sou · GUB366 · 2007-01-01 00:00:00 — Jag föreslår därför att den som med uppsåt eller oaktsamhet bryter mot 2, 4, 5, och 6 §§ eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen skall kunna dömas till böter. Om gärningen med hänsyn till omständigheterna kan anses vara ringa bör dock, enligt min mening, inte dömas till ansvar. Både de organisationer som anordnar hästtävlingar och hästägare har ett intresse av att tävlingsverksamheten med hästar kan bedrivas kontinuerligt. Det är därför, enligt min mening, viktigt att skapa förutsättningar som gör att verksamheten kan bedrivas med så stor trygghet för ekonomin som möjligt. Överväganden och förslag SOU 2006:66 66 En hästägare som anser att hans eller hennes häst oriktigt har vägrats att delta i en hästtävling bör, enligt min mening, kunna väcka talan . En organisation som arrangerar tävling för hästar bör, enligt min mening, kunna känna trygghet i att verksamheten längre tillbaka än inte kan föranleda tvist enligt den av mig föreslagna lagen. Med hänsyn till det reglerade områdets karaktär och att det kontinuerligt bedrivs en omfattande tävlingsverksamhet med hästar i bör, enligt min mening, för att inte försvåra för varesig tävlingsarrangörer eller hästägare, talan i en tvist enligt lagen väckas annars är rätten till talan förlorad. 67 5 Konsekvensanalyser Utredningen har analyserat vilka ekonomiska och andra konsekvenser som ett införlivande av rådets direktiv /428/EEG i svensk rätt, enligt utredningens förslag, kan föranleda. Utredningen har bedömt förslagen från jämställdhetssynpunkt och från regionalpolitisk synpunkt samt bedömt ekonomiska konsekvenser av förslagen. 5.1 Konsekvenser för jämställdheten och regionalpolitiken Utredningen bedömer att förslagen är neutrala från jämställdhetssynpunkt och från regionalpolitisk synpunkt. 5.2 Ekonomiska konsekvenser Jag bedömer att det kommer att finnas ett stort informationsbehov framför allt för organisationer som anordnar hästtävlingar när de nya reglerna träder i kraft. Enligt min bedömning kommer det initialt främst att efterfrågas information om vilket ansvar som åvilar och vilket ansvar som åvilar organisationerna. Det kommer, enligt min bedömning, därför inledningsvis att krävas vissa arbetsinsatser från för att klarlägga ansvarsförhållandena mellan myndigheten och organisationerna. skall, enligt mitt förslag, även meddela nya föreskrifter. En del av de uppgifter som åläggs i mitt förslag utförs av myndigheten. Det är av naturliga skäl svårt att exakt kunna förutse det merarbete för som ett införlivande av rådets direktiv /428/EEG i svensk rätt kommer att innebära. Konsekvensanalyser SOU 2006:66 68 dock att måste det beräknas i vart fall ca . När det initiala arbetet är avslutat bör, enligt min mening, myndighetens insatser kunna begränsas till ca . Jag bedömer att kostnaderna för detta bör rymmas inom ramen för befintliga medel. Jag vill i sammanhanget även betona att ett införlivande i svensk rätt av rådets direktiv /428/EEG och mitt förslag till lag om tävling med hästdjur m.m. även kommer att betyda en ökad arbetsinsats för de organisationer som anordnar hästtävlingar. Den kanske mest betungande uppgiften för organisationerna som anordnar hästtävlingar bedömer jag vara att en organisation skriftligen skall ange skälen för att ett hästdjur vägras delta i en hästtävling om hästägaren eller hästägarens ombud begär det. Eftersom jag har föreslagit att underrättelsen inte behöver ges i form av ett överklagbart beslut bedömer jag dock att organisationerna bör kunna utarbeta enkla rutiner för ändamålet. 69 Kommittédirektiv Djurskydd vid hästavel m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare tillkallas med uppgift att analysera hur djurskyddet bör beaktas vid hästavel. Som en del i detta arbete skall utredaren undersöka och analysera effekterna av det nuvarande avelsvärderingssystemet på djurskyddet och djurhälsan. Om utredarens analys visar att det också finns behov av reglering i författningar, utöver nuvarande bestämmelser i djurskyddslagstiftningen, för att tillgodose djurskyddet skall utredaren lämna förslag på hur denna reglering skall se ut. Sådana förslag skall även innefatta förslag på hur tillsynen över bestämmelserna bör organiseras. Utredaren skall därutöver lämna förslag på hur bestämmelserna i rådets direktiv /428/EEG av om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar (EGT L 224, s. 60, Celex 31990L0428) skall genomföras i svensk författning. Utredaren skall också bedöma hur tillsynen över bestämmelserna i direktivet bör organiseras. Bakgrund Den svenska hästsektorn Enligt aktuell statistik från () finns det ca 271 000 hästar i landet, vilket gör till ett av mest hästtäta länder. Hästar och hästhållning har betydelse för bl.a. sport och fritid men även för näringsverksamhet som lantbruk och turism samt för miljön. Hästsektorn i omsätter ca och sysselsätter närmare 40 000 människor på hel- eller deltid. Dir. 2005:57 Bilaga 1 Bilaga 1 SOU 2006:66 70 Sektorn kännetecknas av att det finns många små företag och de flesta aktörer får sin huvudsakliga inkomst från annat arbete. Detta gäller inte minst för hästuppfödare. Till skillnad från många andra länder finns det endast ett fåtal större stuterier i . De flesta svenska uppfödare har endast ett eller två ston. Hästavel och stambokföring Regler för när en häst får räknas som tillhörande en viss ras regleras genom respektive ras moderstambok. EG-rätten reglerar villkoren för att en organisation eller en förening skall få godkännas som stambokförande eller registerförande för en viss ras. I görs det en åtskillnad mellan avelsorganisation och stambokförande förening där avelsorganisationen ansvarar för avelsvärderingen och de stambokförande föreningarna ansvarar för registrering och stamboksföring. I finns tre godkända avelsorganisationer, (), (SG) och () samt 31 godkända stambokförande föreningar. STC och SG är både godkända avelsorganisationer och stambokförande föreningar. Hästtävlingar Hästsport är en av våra populäraste fritidssysselsättningar och svensk ridsport har en framträdande position på elitnivå. är också en av de tre ledande travsportnationerna i världen. genomförs strax under 1 000 travtävlingar i STC:s regi och 130 galopptävlingar i SG:s regi. Därutöver arrangeras ca 3 000 tävlingar av andra organisationer varav av (SvRF) medlemsföreningar. Även om genom sina medlemsföreningar står för de flesta tävlingarna är det travsporten som är ojämförligt störst sett till utbetalade prissummor. uppgick dessa prissummor till mer än . Av dessa betalades till ägare till utlandsfödda hästar, vilket korresponderar väl mot andelen startande utlandsfödda hästar. Gällande rätt EG-bestämmelser om hästavel EG-bestämmelser på avelsområdet finns i rådets direktiv / 427/EEG av om avelsmässiga och genealogiska villkor för SOU 2006:66 Bilaga 1 71 handeln med hästdjur inom gemenskapen (EGT L 224, s. 55, Celex 31990L0427). Direktivet ställer upp avelsmässiga och genealogiska villkor för handel inom EU med hästar och deras sperma, ägg och embryon. Enligt direktivet får handel inte förbjudas eller begränsas på andra avelsmässiga eller genealogiska grunder än de som följer av direktivet. Genom direktivet eller beslut fattade med stöd av direktivet är det på gemenskapsnivå fastställt bl.a. kriterier för godkännande av stambokförande organisationer, vissa regler för att säkerställa samordningen mellan stambokförande organisationer, bestämmelser om identitetshandlingar (pass) som skall åtfölja registrerade hästar samt kriterier för införande och registrering i stamböcker för avelsändamål. Härvidlag ges den stambokförande organisationen stort utrymme att utforma egna villkor, t.ex. i fråga om härstamningskrav och individprövning. Direktivet ger också kommissionen rätt att fastställa metoder för individprövning och avelsvärdering av avelsdjur samt allmänna villkor för godkännande av djur för avelsändamål. Kommissionen har dock inte fastställt några sådana metoder för avelsvärdering av hästar och inte heller några villkor för godkännande. EG-bestämmelser om hästtävlingar m.m. I rådets direktiv /428/EEG av om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar fastställs villkoren för handel med hästar som är avsedda för tävlingar och villkoren för deltagande i tävlingar. Med tävlingar avses i direktivet inte bara kapplöpningar och hopptävlingar utan alla hästtävlingar som t.ex. parader, körtävlingar och uppvisningar. Direktivet föreskriver bl.a. att tävlingsregler inte får göra någon åtskillnad mellan hästar som är registrerade i eller härstammar från den medlemsstat där tävlingen hålls och hästar som är registrerade i eller härstammar från andra medlemsstater. Detta gäller särskilt kraven för tillträde till tävlingen, bedömningen vid tävlingen och eventuell prissumma eller vinst. Direktivet lämnar dock utrymme för vissa undantag för bl.a. historiska arrangemang eller tävlingar för hästar registrerade i en viss stambok om tävlingens syfte är att förbättra rasen. I direktivet finns också bestämmelser om att medlemsstaterna får avsätta en viss procentsats av prissummorna för att skydda, utveckla och förbättra avelsarbetet. Svenska bestämmelser om hästavel Gällande svenska bestämmelser om avel syftar till att säkra kvaliteten i aveln och att tillgodose djurskyddsaspekter. Bilaga 1 SOU 2006:66 72 Lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. syftar till att främja animalieproduktionen och djurs lämplighet för avel i näringsverksamhet samt att förebygga sjukdomar hos djur. I lagen bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om att hingstar får användas till avel endast om de har avelsvärderats. I förordningen (1985:343) om kontroll av husdjur m.m. bemyndigas att ge organisationer på jordbruksnäringens område eller andra sammanslutningar rätt att anordna kontroll som syftar dels till att främja animalieproduktionen och djurs lämplighet för avel i näringsverksamhet, dels till att förebygga sjukdomar hos djur. Innan kontrollen anordnas skall godkänna plan och riktlinjer för verksamheten. Verket meddelar också föreskrifter för kontrollen. Sådana föreskrifter får enligt förordningen innebära att hingstar får användas till avel endast om de har avelsvärderats. Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:82) om hästdjur som används till avel och om identifiering av hästdjur innehåller bl.a. bestämmelser om godkännande av avelsorganisationer och stamboks eller registerförande föreningar, införande av hästar i stamböcker och om identitetshandling (pass) för hästar. I föreskrifterna finns det även bestämmelser om krav på avelsvärdering. Avelsvärdering definieras som bedömningar och beräkningar enligt dokumenterade och vetenskapligt erkända metoder i syfte att uppskatta en hästs nedärvningsförmåga. En hingst skall enligt föreskrifterna vara avelsvärderad i för att få användas till avel med andra ston än hingstägarens egna. Avelsvärderingen omfattar en sammanvägd bedömning av hästens härstamning, prestationer, exteriör, hållbarhet och hälsa samt en avkommeprövning. Det ställs dock inget krav på att en hingst skall nå upp till en viss kvalitetsnivå för att få verka i avel. De stambokförande föreningarna får dock dela in avelsvärderade hästar i olika meritklasser. Vid eller i anslutning till avelsvärderingen bedöms också om hingsten nedärver eller kan nedärva genetiska defekter som kan innebära ett lidande för hans avkomma eller avkomma i senare generation. Med stöd av ett bemyndigande i djurskyddslagen (1988:534) har regeringen i djurskyddsförordningen (1988:539) förbjudit avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren samt bemyndigat att meddela ytterligare föreskrifter. Av föreskrifter (DFS 2004:22) om djurskyddskrav vid avelsarbete framgår bl.a. att djur som nedärver, eller kan nedärva, letalanlag, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman inte får användas i aveln. SOU 2006:66 Bilaga 1 73 andra defekter som kan vara av betydelse i avelsarbetet från djurskyddssynpunkt skall bedömas och registreras samt ligga till grund för en avkommebedömning. Svenska bestämmelser om hästtävlingar Deltagande i hästtävlingar är inte direkt reglerat i svensk lagstiftning. Det är de svenska tävlingsorganiserande förbunden som ställer upp reglerna för tävlingsverksamheten. har dock fått i uppdrag att för räkning ge in de rapporter jämte annan redovisning som enligt tävlingsdirektivet ankommer på medlemsstaterna. underrättar också kommissionen om att utnyttjar möjligheterna att anordna tävlingar i enlighet med undantagsbestämmelserna i direktivet. Utredningsbehovet Hästavel Det svenska kravet på avelsvärdering av hingstar är ifrågasatt ur EGrättslig synvinkel och Europeiska gemenskapernas kommission har inlett ett överträdelseförfarande mot . Kommissionen gör gällande att det svenska kravet på avelsvärdering strider mot gemenskapsrätten, i första hand på grund av att det avser ett område som har harmoniserats genom direktiv /427/ EEG och i andra hand då det utgör ett handelshinder som är förbjudet enligt bestämmelsen om fri rörlighet för varor, artikel 28 EG, och dessutom är diskriminerande och därmed strider mot artikel 12 EG. har i svar till kommissionen anfört att bestämmelsen om krav på avelsvärdering ingår som ett led i ett aktivt arbete för att bl.a. skydda djurs liv och hälsa, ett arbete som har sitt ursprung i de specifika förhållanden som har rått och råder i och som har traditioner . har utarbetat och remitterat ett förslag enligt vilket kravet på avelsvärdering skulle ersättas av ett krav på hälsobedömning (PM om hälsobedömning av hingstar, Jo2003/1615). En hälsobedömning skulle inte innehålla något prestationsmoment utan enbart vara en bedömning av hingsten utifrån ett hälso- och djurskyddsperspektiv. De flesta remissinstanser ställde sig positiva till förslaget. Ett krav på hälsobedömning skulle också det eventuellt kunna ifrågasättas ur ett EG-rättsligt perspektiv. Här kan särskilt nämnas att eftersom ett krav på hälsobedömning är handelshindrande kan ett Bilaga 1 SOU 2006:66 74 sådant krav endast tillåtas under vissa förutsättningar. För att en handelshindrande bestämmelse skall kunna godtas krävs bl.a. att det visas att den önskade effekten uppnås med bestämmelsen, att effekten är proportionerlig jämfört med det hinder som åtgärden innebär för handeln och att åtgärden är icke-diskriminerande. Det finns därför behov av ytterligare underlag för ett slutligt ställningstagande om hur djurskyddet skall beaktas vid hästaveln. Hästtävlingar Vid inträde i EU gjordes en översyn av bestämmelserna på hästområdet. Den gjorde då den bedömningen att bestämmelserna i tävlingsdirektivet följdes genom de tävlingsorganiserande förbundens reglementen. Vidare har bemyndigats att för räkning ge in de rapporter jämte annan redovisning som enligt direktivet ankommer på medlemsstaterna. Bestämmelser motsvarande de i tävlingsdirektivet har dock aldrig införts i svensk författning. Uppdraget Hästavel En särskild utredare ges i uppdrag att analysera hur djurskyddet bör beaktas vid avel med hästar. Som en del i detta arbete skall utredaren undersöka och analysera vilka effekter som det nuvarande avelsvärderingssystemet har på djurskyddet och djurhälsan. Om denna analys visar att det också behövs reglering i författningar, utöver de nuvarande bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen, för att tillgodose djurskyddet skall utredaren lämna förslag på hur denna reglering bör vara utformad och hur tillsynen över bestämmelserna skall organiseras. Utredaren skall särskilt se till att förslaget är förenligt med EG-rätten. Hästtävlingar Utredaren skall även, med utgångspunkt i hur tävlingsdirektivet 90/428/EEG tillämpas i , lämna förslag på hur bestämmelserna i direktivet skall genomföras i svensk författning. Utredaren skall också bedöma hur tillsynen över bestämmelserna bör organiseras. SOU 2006:66 Bilaga 1 75 Utredningsarbetet Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter och organisationer samt inhämta de erfarenheter från andra EU-länder som utredaren bedömer vara av intresse i sammanhanget och i övrigt göra de internationella jämförelser som anses vara befogade. I de åtgärdsförslag som presenteras skall långsiktighet och tillämplighet eftersträvas. Förslagens konsekvenser för hästnäringen skall analyseras och hänsyn skall tas till näringens struktur och utveckling. Samtliga förslag skall kostnadsberäknas och förslag till finansiering skall redovisas. Utredaren skall lägga fram fullständiga författningsförslag och även lämna förslag till de förändringar i andra avseenden som uppdraget kan ge anledning till. Redovisning av uppdraget Utredaren skall redovisa sitt uppdrag, när det gäller hästaveln, och i övriga delar . 77 Bilaga 2 31990L0428 Rådets direktiv /428/EEG av om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 224 , 18/08/1990 s. 0060–0061 Finsk specialutgåva Område 3 Volym 33 s. 0178 Svensk specialutgåva Område 3 Volym 33 s. 0178 RÅDETS DIREKTIV av om handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar och om villkor för deltagande i tävlingar (90/428/EEG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag(1), med beaktande av yttrande(2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och med beaktande av följande: Bilaga 2 SOU 2006:66 78 Levande hästdjur är upptagna på listan över varor i bilaga 2 till fördraget. För att säkerställa en rationell utveckling av produktionen av hästdjur och därigenom öka produktiviteten på det området måste regler fastställas på gemenskapsnivå för handeln inom gemenskapen med hästdjur som är avsedda för tävlingar. och uppfödning av hästdjur, i synnerhet hästar, räknas i allmänhet till jordbrukssektorn och utgör en inkomstkälla för en del av jordbrukarna. Det finns skillnader inom gemenskapen då det gäller regler för tillträde till tävlingar och dessa skillnader utgör ett hinder för handeln inom gemenskapen. Handeln med hästdjur som är avsedda för tävlingar samt deltagande i sådana tävlingar kan äventyras av de skillnader som finns i reglerna om användning av en del av prissumman eller vinsten för att skydda, utveckla och förbättra aveln i medlemsstaterna. Ett fritt tillträde till tävlingarna förutsätter att dessa regler harmoniseras. I avvaktan på en sådan harmonisering och i synnerhet för att bibehålla eller öka produktiviteten på området bör medlemsstaterna få tillstånd att avsätta en viss del av prissumman eller vinsten för att skydda, utveckla och förbättra sin avelsverksamhet. En högsta procentsats bör dock fastställas för detta. Det är lämpligt att besluta om genomförandeåtgärder då det gäller vissa tekniska frågor. Därför bör åtgärder vidtas för ett nära och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen inom för husdjursavel. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Detta direktiv fastställer villkoren för handel med hästdjur som är avsedda för tävlingar samt villkoren för deltagande i tävlingar. SOU 2006:66 Bilaga 2 79 Artikel 2 Vid tillämpningen av detta direktiv skall de definitioner gälla som fastställs i artikel 2 i rådets direktiv /427/EEG av om avelsmässiga och genealogiska villkor för handeln med hästdjur inom gemenskapen(4). Vidare gäller att tävling betyder varje hästtävling, däri inräknat hästkapplöpningar, hopptävlingar, parader, dressyr, körtävlingar och uppvisningar. Artikel 3 1. Tävlingsreglerna får inte göra någon åtskillnad mellan hästdjur som är registrerade i den medlemsstat där tävlingen hålls och hästdjur som är registrerade i andra medlemsstater. Tävlingsreglerna får inte göra någon åtskillnad mellan hästdjur som härstammar från den medlemsstat där tävlingen hålls och hästdjur som kommer från andra medlemsstater. Artikel 4 1. De förpliktelser som fastställs i artikel 3 skall särskilt gälla a) kraven för tillträde till tävlingen, särskilt minimi- eller maximikrav, b) bedömningen vid tävlingen, c) den prissumma eller vinst som kan uppkomma genom tävlingen. Följande undantag gäller emellertid: – De förpliktelser som anges i artikel 3 skall inte inverka på organisationen av a) tävlingar endast för hästdjur som är registrerade i en särskild stambok och som har till syfte att förbättra rasen, b) regionala tävlingar med sikte på att välja ut hästdjur, Bilaga 2 SOU 2006:66 80 c) historiska eller traditionella evenemang. Medlemsstater som vill utnyttja dessa möjligheter skall underrätta kommissionen om detta. – För varje tävling eller tävlingstyp skall medlemsstaterna ha tilllåtelse att, genom för ändamålet officiellt erkända eller godkända organisationer, avsätta en viss procentsats av den prissumma eller den vinst som avses i punkt 1 c för att skydda, utveckla och förbättra avelsarbetet. Procentsatsen får vara högst , år . Villkoren för utdelning från dessa fonder i den berörda medlemsstaten skall meddelas till kommissionen och övriga medlemsstater i för husdjursavel. Före skall rådet ompröva villkoren för tillämpningen av dessa bestämmelser på grundval av en rapport från kommissionen som skall redogöra för de framsteg som gjorts i harmoniseringen av alla de problem som har sin grund i villkoren för avel av tävlingshästar samt ange ändamålsenliga förslag som rådet skall fatta beslut om med kvalificerad majoritet. De allmänna reglerna för genomförande av denna artikel skall fastställas enligt förfarandet i artikel 6. Artikel 5 1. Till dess att relevanta beslut har fattats enligt artikel 4 i direktiv /427/EEG skall ägaren eller hans ombud skriftligen underrättas om skälen till varför ett djur som är registrerat i en medlemsstat vägras tillträde till en tävling. Under sådana förhållanden som beskrivs i punkt 1 har ägaren eller hans ombud rätt att inhämta ett expertutlåtande enligt villkoren i artikel 8.2 i direktiv /662/EEG(5) som skall gälla med vederbörliga ändringar. SOU 2006:66 Bilaga 2 81 3. Kommissionen skall anta regler för tillämpningen av denna artikel enligt förfarandet i artikel 6. Artikel 6 När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas skall för husdjursavel, inrättad genom beslut 77/505/EEG(6), fatta beslut enligt bestämmelserna i artikel 11 i direktiv /661/EEG(7). Artikel 7 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De skall genast underrätta kommissionen om detta. Artikel 8 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. På rådets vägnar M. OKENNEDY Ordförande (1) EGT nr C 327, 30.12.1989, s. 61. (2) EGT nr C 149, . (3) EGT nr C 62, , s. 46. (4) EGT nr L 224, , s. 55. (5) EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13 (6) EGT nr L 206, , s. 11. (7) EGT nr L 382, 31.12.1988, s. 36. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt ning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi neringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning.