sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — är inne i ett omfattande och nyskapande förändringsarbete, som innebär att utbildning och forskning organiseras i breda gränsöverskridande kunskapsområden, s.k. arenor, där studenterna formar sin egen utbildning och studierna knyts närmare forskning, näringsliv och samhälle. bedriver forskning inom teknisk och filosofisk fakultet. Forskningen omsätter ca och omfattar 68 forskningsavdelningar samlade under 13 institutioner. framhåller internetteknik, maskinteknik, och metallurgi som sina främsta forskningsområden. satsar på att bli världsledande inom nya områden såsom distansöverbryggande hälsovård, rymdteknik och nanoteknik. är en företagsmiljö för teknikföretag med koppling till universitetsutbildning och forskning. Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 46 i är en företagspark med inriktning mot musik, teknik och media. Runt om i finns ytterligare forsknings- och utvecklingsinstitut (Mefos, Sicomp och Arena ). hade drygt 29 000 studenter inskrivna varav majoriteten var kvinnor (). är en av största arbetsplatser med ca 3 900 anställda. har fem fakulteter för humaniora, medicin, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap samt lärarutbildning. Vid alla fem fakulteter pågår det en omfattande, även tvärvetenskaplig, forskning. , , har utsett till Årets studentstad . Den uppmärksammade samarbetsmodell mellan universiteten, kommunen, studentkårerna och näringslivet är det viktigaste skälet till att fick utmärkelsen. finns inte bara i utan bedriver även utbildningar på andra orter i . Utbudet är störst i , , och , men det ges även kurser på fler orter. I bedrivs många högskoleutbildningar inom bland annat träteknik, ekonomi, naturvetenskap, teknik, multimedia, turism och scenografi. Anordnare av utbildningarna är , , samt . Vid bedrivs forskning inom samtliga fakulteter. Bland de faktorer som kommer att påverka samhällsutvecklingen bedömer den mycket snabba utvecklingen inom växt-, djur- och humanbiologin samt inom IT-området, inkluderande människans samverkan med IT och olika av människan skapade objekt vara särskilt viktig. Vidare bedöms förändring i riktning mot ett ekologiskt hållbart samhälle vara en viktig utvecklingsfaktor. Befolkningens åldrande i västvärlden, med flera länder är också något som i hög grad påverkar samhällsutvecklingen. –2007 avser mot den bakgrunden särskilt satsa på: Livsvetenskap, särskilt medicinsk och växtbiologisk cell- och molekylärbiologi Samspelet mellan människa artefakt IT Social välfärd, demokrati och säkerhetsfrågor Det nordliga rummet Det ekologiskt hållbara och resursanpassade samhället SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 47 Genusperspektiv Lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet Dessa områden innefattar såväl disciplinbaserad som tvärvetenskaplig forskning och engagerar samtliga fakulteter vid . Den totala kompetensen i , den kreativa forskningsmiljön med ett samlat campus och det tvärvetenskapliga forskningsklimatet anser ger goda förutsättningar för att bidra till en positiv utveckling av det framtida globala samhället. 3.4.1 () bedriver forskning inom teknisk och filosofisk fakultet. Forskningen omsätter ca och omfattar 69 forskningsämnen samlade under 13 institutioner. Forskningen är i huvudsak tillämpad. Den kännetecknas av gränsöverskridande samarbete mellan forskningsavdelningar och av nära samverkan med näringsliv och samhälle. har 8 000 studenter och 1 100 anställda. LTU bedriver arbete som är av relevans för uppbyggnad och utveckling av test- och övningsverksamhet. Det gäller i första hand inom traditionell ingenjörsdiscipliner som utveckling av mekaniska komponenter, CAD/, laser, provning, tillförlitlighet och underhåll, inbäddade system, elektromagnetisk kompabilitet (EMC), processer och automation, tribologi etc. men också inom köldteknologi. Testlab är LTU:s största laboratorium med ett brett verksamhetsområde. har forskargrupper bedrivit forskning i relation till fordonsindustrin. Vid LTU finns även ett motorakustiskt laboratorium som inom ramen för byggs nu ut till att omfatta tester av förarmiljöer i bred bemärkelse. Inom biltestning har ett projekt initierats (EIS – ) avseende mobil överföring av digitala mätdata från sensorer i bilarna under körning direkt till bilföretagens konstruktionsavdelningar. LTU ger kurser i Arctic och Snö och ismekanik. Dessa läses även av många utbytesstudenter. Ett samarbete finns med Försvarsmakten i för att nyttja deras infrastruktur och kompetens. Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 48 Samhällsbyggnad har haft kurser för officerare som utbildat sig för vinterförhållanden. Fokus har legat på snö, is och kyla. Framkomlighet i terräng och på mindre vägar har även varit ett centralt tema, liksom om tjäle och tjällossning. Vidare bedrivs vid institutionen en omfattande forskning om byggande i kallt klimat. Här avses såväl byggnader som vägar och broar. I samarbete mellan , och sker studier av arbetet i kallt klimat. I driver LTU en nationell forskarskola i rymdteknik med 30 doktorander från hela landet. Här finns även en internationell masterutbildning i rymd som första gången startade . Utbildningen är attraktiv och har utbildningen 175 sökande från hela världen. har uppbyggnaden av en ny centrumbildning med projektnamnet och Riskhantering intensifierats inom . Centret är lokaliserat till och målgruppen är företag, organisationer och myndigheter som vill förbättra sin riskhantering i projekt och/eller system. Bland intressenter återfinns bl.a. Process/Gruv/Energiindustrin, Försvarsmakten och andra statliga verk. Verksamheten omfattar bl.a. fjällsäkerhet och fjällräddning, väderförhållanden – vädervarningar, snöförhållanden, is och ishalka, isbärighet, tekniska system i kyla m.m. Centret samverkar med Bodens kommun, i , Region , , Norra banregionen och – I 19. LTU är också involverade i testerna av spårbundna fordon i . Ett flertal centra för utveckling är knutna till LTU för samarbete med omvärlden. Ett antal av dessa fokuserar på distansarbete och distansöverbryggande teknik. 3.4.2 (UmU) UmU har inom ramen för en bred verksamhet som är relevant för test- och övningsverksamhet samt relaterad kringverksamheter. Bland dem kan nämnas IFOR (forsknings- och kompetenscenter inom området intelligenta fordon för bruk i obanad terräng) och UCIT (behovsmotiverad forskning inom IT-området, bl.a. mot upplevelseindustrin). I har tidigare bedrivit en utbildning med turistinriktning. har en bred medicinsk kompetens SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 49 avseende kyla och dess effekter och samarbetar med bland annat () och ett brett nätverk av andra universitet. UmU har en bred erfarenhet av att ge tekniska decentraliserade utbildningsprojekt i regionen. Exempel är Data- och elektronik ingenjörsutbildning (120 poäng) i och Produktionsingenjörsutbildning (120 poäng) i . Det är Tekniska högskolan inom UmU som utvecklat och genomfört dessa behovsstyrda utbildningsprojekt. Inom tekniska högskolan finns civilingenjörsutbildningar inom teknisk fysik, teknisk datavetenskap och teknisk biologi samt ett brett utbud av ingenjörsutbildningar. UmU har också ansvarat för Rymdingenjörsutbildningen i . Det har främst varit och elektronik som ansvarat för ingenjörsutbildningarna. UmU har två stora IT-institutioner, Datavetenskap och Informatik, med forskning, forskarutbildning och grundutbildning. I anslutning till dessa institutioner finns särskilda forskningsprojekt eller tillämpningsområden med klar koppling till framtida fordon, t.ex. VR-lab, HUM-lab, IFOR, UCIT och ProcessIT Innovation. Inom matematisk statistik finns kunskaper om testmetodik och försöksplanering som torde vara relevanta för testverksamheten. planeras även en påbyggnadsutbildning i testmetodik i . En mastersutbildning med koppling till autonoma fordon ska starta , . Språkcentrum vid erbjuder ett antal språktjänster t.ex. inom språk som franska, italienska och tyska. Vid kan man söka till två program, Gastronomi- eller Restaurangmanagementprogrammet samt till en tvåårig livsmedelsutbildning. I har och i en gemensam institution, , som samverkar med och Rymdbolaget (). Inom dessa enheter finns kompetenser som torde vara intressanta för att tillvarata och utveckla testverksamheter. Rymdtekniska landvinningar t.ex. på materialsidan och inom mätteknik och styr- och reglerteknik bör kunna appliceras på testverksamheten. UmU har dessutom varit ett av de ledande universiteten när det gällt att utveckla distansmetodik, både för utbildning och för annan Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 50 kommunikation. Det finns ett långvarigt samarbetat med biltestkommunerna när det gällt distanskurser av olika slag. UmU har tillsammans med LTU ett särskilt uppdrag av regeringen att bygga upp nya verksamheter i inom rymd och miljö (i vid bemärkelse). En del i detta arbete är att bygga upp ny kompetens för Test Area (KTA). Det handlar om både testteknik och om aktiviteter inom området snö, is och kyla. Det inbegriper också området människan i extrema miljöer (t.ex. kyla) och katastrofmedicin. Det finns goda erfarenheter av testverksamhet inom rymd, luft, mark och under jord. En påbyggnadsutbildning i testmetodik planeras att starta . Samarbete sker här med kommunens näringslivsbolag, Progressum. Det finns mycket i detta regeringsuppdrag för som parallellt skulle kunna utföras i t.ex. . Det finns behov av ny kompetens inom testområdet för ett kunna erbjuda en mer kvalificerad service till de företag som har behov av och bedriver fullskalig testverksamhet. Det kommer att krävas olika former av kompetensutveckling, men det har i första hand framförts behov en tvåårig yrkesutbildning med yrkeshögskoleexamen. Möjligen finns det också behov av en ny omgång av en treårig ingenjörsutbildning i samverkan med . Behoven är till del olika, men om inte LTU avser att ge ytterligare en omgång av Bilsystemteknik skulle UmU kunna bidraga med en kompletterande testingenjörsutbildning om de ekonomiska förutsättningarna skapas. Kurser ur dessa program bör dessutom ges för de som redan är yrkesverksamma. Fördelen med en tvåårig yrkesutbildning är att den bygger på ett betydligt bredare studerandeunderlag. Men för de som gått Bil-System-Teknikgymnasiet i torde en ingenjörsutbildning vara mer relevant. 3.4.3 IT-kompetens inom är främst tre IT-forskningsområden vid som har betydelse för ett civilt och militärt testcentrum i . Dessa är: 1) simulering/visualisering, 2) interaktion, 3) intelligenta system. SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 51 Inom området simulering/visualisering finns stark kompetens inom visualisering, visuell interaktiv simulering och virtual reality. Kompetensen finns framför allt vid , forskargruppen VR-lab, superdatorcentrumet High Performance Computing Center North (HPC2N), (), HUMlab och . Inom området har utvecklats ett antal uppmärksammade simuleringar inom en rad olika områden. Exempelvis fordonssimulatorn GVATS (ett simuleringsprogram) som utvecklats inom VR lab. Inom området interaktion finns kompetens inom bl.a. mobila positionsrelaterade tjänster; interaktions-, transport- och produktdesign; och IT-stöd för avancerade grupprocesser. Inom dessa områden kan nämnas delområden som seamlesstalk (som syftar till att utforska möjligheterna till trådlösa och "sömlösa övergångar för telefonsamtal mellan mobiltelefoner och biltelefoner, och dess betydelse för rådande sessionshanteringsmodeller), applikationer för distribuerade grupprocesser, avancerad människadator-interaktion mm. Intelligenta system omfattar områden som kommunikation över trådlösa nät; taktil video och robotik. Forskningen inom dessa områden handlar om att bygga självkonfigurerbara, dynamiska och trådlösa nätverk med fokus på metoder och realtidskommunikation; att förstärka intryck för en användare genom förstärkt visuell information; att för olika ändamål skapa autonoma (självständiga) maskiner som kan utföra avancerade och/eller farliga arbetsuppgifter med bara lite stöd från en mänsklig operatör. Stora delar av IT-forskning sker i samarbete med externa parter. Inom exempelvis robotik finns ett starkt samarbete (IFOR) med bäring mot bil- och komponenttestverksamhet, och inom interaktion och visualisering finns ett motsvarande samarbete (ProcessIT Innovations) med tillverkande industrier från hela norra . 3.5 Akut- och katastrofmedicinskt centrum (AKMC) och Flygmedicincentrum (FMC) Akut- och katastrofmedicinskt centrum, (AKMC) i är en forsknings-, utvecklings- och utbildningsenhet inom området akut och katastrofmedicin. Verksamheten står på fyra ben; olycksanalys Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 52 och skadeprevention, akutsjukvård, katastrofsjukvård och krigssjukvård. AKMC har sin vetenskapliga bas i forskningsverksamhet fokuserad på skadeprevention inom trafikskador, arbetsskador samt hem- och fritidsskador. Projekt drivs avseende personskador relaterade till busstrafik, katastrofmedicin och ambulanssjukvård mm. Inom akutsjukvårdsområdet bedrivs framförallt utbildnings och utvecklingsverksamhet inom ambulans-, flygambulans- och traumasjukvård. AKMC har en bred erfarenhet av och kunskap om de speciella förhållanden som råder i glesbygd, i kallt klimat och vid långa transportavstånd. Flygmedicincentrum (FMC) i är en liten enhet som arbetar med testning av piloter och delvis dykare. Verksamheten arbetar nära samman med sjukvården och forskning. 3.5.1 Center i kommer enligt ett regeringsbeslut2 att få ett nytt forskningscentrum med anknytning till försvarsindustrin. satsas så att kan bygga upp institutet. Industri medverkar genom beställningar och uppdragsforskning. Kommunerna och stödjer skolan och FMV betalar för industridoktorander. Avsikten är att utbilda och forska kring modellering och simulering. Det innebär att man istället för att bygga färdiga maskiner och ser hur de fungerar testar dem i datorer. Det går snabbare och är billigare. Centret ska syssla med högteknologi i allmänhet, med både militära och civila tillämpningar. 3.6 Kompetenshöjande insatser som bör initieras och prioriteras Av den totala arbetskraften i kommun var högutbildade vilket är något högre än i regionfamiljen (). Motsvarande siffra för länet var 29 och för riket . I har av kvinnorna och av männen högskoleutbildning, vilket är över riksgenomnittet (). Av dem som examinerades från gymnasieskolan /01 så påbörjade män och 2 , Försvarsdepartementet. SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 53 kvinnor högre studier , riksgenomsnittet är . Några kompetensområden som på kort sikt är särskilt angelägna utpekades i min delrapport till . Dessa var närmast relaterade till utveckling av kringverksamheter och infrastruktur för att stärka framkomsten och utveckling av test- och övningsverksamhet. De finns framför allt inom service och handel, men kan också avse utveckling och underhåll av datanätverk och utrustning för elektronisk kommunikation. En utredning av handelsstrukturen i och kundernas handelsmönster har också diskuterats. I samband med etablering av butikscentra är det inte ovanligt med sådana kartläggningar. Utbildningarna och kompetenshöjande insatser inom nedanstående områden bedöms kunna leda till arbeten på kort sikt, medan mer kvalificerade utbildningar sannolikt, i ett närperspektiv, inte har samma arbetsmarknadsförutsättningar i . Bedömning: Nedanstående utbildningar och ämnesområden bör prioriteras: språkutbildningar, företrädesvis i engelska och tyska, yrkesutbildningar inom handel och service som kan stärka som handelsplats, yrkesutbildningar inom restaurang- och hotellnäringen, utbildningar relaterade till upplevelseindustri, utbildningar inom elektronisk kommunikation och relaterade tjänster, t.ex. nätverksteknik och webbdesign. 3.7 Polarforskning Polarforskning bedrivs av ett flertal länder och aktörer med intresse inom och . Forskningen omfattar inte endast naturvetenskaplig forskning om land, is, luft och vatten utan även dicipliner som astrofysik, medicin, kulturhistoria, fauna och teknik. Svensk polarforskning täcker bara delar av den vetenskap som bedrivs i och om polarområdena. Svenska polarforskningssekretariatet har till uppgift att främja svensk polarforskning genom att organisera och leda forskningsexpeditioner till Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 54 och . Sekretariatets har 15 anställda som huvudsakligen finns på Kungl. Även andra forskningsinitierande organisationer som FORMAS, och Mistra har ämnesmässig anknytning till polarforskning. är hemmahamn för statsisbrytarna som bedriver en omfattande åretruntverksamhet, under svåra isförhållanden och i polarforskningssammanhang. Dansk Polarcenter är ett kunskaps- och servicecenter för danska myndigheter, forskare och institutioner som arbetar med polarforskning och arktiska förhållanden. Verksamheten etablerades 1989 och finansieras via Ministeriet för vetenskap och IT. fungerar som konsulent och kunskapsleverantör till norska myndigheter i förvaltningen av de norska polarområdena. Genom aktivt deltagande i nationella och internationella organ spelar en central roll. Totalt har institutet runt 110 medarbetare i , och på . Institutets verksamhet är koncentrerat runt miljöförvaltningsbehov i polarområdena. Klimat, långväga luftföroreningar, effekter från föroreningar i miljön, biologisk mångfald, och topografisk kartering är viktiga arbetsfält tillsammans med miljösamarbetet i . Institutet utrustar och genomför stora expeditioner till båda polarområdena med eget forskningsfartyg och driver forskningsstationer på och i . 3.8 Annan kompetensgenerering i arktisk miljö I naturgasprojektet i , utanför har det investerats . Fynden av naturgas ligger i havet och forslas i pipeline från plattform till en mottagnings- och processanläggning utanför Hammerfest, en transportsträcka Snövit blir första anläggning för produktion och export av flytande naturgas (LNG). Från Hammerfest fraktas gasen vidare i tankbåtar till marknader i och . beräknas bli investerade i gasfälten innan hela anläggningen står klar. Projektet sysselsätter flera tusen personer, däribland arbetskraft från och . Investeringen beräknas bli återbetald . SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 55 präglas av avancerat tekniskt nytänkande. Anläggningarna är byggd för att klara extrema väderförhållanden i arktiskt havsklimat, blåst , översköljningar m.m. Det är också den hittills största undervattenutvinningen som opereras helt från ett kontrollrum på land, från utvinningen. Den landbaserade kontrollen sköter öppning och stängning av ventilerna via fiberoptikkablar, elektriska kablar med hög spänning och hydraulkraft för övervakning och kontroll. De utvinningsbara resurserna är gas. Man räknar med att sälja år, men utöver det kan det finnas ytterligare gas för produktion i upp till totalt . Projekt av denna storleksordning genererar betydande kunskaper och teknikutveckling. 3.9 Militär forskning och utbildning Anslaget till Försvarshögskolan (FHS) är på och ska minska till . Den militära forskningen vid skolan beräknas bli halverad och högre officersutbildning minska . () har 1 250 anställda. Ett arbete pågår med att öka andelen civila projekt och det internationella utbytet. FOI har en stor kompetens som det borde vara möjligt att kombinera med civil forskning i större utsträckning än vad som görs . FOI kommer att få minskad uppdragsforskning från Försvarsmakten. Besparingskrav kommer att medföra en hårdare prioritering, att egenutvecklingen inom försvaret minskar medan användningen av färdiga system och samarbetet internationellt ökar. Det norska () intill Lilleström (utanför ) bedriver en del forskning som är relaterad till vinterkompetens. 3.10 Kommunala utvecklingsbolag flesta kommuner har egna näringslivsbolag eller näringslivssekretariat som stödjer och utvecklar näringslivet i kommunen. Dessa är av varierande storlek och med delvis olika inriktning. En av deras uppgifter är att kanalisera kunskap till företagarna. Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62 56 finns ett näringslivssekretariat, medan denna verksamhet i t.ex. och bedrivs i bolagsform, respektive . Utvecklingsverksamheter kan ibland vara knutna till teknikparker och/eller företagscentra med uthyrning av lokaler. 3.11 Ökat samarbete Bedömning: Samarbetet med högre lärosäten bör fördjupas inom områden som är relaterade till genomförandet av fullskalig testning och själva provningsmiljöerna, dvs. utveckling av testmetoder och provningsmiljöns infrastruktur, fast instrumentering, riggning och utförande av tester, testförutsättningar, mät- och sensorteknik, användning av telemetri och geografiska informationssystem (GIS) om stora testområden används, distribuerat ingenjörsarbete och annan informations- och kommunikationsteknik, simulering m.m. Samarbetet bör också avse kunskaper som är relaterade till utbildning, träning och övningsverksamhet i subarktiskt klimat. Korsås pekade i sin utredning, Testverksamhet m.m. i övre inland – en ny basindustri (Ds 2003:18) på att någon större dialog inte har förts mellan universiteten, högskolor och branschfolk inom biltestning i syfte att utveckla kompetensfrågor. Snarare har dialogen mellan aktörerna i det sammanhanget varit bristfällig och präglats av viss misstro. Branschen har upplevt att de kontakter man haft med universiteten varit mer utbudsorienterade än behovsorienterade. Sannolikt har detta berott på den komplexitet och fraktionering som finns inom testindustrin i sin helhet. Situationen har emellertid förbättrats , inte minst genom bildandet av branschföreningen ()2000 och Swedish Wintertest region (SWTR). Dessa organisationer arbetar med bransch- och regionövergripande frågor, tillvaratar gemensamma intressen och stärker utvecklingen av testindustrin. Deras egna resurser är emellertid små. Samarbete och samordning i ett större nationellt perspektiv borde kunna stärka verksamheten. 3 Medlemmar är Artic Trac, Ice-Track och i , Arctic Falls i , och i . A-Tent, ATM, Car-Test, , Galtis och Ice-Makers i samt Tjintook beläget i . SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov 57 fanns ett statligt provningsmonopol avseende provning av produkter som omfattades av lagstiftning om säkerhet, miljö och hälsa. Dessa skulle då förhandsprovas hos statliga provningsanstalter innan de fick sättas på marknaden. De nationella branschföreningar som därefter skapats av aktörerna, t.ex. SWETIC (se kapitel 5.1.3) och FAL (Föreningen Ackrediterade Laboratorier) har därför inte på nacken. Provningsmonopolet avvecklades i samband med inträde i EG. Provning av militär utrustning och återkommande kontroll omfattades inte av EG-regleringen som tar sikte på fri rörlighet mellan medlemsländerna av civila varor (se även bilaga 3). finns ett formellt krav på universitet och högskolor att samverka med näringslivet, den s.k. tredje uppgiften. Universiteten i och har egna teknikparker och s.k. holdingbolag för kommersialisering av sina forskningsresultat. Lärosätena ska bli en partner i utvecklingen av regioner. Samverkan mellan lärosätena och näringslivet bygger på att båda parterna är vinnare och att olika hinder övervinns tillsammans. Skiljaktigheter avseende intresse och förståelse för varandras behov, olika värderingar och mål, att normerna är olika, frågor om resursanvändning, att det finns vattentäta skott liksom frågor om sekretess och äganderätt till kunskap samt inflexibilitet kan leda till en dålig samverkan. 59 4 Testverksamhet 4.1 Testning ett allt viktigare konkurrensmedel Testning kommer att uppmärksammas som ett allt viktigare konkurrensmedel . Det finns betydande pengar att tjäna på att ha en kvalitetssäkrad utvecklingsprocess, i vilken testning ingår, när man tar fram nya produkter och system. Om man inte testar sina produkter och system ordentligt innan de sätts på marknaden kan betydande belopp gå förlorade. Komplexa konstruktioner kräver mer tid för testutveckling, karaktärisering och felanalys. Att t.ex. återkalla en bil för åtgärder är inte bara kostsamt, det kan också skada den framtida tilltron till bilmärket. Även små misstag kan ställa till med stora problem.