sou · GUB346 · 2007-01-01 00:00:00 — Betänkande av Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Genom regeringsbeslut tillkallade regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté att utreda frågor om hot och våld mot för- troendevalda. förordnandes riksdagsledamoten att vara ordförande. Till ledamöter förordnades ledamoten i , , kom- munalrådet , , landstingsledamoten , vice ordförande i , organisationschefen , riksdagsle- damoten , kommunalrådet och riksdagsledamoten . Till sakkunnig förordnades handläggarna vid Kommuner och Landsting och . Till experter förordnades vice överåklaga- ren , kanslirådet , departementssek- reteraren , kommissarien , enhets- chefen vid , rättssakkunnige och utredaren vid . förordnades vice överklagaren och hovrättsrådet som experter. ent- ledigades med verkan från och för- ordnades kanslirådet till sakkunnig. Till sekreterare förordnades hovrättsasses- sorn . förordnades univer- sitetslektorn på deltid och från på heltid till sekreterare. Kommittén har antagit namnet Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda. Uppdraget och dess genomförande ...................................... Fallstudier – förtroendevalda som utsatts för trakasserier, hot och våld ............................................ utförda undersökningar och projekt.................. 2.1 Arbetsgruppen mot hot och våld............................................ 2.2Säkerhetspolisens samarbete med polismyndigheten i 2.2.1 Nätverk mot politiskt våld! Partier i samarbete.......... Undersökning om trakasserier, hot och våld mot Undersökningens uppläggning och genomförande ............... Urval och bortfall.......................................................... 3.1.3 Vad som mäts och siffrornas osäkerhet....................... De förtroendevaldas bild av vad som förekommer ................ 3.2.1 Andelen förtroendevalda som uppger att de själva utsatts för trakasserier, hot och våld............................ 3.2.2 Vad de förtroendevalda utsatts för .............................. 3.2.4 Vilka gärningar de förtroendevalda säger sig ha 3.2.5 Hur de förtroendevalda uppger att de blivit 3.2.7 Upplevt syfte med gärningarna.................................... 3.2.8 Var de förtroendevalda utsätts ..................................... 3.3Förtroendevaldas reaktioner på trakasserier, hot och våld mot dem ............................................................................ 3.4 Hur de som utsätts agerar........................................................ Anmälan till säkerhetsansvarig..................................... 3.4.2 Motiv till att inte anmäla .............................................. 3.4.3 Effekter av anmälan till säkerhetsansvarig................... Anmälan till Polisen...................................................... 3.4.5 Polisens bemötande av de förtroendevalda ................. 3.4.7 Stöd till dem som utsatts .............................................. 3.4.8 Förtroendevalda vars anhöriga har utsatts .................. 3.5 Kunskaper om hur trakasserier, hot och våld mot 3.5.1 , landstingens och kommunernas 3.5.2 Partiernas arbete ......................................................... 3.5.3 Vart de förtroendevalda kan vända sig om de blir 3.6De förtroendevaldas förhållningssätt till förekomsten av trakasserier, hot och våld och dess orsaker .......................... Vad en förtroendevald bör tåla .................................. Vad förtroendevalda anser att de bör göra när de Hur politikens bedrivande spelar in .......................... Mediernas påverkan på förekomsten av trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda ........ De förtroendevalda i medierna.............................................. Hur de förtroendevalda förekommit i medierna ...... Medieexponering i samband med trakasserier, hot De förtroendevalda på Internet............................................. Gällande lagstiftning m.m. ........................................ Relevant straffrättslig lagstiftning......................................... Hot och våld mot tjänsteman .................................... Förgripelse mot tjänsteman ....................................... Övergrepp i rättssak ................................................... Brott mot medborgerlig frihet................................... 4.1.19 Något om förutsättningarna för straffskärpning och strafflindring i 29 kap. 4.2Möjligheter till stöd och skydd för förtroendevalda som utsatts för brott ...................................................................... 4.2.1 Åtgärder under det rättsliga förfarandet ................... Personskydd för riksdagsledamöter .......................... 4.2.4 Personskydd för förtroendevalda inom kommun 4.2.5 Beredskapen inom de politiska partierna................... 4.2.6 Beredskapen inom kommun och landsting ............... 4.2.7 Möjligheter till stöd och hjälp från .... 4.3Kort om sekretess – möjligheter till skydd för Utgångspunkter för överväganden och förslag .............. Hotbilder mot förtroendevalda och mot demokratin ......... 5.1.1 Individen eller demokratin som måltavla .................. 5.1.2 Skyddsåtgärder i de olika scenarierna ........................ Ett problem för den representativa demokratin................... 5.3Vad medierna har för roll för övergrepp mot Medieexponering i samband med trakasserier, hot Förekomst på Internet och utsatthet ........................ 5.4 Brister i kunskap och information till förtroendevalda ....... 5.5De förtroendevaldas attityder till att de blir utsatta för trakasserier, hot och våld ....................................................... 5.5.1 Kulturen inom politiken och relationen till 5.5.2 De förtroendevaldas inställning till att agera ............ Vad som händer när förtroendevalda utsätts........................ 5.6.1 Hur de som utsätts agerar .......................................... 5.6.2 Stödet till utsatta brister ............................................. En introduktion till kommitténs förslag .............................. Demokratiska procedurer och etiska regler – medel Problemet återspeglat i vår enkätundersökning................... Demokrati som procedur ...................................................... Demokrati i handling............................................................. Människors lika värde............................................................ Konkurrens i rent spel ........................................................... Tidens stora värde .................................................................. Partier och dialog ................................................................... Abdikerade auktoriteter och intimitet.................................. Slutsatser och förslag ............................................................. 6.10.1 Kontakter mellan förtroendevalda och 6.10.2 Partiernas stora ansvar och betydelsefulla roll.......... 6.10.3 Ta övergrepp på allvar................................................. 6.10.4 Utbilda och diskutera!................................................ Medierna har ett ansvar när det gäller De förtroendevalda i mediernas våld?................................... Granskning av mediernas makt............................................. Yttrandefrihet och omdöme.................................................. Förtroendevaldas eget ansvar ................................................ Ett förstärkt straffrättsligt skydd för rätten att utöva 8.1Finns det behov av förstärkt straffrättsligt skydd för rätten att utöva förtroendeuppdrag? 8.2 Bör det kriminaliserade området utvidgas? 8.2.1 Alternativa sätt att utforma ett förhöjt Ökade möjligheter till stöd och hjälp för 9.1Behovet av handlingsplaner för hantering av frågor om brott mot förtroendevalda som utsatts eller riskerar att utsättas för brott på grund av förtroendeuppdraget ............ 9.1.1 Förtroendeuppdraget sett ur ett juridiskt 9.2Ökade möjligheter att följa upp och bevaka frågor om brott mot förtroendevalda ..................................................... Inrättandet av en delegation ....................................... 9.3Förbättrade möjligheter till stöd och hjälp för förtroendevalda inom kommuner och landsting.................. 9.3.1 Kontaktpersoner inom de politiska partierna, kommunerna, landstingen, polismyndigheterna 9.3.3 Hot- och riskbedömningar inom den öppna 9.3.4 Bör rätten till stöd och hjälp genomföras genom 9.3.6 En tillämpning av de föreslagna handlingsplanerna i praktiken .................................... 9.4Förbättrade möjligheter till stöd och skydd för Förslag till lag om ändring i ...................................... Litteratur och referenser ................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv.............................................................. Bilaga 2 Politiskt våld och politiskt missnöje i – en Bilaga 3 Gemensamma riktlinjer för riksdagspartiernas arbete mot hot och våld mot förtroendevalda............................ Trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda ............. Nytt Juridiskt Arkiv, avdelning I I vårt uppdrag har ingått att dels undersöka omfattningen av brott mot förtroendevalda och diskutera den demokratiska problemati- ken kring förekomsten av sådana brott, dels se över det straffrätts- liga skyddet för förtroendevalda och undersöka vilket stöd och vil- ken hjälp som erbjuds förtroendevalda som utsätts för brott. Angående demokrati och etik Kommittén vill betona hur betydelsefullt det är att partier och för- troendevalda såväl inom sina egna led, som tillsammans med med- borgarna diskuterar kriterier och regler för den demokratiska pro- cessen. Vi betonar hur viktigt det är att förtroendevalda visar stor respekt för sin egen roll som auktoritativa beslutsfattare och i handling uppträder som förebilder i demokratin. Förtroendevalda bör rikta stor del av sin energi till utåtriktade processer i dialog med medborgare, och måna om att prioritera tid till detta. Kom- mittén vill också betona hur viktigt det är att arvodessystemen i landsting och kommuner för de så kallade fritidspolitikerna är ut- formade så att dessa förtroendevalda inte tvingas prioritera bort att ha uppdrag eller delta i möten med medborgarna av ekonomiska skäl eller för att de riskerar sin ställning i arbetslivet. Kommittén menar att partierna har en viktig roll att fylla för att förstärka demokratin, motverka att förtroendevalda utsatts för övergrepp och även ta ansvar för förtroendevalda som ändå blir utsatta för sådana handlingar. Kommittén har tagit initiativet till en överenskommelse mellan partierna med mandat i –2006, om partiernas ansvar i detta samman- hang. Vi vill understryka hur viktigt det är att överenskommelsen fullföljs och att detta arbete fortlever även när kommitténs arbete är avslutat. Kommittén anser att förtroendevalda bör ta trakasserier, hot och våld som riktas mot dem på allvar, och att toleransen för sådana övergrepp bör vara noll. När övergrepp sker bör dessa regelmässigt anmälas till säkerhetsansvarig person i , landsting eller kommun. Anmälan bör göras även till polisen. Kommittén anser att utbildning och information är viktiga me- toder för att stärka demokratin och motverka förekomsten av tra- kasserier, hot och våld mot förtroendevalda. Som en del av sitt uppdrag har kommittén, på egen hand och i samarbete med andra, tagit fram utbildningsmaterial och förslag på hur informations- och utbildningsinsatser kan bedrivas. Kommittén uppmanar de aktörer och organ som har intresse och ansvar i detta sammanhang, de politiska partierna, landsting, kommuner, Polisen, med flera och även grund och gymnasieskolor, att använda dessa material för att sprida kunskap och bidra till en fördjupad diskussion om före- komsten av övergrepp mot förtroendevalda och hur dessa bör hanteras och motverkas i syfte att stärka demokratin. Mediernas ansvar och förtroendevaldas mediestrategier Massmedierna har en central roll att spela som arena för det politiska samtalet. Massmedierna har rollen som granskare av makthavare men har också själva möjligheter att påverka vad som händer i samhället. Någon måste med andra ord också granska granskarnas makt. Kommittén uppmanar massmedierna att ta det uppdrag de har att granska sin egen makt på allra största allvar, att ta en grundläggande diskussion om sina etiska regler och hur ansvaret för att följa dessa följs upp och kontrolleras, med beak- tande av den ställning som medierna har i samhället. Kommittén uppmanar de politiska partierna att se över sina me- diestrategier och i dessa väga in bedömningar om hur olika former av medial exponering av förtroendevalda kan utsätta dem för risker att utsättas för övergrepp, som ligger utöver vad som kan motiveras som nödvändigt för att utöva uppdraget i demokratin. I dessa mediestrategier bör finnas bedömningar av hur politiska frågor, som kan antas bli kontroversiella, kan hanteras i mediesamman- hang. Det bör också finnas resonemang om i vilken mån det är lämpligt eller olämpligt att använda medierna som kanal i samman- hang där övergrepp mot förtroendevalda inträffar. Kort om övervägandena i de straffrättsliga frågor som kommittén har haft att se över Brott mot förtroendevalda som begås i anledning av att de utövar de förtroendeuppdrag som anförtrotts dem förekommer i sådan omfattning att det får anses utgöra ett hot mot det representativa systemet. Detta bör motverkas genom att det straffrättsliga skyd- det för den demokratiska rättigheten att utöva sådana uppdrag för- stärks. Med hänsyn till vikten av att det straffbara området inte in- skränker diskussionen om eller kritik av frågor som förs inom den politiska debatten bör fler gärningar inte kriminaliseras. Ett för- stärkt straffrättsligt skydd bör istället åstadkommas genom en ändring eller ett tillägg i . Kommittén har därvid kommit fram till att den lagtekniska lös- ning som bäst återspeglar syftet med en bestämmelse, det vill säga att skydda det representativa system, bör tillskapas genom ett tillägg i 29 kap. 2 § . I den nu nämnda bestämmelsen bör det läggas till en särskild straffskärpningsgrund för sådana fall där brottet begås mot en förtroendevald eller hans eller hennes när- stående på grund av förtroendeuppdraget. Ökade möjligheter till stöd och skydd för förtroendevalda Förtroendevalda som utsatts eller riskerar att utsättas för brott ges samma möjligheter till stöd och hjälp från rättsväsendet som brottsoffer i övrigt. För att kunna bedriva ett fungerande arbete med förebyggande och uppföljande åtgärder bör emellertid skapas handlingsplaner för hanteringen av frågorna hos de politiska parti- erna, kommunerna, landstingen, , den öppna polisen och . De åtgärder som bör vidtas bör inte bara motiveras av intressen hänförliga till den enskilde individen, utan också till intressen som är av mer övergripande demokratisk karaktär. Mot bakgrund av det sistnämnda syftet bör regeringen inrätta en delegation för att mer långsiktigt kunna följa utvecklingen av den demokratiska proble- matiken som följer på brott mot förtroendevalda. I detta arbete bör bland annat ingå att säkerställa att det finns en fungerande syste- matik i arbetet hos och mellan berörda aktörer. Det bör också ingå att undersöka behovet av och möjliggöra ytterligare forskning som kan öka kunskapen om den demokratiska problematiken. fortsätta diskussionen kring frågor om brott mot förtroendevalda och för att kunna bevaka frågorna också fortsättningsvis bör det finnas en återrapporteringsskyldighet för i re- gleringsbrevet i nu nämnda frågor. För att möjliggöra en fortsatt bevakning av frågorna om brott mot förtroendevalda bör det införas en ny brottskod. För att kunna beakta de mer individbaserade intressena bör det införas rutiner av organisatorisk art hos de aktörer som berörs. Inom organisationerna för de politiska partierna, kommunerna, landstingen, polismyndigheterna och bör det finnas minst en kontaktperson som anförtros det övergripande ansvaret för frågor om brott som riktas mot förtroendevalda på grund av förtroendeuppdraget. Kontaktpersonen skall ansvara för både förebyggande åtgärder, såsom utbildning, upprättande av handlingsplaner för hantering av frågorna och uppföljande åtgärder, såsom förmedlande av informa- tion, kurativt stöd och kontakter med övriga berörda organisatio- ner och myndigheter. Inom varje politiskt parti, kommun, landsting, och polismyn- dighet bör det finnas handlingsplaner som beskriver hanteringen av frågor om brott mot förtroendevalda. Handlingsplanerna bör infö- ras på initiativ från de nu nämnda aktörerna. Detta för att markera att frågorna tas på allvar och ges prioritet. Av handlingsplaner bör det framgå dels att förtroendevalda skall ha rätt till nedan beskrivna stöd- och hjälpåtgärder. De grundläg- gande huvuddrag som bör finnas med i handlingsplanerna bör vara följande. –Förtroendevalda skall ges rätt till kurativt stöd. Ansvaret för åtgärderna i denna del skall åvila respektive politiskt parti. Par- tierna skall därvid bland annat erbjuda professionellt hjälp till den som utsatts och andra berörda, bilda nätverk samt främja annat socialt stöd. –Förtroendevalda skall garanteras en säker miljö när de utövar sina uppdrag. De politiska partierna, landstingen, kommunerna och polismyndigheterna skall ansvara för lokaler och platser där förtroendevalda utövar sina uppdrag i samma omfattning som . –Inom varje politiskt parti, kommun, landsting, och polis- myndighet skall det skapas rutiner för att hantera inträffade händelser, såväl internt som externt. Rutinerna skall vara av både förebyggande och uppföljande karaktär. –De politiska partierna, kommunerna, landstingen och polis- myndigheterna skall utforma rutiner för informationsspridning såväl internt som externt. Mellan de politiska partier som har förtroendevalda som innehar offentliga uppdrag i kommun eller landsting, kommunerna, lands- tingen, polismyndigheterna och bör tas fram handlingsplaner som beskriver följande. –Att gemensamt utforma rutiner för hur kontakterna mellan de olika aktörerna skall utformas och vem som bär ansvaret för att rutinerna i denna del fungerar. Det bör åligga kommunerna och landstingen att initiera kontak- terna som skall leda till att arbetet med handlingsplanerna påbörjas. Mellan de politiska partier som har förtroendevalda som innehar offentliga uppdrag i kommun eller landsting, kommunerna, lands- tingen, polismyndigheterna och bör tas fram handlingsplaner som beskriver följande. –Att gemensamt utforma utbildningsstrategier där kompetens inom alla organisationer och myndigheter tas tillvara. Respek- tive organisation och myndighet bör ansvara för att skapa ut- bildningsmaterial som är relevant för den egna organisationen eller myndigheten samt för att utbildningen sker på ett till- fredsställande sätt. Det bör också här åligga kommunerna och landstingen att initiera kontakterna som skall leda till att arbetet med handlingsplanerna påbörjas. I samband med att en förtroendevald anmäler ett brott på grund av förtroendeuppdraget skall det regelmässigt göras en hot- och riskbedömning av polisen. Bedömningen bör bland annat tjäna som underlag för att polisen skall kunna sätta in relevanta brottsoffer- stödjande åtgärder och för att klarlägga risken för fortsatt brotts- lighet. Rätten till stöd och hjälp till förtroendevalda bör inte komma till uttryck i lagstiftning. Förundersökningar i brottmål som rör brott mot förtroende- valda bör ledas av åklagare. against Elected Repre- sentatives initiated its work during autumn and will complete it during . The task of the Committee is to examine the level of crimes against elected representatives, to discuss the impli- cations of this type of crime to democracy, and to analyse what type of support and assistance is given to elected representatives against whom crimes are committed. This summary accounts in brief for the main conclusions of the report to be submitted by the Committee. On Democracy and Ethics wishes to emphasize the importance of the inter- nal as well as the public discussion held by the political parties and by the elected representatives on the rules and criteria governing the democratic process. It is of further importance that the elected representatives show a large degree of respect for their role as deci- sion-making authorities and that they in carrying out their duties are seen as exemplary servants of democracy. Elected representati- ves should dedicate a large amount of their energy to external pro- cesses in dialogue with citizens, activities that should also be prio- ritized in their time-schedules. In addition it is essential that the procedure for payment of fees for so called pastime politicians at the county and municipal levels is set up in a way as to prevent that the representatives decline to accept assignments or to take part in meetings with the citizens due to economic reasons or due to that they are putting their employment at risk. It is the view of the Committee that the political parties play an important role in the strengthening of democracy and in counte- racting crimes committed against elected representatives as well as in assuming responsibility when crimes are all the same committed the representatives. has taken the initiative to conclude an agree- ment between the political parties in Parliament during 2002–2006, on their obligations in this regard. It is of importance that the agre- ement is fulfilled and that the work continuous also after the Committee has fulfilled its assignment. The Committee considers that elected representatives should take harassment, threats and violence against themselves with great seriousness, and that a zero tolerance policy should be established. When incidents occur, they should as a rule be reported to the per- son responsible for security at the Parliament, the county or the municipality. Incidents should also be reported to the . Education and dissemination of information are considered im- portant methods for strengthening democracy and for counterac- ting the prevalence of harassment, threats and violence against elected representatives. As part of its assignment, the Committee has, on its own initiative and in cooperation with others, developed educational material and a proposal on how to conduct information and educational activities. urges persons and bo- dies that have an interest and responsibility in this context, the po- litical parties, authorities at county and municipal level, the , primary and secondary schools, and others to use these materials to disseminate knowledge and to contribute to an in-depth discussion on the prevalence of crime against elected representatives, how best to handle such incidents and on how to counteract and to prevent their occurrence and with the objective to strengthen democracy. The responsibility of the media and the Media strategies of elected representatives media today plays a central role as a forum for political dialo- gue in society. While it is the function of mass media to scrutinize those in power, mass media itself also has the power to influence developments in society. The power wielded by mass media there- fore also needs to be scrutinized. Considering the role of mass me- dia in society, the Committee therefore urges the media to fulfil its duty to scrutinize its own powers with the utmost seriousness and to initiate a fundamental discussion on its ethical rules and the fol- low-up and control of the application of these.