sou · GUB377 · 2007-01-01 00:00:00 — Vad som är grejen där, den stora skillnaden är att där umgicks lärarna med oss, de åt med oss och de kunde komma och prata med en. Vi hade en SO lärare som tog några killar på en hockeymatch. Alltså man får ju väldigt bra respekt för lärarna. De här killarna skulle ju aldrig bråka med honom eftersom han var mer en eller kompis för dom här killarna. Det är ju inte så konstigt att vi har problem med elever som hotar lärare eftersom man inte har någon respekt för lärare. Flertalet är övertygade om att en god, nära relation lärare och elev emellan kan förhindra både stress, depressioner, mobbning och våldsyttringar bland ungdomar. Lärarna är missnöjda och stressade och det smittar av sig. De klagar över nedskärningarna i skolan. Man ska tycka synd om dom för att de fått så få timmar, alla tycker egentligen man skulle hinna med mer på lektionerna men eftersom vi bara har får ni göra det hemma istället. Flertalet av ungdomarna blir stressade över att så mycket av skolarbetet sker utom skoltid. Det svåraste är att man aldrig blir klar, man känner aldrig att någonting är avslutat. Vuxna behöver inte ta med sig arbetet hem, och tänker inte på att man inte har samma villkor som de, Det är mycket det som många vuxna har svårt att se att när de går till jobbet kan de koppla av när de kommer hem. Allt de ser är att – Du slutar än jag. Många blir stressande över att all tid utanför skolan går åt till att antingen göra läxor eller tänka på att man borde göra läxor. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Ämnes- och betygsystem stressar En annan stor skolstressfaktor förutom lärarnas bristande pedagogik är betyg- och ämneskurssystemen. Flertalet ungdomar upplever att de alltid måste vara på topp. Det finns inget utrymme för till- fälliga svackor eller sjukdomsperioder i A-, B- och C-kurssystemet. Eftersom varje kurs betygssätts separat, men summeras i utgångs- betyget, kan man inte förbättra ett betyg. Betygssystemet, G, VG och MVG anser samtliga ungdomar är under all kritik. En tregradig skala ger ingen rättvis betygsättning. Ungdomarna anser att de och lärarna har samma uppfattning i denna fråga. Detta eftersom samt- liga har erfarenhet av att lärarna lägger + och – till betygen. Ett G kan vara nästan ett VG eller knappt ett G. Man tror att lärarna gör detta av välvilja, även om flertalet anser att tilläggen av + och – endast skapar osäkerhet. Man vet inte vilket av betygen som kom- mer att gälla i slutänden, dvs. Samma negativa uppfatt- ning har man till lärare som separat betygsätter olika moment i ett prov. Alltså jag blir stressad när vi har såna här matteprov och då fyller läraren i olika kriterier på varje uppgift. Alltså jag HATAR det här systemet när man känner sig osäker på var man ligger, på vad man har presterat egentligen. T.ex. man får ett VG på tolka men inte redovisning vad har man då fått? man vet inte betyget om man inte får veta slutresultat fattar man ingenting, de måste summera betygen till ett så man vet hur man ligger. Majoriteten anser att lärarna tolkar betygskriterierna som de vill eftersom de inte förstår dem. Konsekvensen blir att kunskapsnivån skiljer sig åt mellan skolorna. En del fick rena chocken när de började på gym- nasieskolan. Det är jättestor skillnad på vad man kan, t.ex. i matte. En del som börjar på gymnasiet kan ju knappt multiplikationstabel- len medan andra i princip läste matte A i nian. En del är stressade över att deras kunskaper inte räcker till för gymnasiestudierna, trots ett högt betyg från . Och de oroar sig över att de kanske kommer att uppleva samma sak på . Trots att de går ut med högsta betyg. Gymnasieskolan har 1 112 elever varav med utländsk bakgrund. Programmen omfattar barn och fritid, estetiskt program, hantverk, hotell och restaurang samt omvårdnadsprogram. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder gör en stor satsning på språk och har klasser i franska, italienska, spanska och tyska. Människor blir stressade över olika saker, och ju fler saker desto mer stress upplever man. Press är något positivt, och något som behövs för att man ska få saker gjorda. Stress däremot är något negativt som man upplever när tiden inte räcker till att göra det man måste eller vill göra. Flera av ungdomarna anser att ökad otrygghet i samhället är orsaken till att man är mer stressade än för 30–. Eftersom föräldrarna anser att kriminalitet och våld har ökat så är de mer oroliga än förr, och deras oro smittar av sig på barnen. Andra stressfaktorer är ljud, trafik, trängsel som tilltagit eftersom städerna har blivit större. Många har långa resvägar och går upp för att hinna till skolan . Min buss går tjugosex över sex och det är mycket stress på tunnelbana och bussar. Alla skall pressa sig ut och då blir man lätt irriterad. Man blir påverkad av andra som är stressade och springer och skall springa iväg och hinna med bussar och så där man är väldigt lättpåverkad på det sättet och då blir man stressad om man ser en stressad människa. En del tror att stressen egentligen inte har ökat utan att det handlar om ändrade attityder. handlade det om att uthärda och man fick fixa det själv. så ser man att någon mår och ska man göra något åt det på en gång. Andra menar att man så tar man relativt lätt på ordet stress. Man förstorar upp det, och andra tar efter och till slut så säger man att man är stressad över allt. Några anser att de yttre kraven är för högt ställda. Man har huvudvärk av stress man skall ha bra betyg, hinna jobba, gå i skolan och göra läxor och hinna ta hand om sig själv och bry sig om andra och hinna sova. Kraven är för höga, man hinner inte med allt. En del anser att stress beror på ensamhet och att depressioner orsakas av att man har för lite att göra, eller för få vänner och pro- blem med föräldrarna och syskon. Många som mår dåligt gör det för att få uppmärksamhet. De försöker få det att låta som att det mår sämre än de gör för att få uppmärksamhet. Föräldrar och kom- pisar bryr sig inte och då gör de det ännu värre för att folk verkligen Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Många flickor anser att medias framställning av kvinnor är en stor stressfaktor. Flertalet har andra länder att jämföra med och tycker att utseendet är betydligt viktigare i . Några har kompisar som har försökt att ta livet av sig beroende på utseende- fixeringen. I måste man passa in i . Många på IV- programmet anser att det är vanligare med depressioner än stress bland ungdomar. Många ungdomar anser att orsaken till stress finns i hemmiljön. Efter skolan är det mycket som skall göras. Framför allt flickor hjälper till hemma genom att passa och ta hand om syskon, tvätta, diska och laga mat. Flertalet av ungdomarna i IV-programmet tror att stress kan bero på att man har det jobbigt hemma. Alla i klassen har någon slags svårighet hemma. Med pappa eller mamma eller syskon. Någonting man gör som de inte gillar eller de gör något som man inte gillar att de gör. Och går man och tänker på det. Och det stoppar plugget. Då blir det två saker som man stressar över. Vissa har ju extrabonus också. Man kan vara olyckligt kär och då går man och tänker på det också. Ungdomar går ju runt och tänker på sånt. Inget jobb och inga pengar All stress handlar om pengar eftersom allting handlar om pengar. Många av ungdomarna är stressade över bristen på egna pengar och autonomi. Man kan ju inte tigga sina föräldrar om pengar , det blir ju kränkande till slut. Man vill ha ett arbete, för utan arbete inga pengar. Stressigt att tänka . Det finns inga jobb och inga bostäder. Man tror inte att man kommer att klara sig. Man orkar inte ens söka jobb eftersom alla säger att det inte finns några. Man oroar sig jämt. Framför allt ungdomarna som går på IV-programmet vill ha jobb och pengar. Jag tror att om alla ung- domar som vill ha jobb och arbeta skulle ha jobb, så tror jag att det här med depression skulle förminskas jättemycket, för att då har de mer att tänka på, mer i livet, man får extrapengar och man är glad och man tänker vad ska jag göra för pengarna allt det där. Men har man inga pengar, så har man inga pengar, så blir man deppig. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder För flera ter sig arbetsmarknadssituationen som hopplös. Arbets- givarna kräver yrkeserfarenhet, och utan jobb får man ingen erfaren- het. Jag menar hallå, vad tänker de på! Man har ju inte en chans. Enda möjligheten att få jobb är via kontakter. Flertalet av de som arbetar har fått jobbet genom sina familjer. Det är tråkigt i menar en del. Där de kommer ifrån har ung- domar samlingsplatser på kväller och . Att det inte finns något ställe att gå till, eller något att göra, anser en del är orsaken till stressade ungdomar. Aktiviteterna för ungdomar är få, framför allt för tjejer. På fritidsgårdarna är det bara killar och man har slösat alla pengar på att killarna ska ha kul, det finns ingenting för tjejerna. Man önskar att gårdarna skulle ha separata tjej- och killaktiviteter eftersom tjejerna i blandade aktiviteter trängs undan. Som när man spelade fotboll med killarna i tror du man fick bollen!. Understimulans leder också till vandalisering som man menar är ett uttryck för rastlöshet, vilket nästan är detsamma som stress. Majoriteten anser att skolan är den främsta stressfaktorn. Man hinner inte med och kommer efter i skolarbetet. Man måste förstå allt om man missat någon sak så riskerar man att inte förstå något eftersom allt hänger ihop. Så det innebär att man måste plugga jättemycket. Det är inte speciellt många sidor, utan det är innehållet. Det kräver mycket plugg eftersom det är bara är viktiga saker. Man måste förstå grunden, om man inte gör det förstår man inte det som kommer efter. Man läser om blodet och alla ben och sådär. Man måste lära sig allt i grunden. När man kommer efter har man inte någon chans att komma i kapp, och när man kommit för mycket efter lägger man ned. Man slutar att försöka och börjar skolka. Skoldagarna är för långa. går man till , sen är det läxor. Man kan sitta och plugga och ända till . Sen är man så trött att man inte orkar gå till skolan. Många tycker att skoldagen skall kortas ned och att mer arbete ska ske under lektionstid. Man anser också att lärarna bättre Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder skulle samordna proven i de olika ämnena. Som skolan nu är funtad pluggar man bara inför proven, inte för att lära sig för livet. Proven tenderar att samlas före eller efter loven vilket får till följd att skolan tar all tid, finns inte tid att träffa kompisar, man blir isolerad. Flera för fram att skolan måste säkerställa att eleverna får/inskaffar den kunskap som krävs genom att anställa behöriga lärare. Det gäller även vikarier. Om jag inte liksom haft 500 lärare, som inte haft någon utbildning, som liksom inte kan ingenting, så skulle jag inte ha det så stressigt . En del av ungdomarna som har svenska som andraspråk har haft flera olika vikarier. har de ingen vikarie alls utan har fått informa- tion om att de får plugga svenska själva . Dålig pedagogik ger stress Flertalet ungdomar anser att lektionerna går åt utan att något blir gjort. Det beror främst på att lärarna pratar för mycket på lektio- nerna. OK, läraren ska prata, men inte i . Man fattar inte. Man lyssnar och lyssnar, man ska somna snart. Istället för att läraren går igenom vad som sedan kommer att bli en hemläxa borde man få möjlighet att göra uppgiften på lektionen. Många menar också att de yrkesförberedande programmen bör vara mer slim- made, och endast läsa ämnen som är relaterad till aktuellt yrke. Man lär sig mycket onödigt, t.ex. hur träd andas. Vad har man för nytta av det när man utbildar sig till plattsättare?. Flera anser att lärarna borde säga ifrån mer så att lektionerna blir lugna. Det är ju deras jobb. Andra är av motsatt åsikt, och tycker att de redan be- stämmer för mycket. En del ungdomar menar att många lärare inte ger tillräckligt med stöd. Lärarna påpekar fel och brister istället för att ta fasta på det positiva. Att alltid få höra att Du måste klara det här för att få det och det betyget, sporrar och muntrar inte upp, utan får snarare motsatt effekt. Lärarnas attityd mot vissa elever är åt skogen alltså, när jag gick i alla lärare sa till mig att om du inte sköter dig nu kommer det att gå åt skogen för mig. Alltså, jag gick ut med världens sämsta betyg men ligger jag väldigt bra till. Skulle det vara kört för att man inte fixar , det är inte sant. Det stressar många ungdomar. En annan bidragande orsak till stress för många är skolans målstyrning. Det är inte många lä- rare som kan rätta efter kriterierna, i vissa fall får man inte ens kri- Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Många förordar personliga omdömen för att hela indivi- den skall komma till tals. Det är bättre med omdömen. Man får vet så mycket mer om en person än om hon har MVG i svenska, engelska, naturvetenskap bla bla. Man har ingen aning om hur en person arbetar, hur en person är osv. En person kan ju vara hur som helt uppe i huvudet an- gående skolan, men vara lika dum i huvudet som en psykopat. Lättare få bra betyg i förorterna De allra flesta anser att det är lättare att få bra betyg i förortsskolor eftersom lärarna lättare ger godkänt. Exemplen är många på hur lätt det är. Samma sak för mig när jag gick i . Då hade jag haft IG i fysik och kemi i alla mina i högstadiet och så sista terminen så gjorde jag ett litet arbete med min kompis. Det var det enda jag hade gjort. Jag förtjänade inte att få godkänt med det vara bara bra för jag fick mer poäng. Några anser att det beror på att lärare vill vara snälla, att de tycker synd om invandrare som inte talar bra svenska och har svårt att hänga med. Andra tror att det beror på att lärarna lever under en hotbild. De ger godkänt för att de är rädda att bli utsatta för våld. Flera anser att man lättare får höga betyg i förorterna därför att det är vanligare med outbildade lärare i dessa skolor jämfört med innerstadsskolorna. Mestadels beror det på pengar. Hur mycket skolan har att röra sig på. Har man mycket pengar kan man anställa fler folk som gör att eleverna får det bättre och det blir det svårare att få betyg. Det blir strängare restriktioner. Har man mindre pengar anställer man mindre lärare och då blir det en sån här lallskola. Flertalet anser att skolorna skall disponera lika mycket pengar oberoende av geografisk pla- cering. Otroligt dumt, vi lever i en demokrati, det skall vara jäm- ställdhet. Det skall inte finnas sådana här klasskillnader. Alla skolor borde få lika mycket. Och de som har lite problem borde ju få mer pengar för att arbete mot problemen. De allra flesta är överens om att få godkänt utan att ha klarat målen inte gagnar någon. Det är att likna vid en björntjänst efter- som man inte har de nödvändiga kunskaperna för att klara gymna- sieskolan. Det kan också vara en förklaring till varför man hoppar av skolan. Ingen orkar läsa dubbelt, man måste ju då läsa in grund- skolan samtidig som man läser på gymnasiet. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder För mycket eget ansvar Många anser att hoppet från till gymnasieskolans pe- dagogik blir för stort. En del mognar senare och klarar inte av gymnasieskolan där det förväntas att man ska ha eget ansvar för skolgången. Stress handlar om eget ansvar, man ska själv ta reda på vad man missat. Det är inte som i 7–9:an. Då lärarna kom och hjälpte till med allt. ska man vara vuxen och fixa allt själv. Många behöver fortsatt stöd i skolan. Inte alla klarar av att ta reda på vad man missat om man varit sjuk . Lärarna borde kunna hjälpa till med det. Istället för att bara ringa och klaga eller meddela frånvaron borde de kunna ringa och informera om att man har bestämt att man ska ett prov veckan därpå. Majoriteten av ungdomarna framhåller att praktikperioderna gör skolan roligare. Det är spännande att få se hur det går till i det verkliga livet och lära sig arbeta. Man är också överens om att praktiken bidrar till att minska stressen. Det är bra med praktiken, då får man lite varia- tion, göra något att annat. När man går i skolan ser man ju bara dagsljus när man går ut och röker. Man är ju inomhus . Men på praktiken kommer man ut i naturen och så där och får röra på sig och det minskar ju stressen. De allra flesta på IV-programmet, och även många på de övriga programmen, anser att arbetsmiljön påverkar förekomsten av stress. har skolan för hög bullernivå och dålig ventilation och är allmänt tråkig i färgerna. Om man hade ett lugnt och mysigt uppehållsrum där man kunde slappa på raster och håltimmar skulle man inte vara så stressad. Man saknar också studierum där det är tyst så man kan göra läxor. Som det är går det inte att plugga i grupprummen då ljudnivån är alltför hög på grund av av- saknad av riktiga väggar. Gymnasieskolan utbildar omkring 1 400 elever inom tio na- program, ett special utformat program och det individuella programmet samt gymnasiesärskolan utgör en del av helheten. Skolan bedrivet ett mycket utvecklat IT-arbete. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Livet är överlag gott Majoriteten av ungdomarna likställer stress med många saker att göra på för lite tid. En del som bor utanför NN blir stressade av all tid som äts upp på grund av att kommunens bussförbindelser har stora brister. Det är för få bussar och många byten. Vissa gör en tvåtimmars bussfärd för att komma till skolan. Dåliga kommu- nikationer är också skälet till att körkortet är väldigt viktig för en del. Det jag skulle kunna känna mig stressad över är det att jag nu har fyllt . Då måste jag fixa körkort och sådant där. Jag hinner inte ta körkortet nu med skolan och allt sånt, men jag känner att jag borde göra tid för det. Om man oroar sig för framtiden så handlar det framför allt om hur man bär sig åt att fixa en bostad på annan studieort, om man överhuvudtaget kommer att få en lägen- het. Överlag är emellertid de allra flesta tillfreds med livet, och känner inte av någon stress, förutom skolstress. Ungdomarna säger framtiden, den är , ingen idé att oroa sig . Närheten till naturen ger balans i tillvaron Ungdomarna menar att närheten till naturen gör att man inte upp- lever den stress som finns i storstaden. Man är övertygad om att naturen i sig själv har en hälsofrämjande effekt. En forskare har visat att man blir fortare friskare om man ligger på ett sjukhus och kan titta ut på ett grönområde än om man ligger och stirrar rakt in i en husvägg. Vi har ju tillbringat avsevärd i naturen än i staden, så det kanske är naturligt för människan att vara i naturen. Att vi behöver det för att klara oss i staden. När man har fjällen runt hörnet är det lätt att vara stressfri. Återhämtningsmöjligheterna är många. Att kunna vara ute i naturen och, ja, alltså åka skidor och skoter, fiska och vandra och så där, är enormt avkopplande. Man laddar batterierna. Många anser att de själva skapar tidsnöden. Att stressen är själv- förvållad eftersom man skjuter upp tråkiga saker och gör det som är roligt. Stress är priset man betalar då man inte prioriterar rätt. Man är ineffektiv, gör en massa sidogrejer. MSN är ett samhälls- problem. Man ska göra läxor men börjar med att leta efter bra musik, Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder och så sen hittar man en massa andra sidor som man måste kolla på, och så har det gått utan att man gjort någon läxa. Det handlar även om tempot i samhället som manar människor till att man ska springa som en råtta hit och dit och passa tider, och alltid vara busy busy. . Men även denna typ av stress kan den enskilde råda bot på bara genom att själv bestämma vad som är viktig. Exempelvis är punktlighet tidskrävande för många utan att så behöver vara fallet. Man behöver faktiskt inte alltid stressa för att passa tider. Man behöver inte vara hos mormor prick utan att det räcker om man kommer därikring. Flera ungdomar anser att om skolorna lärde ut studietekniker skulle man råda bot på mycket av stressen bland ungdomar. Man bör få hjälp med att förstå hur man lägger upp arbetet rationellt, eftersom det är bättre i längden, att det ger mer tid för sånt som är roligt. Flera anser att begreppet stress har ändrat innebörd. Att man lägger in betydelser som man tidigare använde andra ord för. säger man ju stress om allt, man stressar till bussen och man är stressad för att man inte får som man vill, eller man är stressad för att någon har varit taskig. Andra för fram att dagens unga är be- tydligt latare och bekvämare än vad man var för några decennier sedan, och att man därför klagar mer än . Det som tidigare upp- fattades som normalt är sjukt. Ungdomar känner efter mer än . Jag menar förr så om man hade ont i huvudet så var det väl inget mer med det. Men så är det ju onormalt att ha huvud- värk. Att 12-åringar uppvisar psykosomatiska symptom som rygg- ont tror man inte beror på stress, utan snarare på för lite motion, dåliga kostvanor och för lite sömn. Nära nog alla ungdomar anser att om inte skolan fanns så skulle de inte vara stressade. Skälet till att skolan skapar stress är att man får aldrig andas ut. Det finns alltid tio saker till att göra när man är klar med en grej. Det är för många ämnen, för många prov och läxor. upplever man att skolan är hela ens liv. För många förefaller det som om skolan bygger på att studierna skall bedrivas utom skol- Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Många lärare tycker att det är så det ska vara. De tar ingen hänsyn till att vi har många ämnen. De borde prata med varandra och samordna undervisningen så man inte har tre stora prov på en och samma vecka. Det mesta av skolarbetet borde kunna göras inom ramen för skolschemat. Som det är nu verkar man inte anse att och lov är till för att ta igen sig utan läraren anser att de är till för att plugga. Att skolan betraktas som en arbetsplats för lärare men inte för elever upplever många som märkligt. Man ska hinna med att göra alla läxor, träffa kompisar, kanske jobba för att kunna göra något roligt och träna och se på tv och läsa. Det är annat om man jobbar. Om man jobbar så är man ledig när man kommer hem. Det uppfattas som orättvist. En lärare som sa att – Jag har väl annat att göra än att rätta era uppgifter . Hon kunde alltså inte tänka sig att ta våra uppgifter och rätta dom hemma, men så kräver de att vi ska ta hem uppgifter och . Många ungdomar anser att inte alla får den hjälp man behöver. Det beror emellertid inte på den enskilde läraren, utan på att klasserna är så stora att en lärare omöjligen kan mäkta med. Att inte få den hjälp man vill ha, framför allt om ett prov står inför dörren, är för många en källa till stress. Flera menar att stora klasser och för få lärare är den främsta källan till att ungdomar är stressade. Man får inte den hjälp man behöver, det blir oeffektivt eftersom man ägnar så mycket tid åt att sitta och vänta. All väntan gör folk rastlösa och det är en av förklaringarna till att det är för högljutt, och då kan man inte koncentrera sig och så går det runt runt. Väntan leder till stress eftersom den som har det lätt för sig behöver inte stressa, det är därför viktigt att de som inte har det lätt för sig får den hjälp de behöver och det på en gång. Man ska inte behöva sitta och räcka upp handen i . En stor del av lektionerna går bara åt till att vänta. På matten t.ex. kan man inte göra andra tal om man inte begriper ett, då måste man sitta och vänta. Sen får man göra allt hemma . Ett fåtal tycker att det är fördelaktigt att arbeta hemma eftersom man då har tillgång till dator och stavningskontroll. Men, å andra sidan, då lär man sig inte att stava så kanske det inte är så bra ändå. Ungdomars syn på stress, orsaker och åtgärder Majoriteten anser att stressen skulle minska om man såg till att komma igång fortare under lektionerna. är det 10–15 mi- nuter i början som går bort, folk kommer , och läraren ger mycket onödig information, som friluftsdagar, som vi ska rösta om vad vi ska göra på och så går en 10–till, alltså mycket tid går åt till att besluta onödiga saker.