingen görs, senast efter lagstiftningens ikraftträdande, bör man noga analysera hur situationen har utveck- lats.6 har vi det förhållandet, att praktiskt taget alla berörda statliga myndigheter och domstolar på högre nivå, är berörda av minoritetsspråklagstiftningen. 5Rätt att bestämma tider och plats för besök och telefonsamtal. 6se avsnitt 15. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket nuvarande tillämpning bör kunna tillvaratas inom de egna orga- nisationerna. Den samiska befolkningen i det sydsamiska området ger tydligt uttryck för att förskoleverksamhet, skola, äldreomsorg, hälso- och sjukvård samt kulturverksamheter på samiska är områden som i första hand efterfrågas. Om språket skall kunna stärkas är det mest angeläget med sats- ningar inom förskole- och skolverksamhet eftersom antalet talare kan utökas på relativt kort sikt. Lagförslaget ger möjlighet att kunna få förskola helt eller delvis på samiska. Ingen förändring gentemot nuvarande lag föreslås. Denna möjlighet stärker och utvecklar barns möjligheter att tillägna sig samiska och en aktiv tvåspråkighet. För det enskilda barnet anses det innebära något mycket positivt. Förskolans betydelse för barns utveckling av modersmålet och den kulturella identiteten behandlas nedan7. En lagstadgad rätt till samiskspråkig förskoleverksamhet erbjuder såle- des en av grundstenarna för det fortsatta arbetet med att stärka barns språkutveckling. Motsvarande regelverk gäller för äldreomsorgen, där möjligheter skall finnas att få den helt eller delvis på samiska inom förvalt- ningsområdet. Ingen förändring rörande detta föreslås. Tanken är att äldre skall få åldras med värdighet och att de skall kunna bli för- stådda och kunna uttrycka sig på sitt eget språk. Äldreomsorg som bedrivs på samiska ger enskilda möjlighet att åldras där kulturell tillhörighet och traditioner kan uppmärksammas. Många äldre tap- par även sina senare inlärda språk och endast modersmålet består. Ytterst handlar det således om att ge människor livskvalitet och självaktning. Den lagstadgade rättigheten till samiskspråkig äldre- omsorg stärker den enskildes möjlighet att få sådant bemötande. Av största vikt är att myndigheterna lämnar information om minoritetsrättigheter till såväl den samiska befolkningen, som till den egna personalen och att detta fungerar från och med lagens ikraftträdande. Den tillämpliga samhällsinformationen i övrigt skall kunna erbjudas på samiska. Det är inte godtagbart att informa- tionsskyldigheten brister såsom skett i en del fall i län.8 Ett effektivt sätt att få ut riktad information är via samiska organisationer och andra nätverk. Denna möjlighet har inte nyttjats fullt ut i . 7avsnitt 13 och 14 nedan och delbetänkandet avsnitt 7. 8se delbetänkandet avsnitt 6.7. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket För all myndighetsutövning, oavsett nivå och sakområde, skall rättighetsupplysning och tillämplig samhällsinformation erbjudas på samiska. Bemötandet har stor betydelse och inkluderar myndig- heternas meddelanden, kungörelser, anslag och annan information till allmänheten samt skyltar och blanketter med ifyllnadsan- visningar. Skola, hälso- och sjukvård samt kulturbefrämjande aktiviteter på samiska efterfrågas också tydligt i enkätsvaren. Ett ställnings- tagande till hälso- och sjukvårdsfrågor inom minoritetslagstift- ningen föreslås ske vid den utvärdering som bör ske senast efter att utvidgningen av förvaltningsområdet trätt i kraft. Se för- slag i avsnitt 16.3. Inom den offentliga kulturverksamheten bör den samiska befolkningens behov av stöd för den egna kulturen beak- tas. Utbildning är ett viktigt område för den språkliga revitali- seringen och behandlas längre fram i betänkandet. 10.4Förslag till geografisk avgränsning av ett utvidgat förvaltningsområde Det utvidgade förvaltningsområdet för samiska bör omfatta , , och kommuner samt de tillkommande kommunerna , , , , , Lyck- sele, , , , , , , , Vil- , , , , , och . Den utvärdering som föreslås i delbetänkandet bör bedöma möj- ligheterna för återstående kommuner i , , och att ingå i det förvaltningsområdet för samiska. När väljer en minoritetspolitisk modell med förvaltnings- områden, där särskilda regler gäller, är det viktigt att en stor del av minoriteten faktiskt bor i det området. tar, som tidi- gare nämnts, upp situationen för sydsamiskan och konstaterar att dess användare till övervägande del hamnat utanför nuvarande för- valtningsområde för samiska. Tanken med att utvidga förvaltnings- området måste således, enligt min mening, vara att en större andel av den samiska befolkningen skall komma i åtnjutande av det skydd som del III i minoritetsspråkskonventionen omfattar. Genom det nu föreslagna förvaltningsområdet för samiska, skulle en stor del, Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket en majoritet (sannolikt ca. av röstlängd), av samerna i omfattas av särskilda åtgärder enligt konven- tionens del III. Det kan också konstateras att en väsentlig del av det sydsamiska språkets utbredningsområde på svensk sida kom- mer att ingå i och med den föreslagna utvidgningen. Avgränsningen har betydelse för de lokala områden, språköar, där det finns ett lokalt engagemang för sydsamiska. Den geogra- fiska basen för den samiska språkdomänen utökas också i sin hel- het, inklusive för de två nordligare varieteterna, lule- och nord- samiska. Med föreslagen utvidgning kommer praktiskt taget hela det samiska kärnområdet på svensk sida att innefattas, exempelvis alla fjäll- och gränskommuner. Det betyder att de flesta olika samiska kulturyttringar, till exempel skogs- och fjällsamekultur samt nord- och sydsamisk kultur kan tillåtas att slå igenom i utvecklingen av språken. Det är också viktigt att få med starka samiska fästen såsom där det bor ett stort antal samer och där utgör ett center för samiska studier. Området inrymmer också de större dialektala olikheterna av samiskan. I stort är samtliga samebyar inbegripna vilket har betydelse som en bas för användning av samiskan. Den privata sfären och renskötseln är de största arenorna för språkanvändningen. Området är sammanhängande vilket ökar samarbetsmöjligheterna för såväl samerna själva som myndigheterna. Skydd och främjande genom lagstiftning om ett förvaltnings- område för samiska har tidigare bedömts ha en positiv verkan för språkets fortlevnad. Ett grundläggande språkligt revitaliseringsar- bete som förmår vända språkbytesprocessen för en befolknings- grupp som har relativt få talare, kräver att så många som möjligt kan nås. Den främsta garantin för detta är , att ett så stort sammanhängande förvaltningsområde som möjligt utses. Övriga hithörande samhällsinsatser kan samordnas bättre, till exempel samiskspråkig information, modersmålsundervisning och befintliga lärarresurser. Närheten till och den norska delen av Sápmi, är betydel- sefull. Nord-, lule- och sydsamiskan fortsätter på norsk sida i form av sammanhängande språkbälten. Språken har en gemensam tradi- tion i Sápmi, oberoende av nuvarande riksgränser. Det föreslagna förvaltningsområdet bidrar till ett ömsesidigt stärkande av språket. Särskilt inom det sydsamiska området förekommer flera gemen- samma språkanknutna projekt över . Några svenska kommuner intresserar sig för samarbete kring utbildning med den Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket Vid utredningens besök har stort intresse visats för gränsöverskridande samarbete från såväl samiskt som kommunalt håll. Det har ofta framhållits för utredningen att vi borde kunna dra nytta av de norska resurserna som vida överstiger språksats- ningarna på svensk sida. Det är angeläget att detta gränsöverskri- dande samarbete fortsätter på alla nivåer och kan utökas för att för- stärka det språkliga revitaliseringsarbetet. På norsk sida pågår också en liknande process för att inkludera det sydsa- miska området i det administrativa språksystemet. Förutom föreslagna samiska språkcentra (som förklaras i avsnitt 12), kan och förutses verka som stödjepunkter i ett revitaliseringsarbete. Universiteten kan ge en vitalitet genom sina omvärldsuppdrag. Vid finns Samiska studier och en centrumbildning för samisk forskning. I finns, utöver universitet, Gaaltije - sydsamiskt kulturcentrum jämte det statliga Samiskt informationscenter () som har natio- nellt informationsuppdrag. för sydsa- miska språket är stationerad i kommun jämte Sameskolan9 i . Det utvidgade förvaltningsområdet överensstämmer på det stora hela med den politiska ambition som uttryckt10. Det framgår som ett samepolitiskt önskemål, att förvaltningsområdet för samiska i en första etapp bör utvidgas till att även omfatta delar av det sydsamiska området. Som en uppmaning för det egna poli- tiska arbetet anförs: Att fördjupar kraven på en översyn av den samiska språk- lagen m.m., att samiska språket skall betraktas som likvärdigt med det svenska språket i hela det samiska området och med en officiell ställ- ning i hela det samiska området, oavsett vad som pekas ut som samiska förvaltningsområden eller inte.11 Direktiven för utredningen anger att ett utvidgat förvaltnings- område bör så långt som möjligt vara sammanhängande. Mitt för- slag skall därför ses i sin helhet mot bakgrund av samernas egna behov och förutsättningar, språkets hotade ställning och de möj- ligheter som en ökad offentlig användning av språket kan ge. 9Sameskolorna sorterar under Sameskolstyrelsen, en statlig förvaltningsmyndighet. 10Sametinget (2004) kap. 5. 11Sametinget (2004) s 35. Utvidgning av förvaltningsområde för samiska språket 10.5Förslag till åtgärder för att underlätta genomförandet av en utvidgning För att underlätta genomförandet av utvidgningen av förvaltnings- området för samiska bör en styrgrupp/arbetsgrupp under ledning av myndigheten med tillsynsansvar för de samiska minoritetsfrå- gorna tillsättas.