sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Enkäten visar också att det finns ett intresse för aktiviteter som att måla och teckna, spela teater och dansa även bland gymnasie- elever. av eleverna i årskurs 2 vill till exempel kunna ägna sig åt att måla och teckna på skoltid. Fråga 10 Vilka av följande aktiviteter vill du kunna göra på skoltid? Använda olika material och tekniker exempelvis: måla, teckna eller arbeta i trä, lera, textil Använda Powerpoint eller Photoshop Spela instrument eller sjunga Spela teater eller öva cirkus Pojkar och flickor har något olika önskemål om aktiviteter. och teater intresserar till exempel relativt många flickor men få pojkar i undersökningen, Vi har tidigare kunnat konstatera att var man bor påverkar vilka aktiviteter som är möjliga i skolan. Med detta i åtanke är en intressant fråga huruvida också önskemålen om aktiviteter skiljer sig mellan eleverna från olika kommuntyper. Och några sådana skillnader kan identifieras – fler storstadselever än glesbygdselever framför till exempel önskemål om dans. Men nästan var fjärde elev i de mindre kommunerna är också intresserade av dans, som endast en av tio har haft möjlighet till detta under skoltid. En av fyra av dessa elever är vidare intresserade av att spela teater medan har haft sådana möjligheter på skoltid. En slutsats är alltså att intresse för musik, dans och teater också finns bland elever från mindre kommuner, men att möjligheterna till sådana aktiviteter är mindre än i storstadsskolorna. Anmärkningsvärt få elever anser sig ha möjlighet att bestämma över aktiviteter på skoltid. Detta gäller oavsett aktivitet. Naturligt- vis är elevernas uppfattning om inflytande en annan fråga än huruvida de faktiskt äger inflytande. Läsa böcker och skriva egna texter är de aktiviteter inom vilka flest elever anser sig ha möjlighet till medbestämmande. Det är också de aktiviteter som flest elever regelbundet också ägnar sig åt. Inflytandet över aktiviteter som att dansa, spela teater, filma eller fotografera är betydligt mindre utbrett men så är också möjligheten att ägna sig åt dem. Fråga 11 Vilka av följande aktiviteter kan du vara med och bestämma om att du kan göra på skoltid? Använda olika material och tekniker exempelvis: måla, teckna eller arbeta i trä, lera, textil Spela instrument eller sjunga Använda Powerpoint eller Photoshop Spela teater eller öva cirkus Undersökningen indikerar att inflytandet över skolaktiviteterna inte ökar med åldern. De skillnader mellan åldersgrupperna som finns kan istället, åtminstone delvis, förklaras av att eleverna i olika årskurser har olika aktiviteter. Så upplever till exempel relativt många yngre elever att det har möjlighet att vara med och be- stämma över aktiviteter som att spela och sjunga. Fler äldre elever än yngre upplever å andra sidan att de har inflytande över aktiviteter som powerpoint och photoshop, film och fotografering. Inte heller verkar möjligheten till inflytande variera mellan sko- lor i olika kommuntyper. Elever från storstadsskolor verkar emellertid i högre utsträckning anse sig ha inflytande över aktivi- teter som att spela instrument, sjunga eller spela teater än övriga elever. Detta kan dock förklaras av att fler elever ur den först- nämnda gruppen faktiskt ägnar sig åt dessa aktiviteter. Intressant nog verkar elever med funktionshinder generellt upp- leva större möjligheter att vara med och bestämma än icke-funk- tionshindrade. Skillnaderna mellan grupperna är emellertid små. Upplevelser på skoltid handlar för de allra flesta barn och ung- domar om att se på film eller gå på bibliotek. Det är också noter- bart att över en tredjedel av respondenterna svarar annat på den här frågan. Vilka upplevelser de då har i åtanke är svårt att veta. Konserter, teater- och museibesök hör inte till vanligheten för majoriteten av eleverna. och konst är än mer sällsynt. Vilka upplevelser har du varit med om på skoltid? Lyssnat på levande musik Resultaten visar inte på några större skillnader mellan pojkar och flickor. Inte heller varierar svaren mellan elever från olika årskurser i någon större omfattning. Skolornas program för kulturella upp- levelser verkar omfatta de flesta. Gruppen funktionshindrade elever har emellertid, jämfört med övriga elever, i något mindre utsträck- ning haft möjlighet att gå på bibliotek och se på film. Skillnaderna mellan storstadsregioner och glesbygd är relativt små. Det finns två undantag. Dels har en betydligt större andel elever i storstadskommuner () gått på bibliotek än vad som är fallet bland eleverna i glesbygdskommunerna (). Dels har storstadseleverna också i högre utsträckning haft möjlig- het att lyssna på levande musik. Å andra sidan visar undersök- ningen att något fler elever i glesbygdskommuner har haft möjlig- het att se på dans och film genom skolan. Skillnaderna mellan skolor på olika håll i landet förefaller alltså mindre vad gäller upp- levelser än vad gäller aktiviteter inom i alla fall vissa kulturområden. Fler elever i de mindre kommuner än i storstadsregionerna har exempelvis sett på dans men betydligt färre av dem har haft möjlig- het att själva dansa. En liten men intressant detalj är att elever med en eller båda föräldrarna födda utomlands i högre utsträckning än elever med svenskfödda föräldrar har besökt museum. Vilka upplevelser är eleverna nöjda med? Filmbesök framstår som den populäraste upplevelsen i skolans regi bland både pojkar och flickor. Biblioteksbesöken tycker eleverna inte är lika spännande. Noterbart är att relativt få elever, med tanke på att majoriteten av dem faktiskt besöker bibliotek, anser sig nöjda med biblioteksbesöken. Som tidigare konstaterades har inte alla elever genom skolan fått möjlighet att besöka museum, se på dans eller teater eller lyssna på levande musik. Det är därför givet att färre elever förklarar sig nöjda med dessa aktiviteter. De elever som har haft sådana möjlig- heter verkar emellertid i ganska hög utsträckning nöjda. av dem har exempelvis gått på teater och förklarar sig också nöjda med teaterbesöket. SOU 2006:45 Bilaga 2 Fråga 13 Vilka upplevelser har du varit nöjd med på skoltid under det senaste Lyssnat på levande musik Det antyds skillnader mellan pojkar och flickor. Generellt verkar fler flickor än pojkar vara nöjda med sina upplevelser på skoltid. av pojkarna är nöjda med upplevelser som inte funnits med bland svarsalternativen och svarar annat på frågan. Undersök- ningen ger ingen ledtråd till vad detta skulle kunna vara och återigen kan man misstänka att vi inte riktigt lyckats fånga vad många pojkar anser vara upplevelser inom skolan. Variationer mellan nedbrytningar över årskurser, etnisk bak- grund och hemkommun förefaller till stor del korrespondera mot vilka upplevelser eleverna har haft möjlighet att ta del av. Inte heller är skillnaderna i nöjdhet särskilt stora mellan elever med eller utan funktionshinder. Vad vill barnen och ungdomarna själva göra? Det finns ett intresse för kultur och kulturella aktiviteter bland många barn och ungdomar. Framförallt är filmintresset stort. Men även teater, konserter, museum och dans intresserar åtminstone kring av respondenterna i undersökningen. Intresset är med andra ord större än faktiska kulturella upplevelser inom skolans ramar. Nästan hälften av eleverna säger sig till exempel vilja gå på teater medan av dem också har gjort det. Fråga 14 Vilka av följande saker vill du kunna göra på skoltid? Lyssna på levande musik Pojkar och flickor har olika intressen. Teater, konserter och fram- förallt möjlighet att se på dans intresserar fler flickor än pojkar. Pojkarna i undersökningen eftersöker istället upplevelser som inte finns med bland svarsalternativen. Mer än hälften av dem har svarat annat på frågan. Elever med funktionshinder skiljer sig inte heller här i särskilt hög utsträckning från övriga elever. Bland den sistnämnda gruppen finns emellertid ett något större intresse för film. Nedbrytning över årskurser visar inte några större skillnader mellan eleverna. Undersökningen antyder emellertid vissa samband mellan var man bor någonstans och vilka intressen man har. Elever från stor- stadsregionerna är intresserade av att besöka museum och se på dans i högre utsträckning än eleverna på andra håll i landet. Något fler elever från de mindre kommunerna är å andra sidan intresse- rade av att på gå teater. Generellt kan sägas att relativt få elever anser sig ha inflytande över upplevelser i skolans regi. När det gäller film- och biblioteksbesök menar emellertid rätt många av eleverna att de kan vara med och bestämma. Inflytande över konserter, dans, konst och teater verkar däremot förbehållet ett fåtal elever. Delvis är detta en konsekvens av att få elever har haft möjlighet till sådana upplevelser och akti- viteter. Men det är också möjligt att svaren kan ses som en indi- kator på att kulturen inte har någon given plats i skolans vardag, att eleverna överhuvudtaget inte reflekterar över möjligheten att få uppleva till exempel dans eller teater. Fråga 15 Vilka av följande saker kan du vara med och bestämma om att du kan göra på skoltid? Lyssna på levande musik Fler pojkar än flickor anser sig kunna vara med och bestämma över annat vilket torde förklaras av att pojkarna också är mer intres- serade av annat. Annars råder inga större skillnader mellan pojkar och flickor. Inte heller kan några större skillnader mellan andra grupper i undersökningen identifieras. Det vanligaste hindret enligt eleverna är att aktiviteter och upp- levelser kostar för mycket. En tredjedel av eleverna menar också att läraren kan vara ett hinder. Relativt många, i alla fall bland pojkarna, svarar vet inte på frågan. Fråga 16 Vilka hinder finns om du inte kan göra det du önskar på skoltid? Svårt att ta sig dit Det jag vill göra finns inte i kommunen Svårt att ta sig in i lokalen Får inte för mina föräldrar Betydligt fler flickor än pojkar anger ekonomiska hinder. Pojkarna svarar istället i högre utsträckning vet inte. Detta kan vara avhängigt av att de aktiviteter som flickorna önskar göra helt enkelt kostar mer än pojkarnas förslag. Det kan också tolkas som att skolan har dålig beredskap att möta just flickornas önskemål. Eventuella funktionshinder verkar inte påverka vilka hinder man stöter på i särskilt hög utsträckning. Svaren svårt att ta sig dit och svårt att ta sig in i lokalen är till exempel inte särskilt vanliga svar bland elever med funktionshinder. Svårt att ta sig in i lokalen anges till exempel endast av av eleverna med funktions- hinder som ett hinder. Funktionshinder är emellertid av olika slag. För rörelsehindrade barn och ungdomar är otillgängliga lokaler naturligtvis ett större hinder än för barn och unga med läs- och skrivsvårigheter och vi har ingen klar uppfattning om vilka olika slags funktionshinder som ryms inom gruppen. Endast en av tre elever har lämnat förslag eller idéer på skol- aktiviteter. Pojkarna förefaller här vara något mer aktiva än flickor- na. Det är vidare intressant att notera att elever med funktions- hinder i högre utsträckning (av dem) har lämnat förslag på aktiviteter än andra elever. SOU 2006:45 Bilaga 2 Fråga 17 Har du lämnat förslag eller idéer till skolan om vilka aktiviteter du skulle vilja göra i skolan? Vilka förslag har barnen och ungdomarna kommit med? Barnen och ungdomarna har kommit med många olika förslag. Många av dem gäller klassresor och studiebesök. Föreslagna studie- besök kan vara allt från fabriker till teatrar och museum. Andra förslag gäller aktiviteter som att se på film eller dansa. Några elever har velat sätta upp teaterföreställningar medan andra har framfört förslag om mer fotboll. Barn och ungdomar har möjlighet till många olika fritids- sysselsättningar. Med tanke på att frågan om fritidssysselsättningar följs av en ganska diger samling i förväg definierade svarsalternativ i enkäten är det intressant att notera att nästan hälften av respon- denterna också lägger till svaret annat. TV, dvd och video, liksom datorspel och Internet kommer de flesta barn och ungdomar i kontakt med . Umgänget med vän- ner är också en viktig del av mångas fritid. Lyssna på musik ägnar sig många åt, likaså är sport och idrott, träning och tävling vanliga inslag i de flesta respondenters fritid. Biobesök och shopping är andra vanliga aktiviteter. Aktiviteter som att måla och teckna, spela instrument och sjunga, dansa och spela teater är emellertid mindre vanliga. Fråga 20 Brukar du själv göra något av följande på din fritid? Se på tv, dvd, video Använda dator, spel, Internet Sporta/idrotta/träna Hjälpa till i hushållsarbetet hemma Ta hand om djur Spela musikinstrument, sjunga, spela i band, vara Gå på konsert eller festival Åka skateboard, inlines, snowboard, BMX, Sy, sticka, pyssla, snickra med motorer, fixa maskiner och apparater Gå på fritidsgård, ungdomsgård De allra flesta barn och ungdomar konsumerar kultur. Genom IT- utvecklingen är utbudet av musik och film stort och lättillgängligt. Enkätresultaten visar att många laddar ner film och framförallt musik från nätet. Både flickor och pojkar delar intresset för film men fastnar för olika genrer - pojkar gillar action och flickor drama. Komedier står dock högt i kurs inom båda grupperna. Nedbrytningar av respondenternas svar visar på en hel del skill- nader mellan olika grupper. Det finns några tydliga skillnader mellan pojkars och flickors fritidsaktiviteter. anger shopping som en fritidssysselsättning medan nästan två tredjedelar av flickorna markerat detta svar i enkäten. Flickorna hjälper också till med hushållsarbetet hemma i högre utsträckning än pojkarna. Fler flickor än pojkar ägnar sig åt aktiviteter inom kultur- områden som litteratur, dans och konst. Resultaten visar också att elever med utlandsfödda föräldrar dansar i högre utsträckning än elever med svenskfödda föräldrar. Skillnaderna mellan könen är mindre tydliga vad gäller musik och teater. och fixa är å andra sidan aktiviteter som intresserar långt fler pojkar än flickor. Jämför man barn och ungdomar med funktionshinder med icke- funktionshindrade blir den övergripande bilden att de utan funktionshinder har fler fritidsaktiviteter. Färre funktionshindrade svarar att de brukar träffa kompisar, använda datorer, spel och Internet, sporta och träna med mera. Funktionshindret fungerar antagligen begränsande för en del barn och ungdomar i de här sam- manhangen. TV, datorer, Internet, video och dvd finns tillgängligt varhelst man bor. Aktiviteter som att träffa kompisar, läsa läxor, sporta och att shoppa ägnar sig också barn och ungdomar åt i ungefär samma utsträckning oavsett hemkommun. Några aktiviteter som att spela instrument, sjunga, dansa och läsa böcker är betydligt vanligare i storstadsregionerna än i övriga landet. Att spela teater, filma och fotografera är emellertid lika vanligt (eller rättare sagt ovanligt) bland barn och ungdomar oavsett var i landet de bor. Vad vill barn och ungdomar göra på sin fritid? Det sociala umgänget prioriteras högt av respondenterna. Likaså söker de allra flesta underhållande aktiviteter. Datorer, spel och Internet, tv, video och dvd intresserar majoriteten av barnen och ungdomarna. Här råder alltså en ganska god överrensstämmelse mellan vad man vill göra och vad man också gör. Undersökningen visar att det finns ett intresse också för mer skapande aktiviteter. Även om relativt få elever brukar dansa, spela teater, filma och fotografera visar svaren att det faktiskt finns ett intresse för sådana aktiviteter inom traditionella kulturområden. Nästan hälften av flickorna skulle vilja dansa medan ungefär en tredjedel av dem också gör det. Nästan hälften av flickorna skulle vilja filma och fotografera medan endast en fjärdedel av dem också Som jämförelse kan nämnas att av pojkarna anger att de ägnar sig åt sport och idrott medan av dem nämner att de vill ägna sig åt detta. Efterfrågan på aktiviteter inom kulturområdet förefaller vara större än utbudet, sport och idrott har i vilket fall en mer självklar plats i ungas fritid. Fråga 24 Vad av det här vill du kunna göra på din fritid? Se på tv, dvd, video Använda dator, spel, Internet Sporta/idrotta/träna Gå på bio, teater Gå på konsert eller festival Spela musikinstrument, sjunga, spela i band, vara Ta hand om djur Gå på fritidsgård, ungdomsgård Åka skateboard, inlines, snowboard, BMX, Hjälpa till i hushållsarbetet hemma Sy, sticka, pyssla, snickra med motorer, fixa maskiner och apparater Enkätsvaren visar på skillnader mellan pojkar och flickor. Fler flickor än pojkar betonar att de vill träffa kompisar, gå på bio och på konserter och festivaler. Betydligt fler flickor än pojkar är också intresserade av att dansa, läsa böcker, filma och fotografera, spela instrument och sjunga, måla och teckna samt spela teater. Pojkarna, å andra sida, är i högre utsträckning intresserade av att åka skate- board, inlines, BMX-cykling och dylikt samt att mecka med moto- rer. Det finns också några skillnader mellan elever med föräldrar födda i annat land och elever med föräldrar födda i . Färre elever med båda föräldrarna födda utomlands än med föräldrar födda i är exempelvis intresserade av att se på tv, dvd och video och använda datorer. Fler av de förstnämnda än de sist- nämnda är å andra sidan intresserade av att dansa. I vilken kommun man bor spelar också en viss roll för vad man vill göra på sin fritid. Barn och ungdomar i storstäder är i högre utsträckning intresserade av att gå på bio och shoppa än barn och ungdomar i mindre kommuner ute i landet. Allra mest utbrett är intresset för just dessa aktiviteter i mellanstora kommuner. Vidare understryks även här att musikutövning är en storstads- angelägenhet. Likväl är en av fyra barn och ungdomar i glesbygden också intresserade av att spela eller sjunga. Barnen och ungdomarna i kontaktklasserna har också ombetts att nämna sina roligaste fritidsintressen. Dessa öppna svar speglar ganska väl den bild som tecknas ovan av barn och ungas intressen. Att träffa vänner nämns ofta, liksom att träna olika sporter och datorrelaterade aktiviteter som att surfa och chatta. Sportaktiviteter nämns oftare än kulturaktiviteter. Brist på tid och pengar är det som hindrar flest barn och unga att göra det de vill på sin fritid. Återigen verkar det som att flickorna i högre utsträckning än pojkarna har en klarare bild av eventuella hinder. En annan möjlig tolkning är naturligtvis också att flickorna upplever mer hinder än pojkarna. Dels kan det vara att deras akti- viteter är mer tid- och kostnadskrävande. Men det är också möjligt att det finns mindre beredskap för dem i hem och kommun. Vilka hinder finns, om du inte kan göra det du vill på din fritid? Svårt att ta sig dit Det jag vill gör finns inte i närheten av mitt hem Har inga kompisar att göra det jag vill med Får inte för mina föräldrar Svårt att ta sig in i lokalen (till exempel om du Tid och pengar kommer alltså oftast i vägen för barnen och ung- domarnas fritidsaktiviteter. Fler flickor än pojkar har svårt att få tiden att räcka till. Så verkar det också som att flickor generellt har fler fritidsaktiviteter än pojkar. Får inte göra det för mina föräldrar är ett vanligare svar bland de yngre barnen än de äldre. Åldersgränser är emellertid besvärligt även för de äldre barnen och ungdomarna. Respondenterna uppmanades i enkäten också att ange om det fanns andra hinder. De allra flesta har svarat nej på den här öppna frågan. Annars betonas återigen brist på tid och pengar. Att läxorna tar för mycket tid är ett vanligt svar. Några svar pekar också på föräldrar som inte förstår, andra på rädsla för brott. Ganska många respondenter i undersökningen förefaller osäkra på huruvida de överhuvudtaget har fått någon information om aktivi- teter i sin hemkommun. Fråga 30 Har du fått information om vilka aktiviteter som finns att göra i din kommun, där du bor? Fler pojkar än flickor anser sig informerade. Vidare har barn och ungdomar med funktionshinder i något högre utsträckning än icke- funktionshindrade svarat att det fått information. Det finns ingen större skillnad mellan eleverna beroende på deras föräldrars ursprung. Däremot har betydligt fler barn och ungdomar från mindre kommuner fått information om aktiviteter än de som bor i storstadskommunerna. Relativt få barn och ungdomar har lämnat förslag om fritidsaktivi- teter till sin hemkommun. Fråga 31 Har du lämnar förslag eller idéer till de vuxna som bestämmer i din kommun, där du bor, om vilka aktiviteter du skulle vilja gå ? Nedbrytningarna visar att fler barn och ungdomar med funk- tionshinder lämnat förslag än icke-funktionshindrade. Barn och unga från mindre kommuner är också något mer benägna som grupp betraktade att lämna egna förslag till sin hemkommun. Det är möjligt att det finns en större närhet mellan kommun och invånare i mindre kommuner och därför större möjligheter till kommunikation mellan unga och styrande. Åtminstone kan svaren tolkas så att kontakterna mellan barn och ungdomar och kom- munens representanter faktiskt är bättre i de mindre kommunerna. Vilka förslag har barn och ungdomar kommit med? Förslagen är av olika slag. Ofta gäller det att ordna någon aktivitet som inte har funnits tidigare i hemkommunen. Här indikeras ytterligare en förklaring till varför storstadsbarn och ungdomar inte tar initiativ i lika hög omfattning som de i de mindre kommunerna – de aktiviteter och upplevelser som önskas finns kanske redan tillgängliga i storstäderna. Några respondenter anger att de disku- terat fritidsgårdar med kommunen, antingen att det borde finnas någon sådan eller, om nu en sådan finns, att öppettiderna borde utökas. Andra förslag rör lokaler för aktiviteter som skateboard- åkning och replokaler. Får förslagen gehör? Den stora majoriteten av barnen och ungdomarna i kontakt- klasserna har inte lämnat något förslag. Av samtliga elever i under- sökningen är det ytterst få som lämnat förslag och dessutom fått gehör för sina förslag. Fråga 33 Om du har lämnat förslag eller idéer, blev det som du föreslog? Jag har inte lämnat något förslag Aktiviteter tillsammans med familjen Familjen har betydelse för hur barn och ungdomars kulturskapande och kulturkonsumtion tar sig uttryck. Den aktivitet som de allra flesta familjer ägnar sig åt är att se på film, dataspel och tv-spel kommer på andra plats. Här understryks att kulturkonsumtion ofta sker inom hemmets väggar. av ungdomarna anger till exempel att de oftast ser på film hemma, hos kompisar och på en biograf. Familjerna verkar överlag hellre konsumera än att ta en mer aktiv del av kulturella aktiviteter. Relativt få har spelat instrument, sjungit eller dansat tillsammans med sina föräldrar. Fråga 35 Vad av detta har du gjort tillsammans med din familj en eller ? Spelat tv-spel/dataspel på nätet Lyssnat på levande musik Spelat instrument/sjungit målningar, fotografier eller skulpturer Arbeta i trä, lera, textil Det finns även här några skillnader mellan pojkar och flickor. Dessa förefaller vara i linje med de som har konstaterats. Familjeaktiviteterna sker med andra ord med en viss hänsyn till barnens och ungdomarnas intressen. Teater, museum och musikrelaterade aktiviteter är vanligare bland familjer i storstadskommuner än bland familjer på mindre orter. Det förefaller ganska rimligt att anta att detta delvis beror på att utbudet är större i större städer. Vilka kulturinstitutioner har barn och ungdomar besökt? Biografer och bibliotek framstår som centrala kulturella institu- tioner, åtminstone i fysisk bemärkelse. svarar av respondenterna att de nästan aldrig besökt ett bibliotek. Mindre än hälften av barnen och ungdomarna har besökt övriga sorters lokaler listade under frågan. Fråga 37 Vilka av följande ställen har du besökt på din fritid? Den här resultatredovisningen har syftet att presentera snarare än analysera enkätsvaren. Några övergripande mönster i svaren kan dock urskiljas och dessa sammanfattas här. Kultur för alla? Resultatet från undersökningen indikerar att inte alla barn och unga deltar i det kulturella livet i någon större omfattning.