sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — Vid jämförelse med övriga nordiska länder är forskning kring norskt teckenspråk rätt omfattande. Sådan forskning bedrivs vid universiteten i , , och . Forsknings- områden som studeras är såväl lingvistiska som betydelsen av teck- enspråk i olika situationer. Utöver denna forskning bedrivs även psykologisk/pedagogisk forskning kring döva barns inlärning vid flera lärosäten i . 2005, on Teaching Languages at Schools in Europé. Europeiska gemenskapernas kommission, 2003, Meddelande från kommissionen till Rådet, , Ekonomiska och so- ciala kommittén och . Främjande av språkinlär- ning och språklig mångfald. Handlingsplan 2004–2006 resolution B4-0985/98 Teckenspråk. Protokoll av den 18/11/1998 European Charter for Regional or Minority Languages. Framework Convention for the Protection of National Minorities. – REC_1492 (2001). Recommendation 1492 (2001) . Rights of National Minorities. Recommendation 1598 (2003) . Protection of sign languages in the member states of , , 2003, rapporteur for : Protection of sign languages in the member states of . Timmermans, , 2005, The status of sign language in Europe, Konvention mellan , , , och om nordiska medborgares rätt att använda sitt eget språk i annat nor- diskt land (2004): Den nordiska språkkonventionen. Utvärde- ring av eventuella behov att revidera konventionen. : J.nr: 21082.12.001/03 , (2004) Norsk tegnspråk som offisielt språk. EUD Paper / Leeson (2000, updated 17.02.2004) Towards an Inclusive Multi-linguistic Europe for All. Making the Sign Languages of Europe Visible in for Regional or Minority Languages. EUD Paper / (2003, updated 17.02.2004) The Sign Languages of the Deaf as Minority Languages. Finlandssvenska teckenspråkiga rf (2004): Utlåtande om finlands- svenska teckenspråkiga till Delegationen för språkärenden vid , Heugh, (2003) Language Policy and Democracy in South . The of equality within rights-based policy and planning, 2003 Independent Livings rapporter om uppfyllelsen av FNs standardregler i olika länder: Londén, (2004): Communicational and Educational Choi- ces for Minorities within Minorities. The case of the Finland- Swedish Deaf. Sign Language , tillgänglig inklusive förklaringar på regeringens hemsida: Rainò, , 2004, Henkilöviittomien synty ja kehitys suomalaisessa viittomakieliyhteisössä. Kuurojen Liitto ry. South African Yearbook 2003/04 (tillgängligt via ) Utbildningsstyrelsen, 2004, Grunderna för läroplanen för den grundläggande utbildningen. 1/011/2004.Föreskrift 2/011/2004. Vedtekter for , fastsatt i konstituerende genersalforsma- ling 30. , endret i generalforsamling 20. , end- ret i generalforsamling 14. Dnr S2003:12/05/23 Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 581 86 85 Telefax 08 – 405 29 60 Kommuner enligt sändlista - Socialchefer Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av teckenspråkets ställning samt dövas, dövblindas, vuxendövas och hörsel- skadades möjligheter bl.a. likvärdig utbildning, möjligheter att använda teckenspråket i arbetslivet och vid olika former av samhällsstöd. I upp- draget ingår även att undersöka om personer som använder teckenspråk kan delta i handläggningen av ärenden på samma sätt som andra förtro- endevalda (dir. 2003:169). Personer med nedsatt hörsel och som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation måste liksom andra samhällsmedborgare få adekvat sam- hällsstöd när de är i behov därav. För att behovet av stöd skall kunna till- godoses fordras en fungerande kommunikation mellan de som tillhanda- håller det och de som är mottagare. Kommunerna skall, enligt social- tjänstlagen (2001:453) – SoL, vara väl förtrogen med levnadsförhållande- na för personer med funktionshinder och i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet. Personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation måste liksom andra kommuninvånare få adekvat samhällsstöd när de är i behov därav. Kommunerna skall, enligt socialtjänstlagen (2001:453) - SoL, vara väl förtrogen för levnadsförhållandena i kommunen för personer med olika slag av funktionshinder och i sin uppsökande verksamhet upplysa om verksamhet. Någon sammanställning av uppgifter hur och i vilken omfattning teckenspråkiga får sina behov av samhällsstöd tillgodosedda har utredningen inte kunnat finna. Mot bakgrund härav anhåller vi därför att få svar på bifogade frågor - 06 - 01. Med tack på förhand för er medverkan Avdelningen för vård och omsorg M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03.doc Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning Sammanställning av inkomna svar på kommunenkät Fråga 1: Har kommunen genomfört någon kartläggning/uppföljning över levnadsförhållanden och behov av kommunalt stöd respektive stöd och service enligt LSS för personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation? Svarsalternativ: Ja, Nej Fråga 2 Har man inom utarbetade riktlinjer kring hur man mäter, utreder och tillgodoser behov då det gäller a)personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation då de ansöker om bistånd? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. b)stöd till teckenspråkiga barn som riskerar utvecklas ogynnsamt och deras föräldrar? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03b.doc c)familjerådgivning för personer beroende av teckenspråk för sin kommunikation skall kunna tillgodoses? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. d)missbruksvård för personer beroende av teckenspråk för sin kommunikation? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. Fråga 3 Har man inom kommunens LSS-verksamhet utarbetat riktlinjer för hur man möter, utreder och tillgodoser behov då det gäller personer beroende av teckenspråk för sin kommunikation då de ansöker om råd och stöd enligt LSS? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03b.doc Fråga 4 Har man inom äldreomsorg utarbetat riktlinjer kring hur man möter, utreder och tillgodoser omsorgsbehov hos äldre personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. Fråga 5a Finns inom kommunen äldreboende anpassat så att det tillgodoser teckenspråkigas behov av språklig gemenskap med andra teckenspråkiga? Svarsalternativ: Ja, Nej. b)Finns inom kommunen bostad med särskild service enligt LSS som tillgodoser teckenspråkigas behov av språklig gemenskap med andra teckenspråkiga? Svarsalternativ: Ja, Nej. c)Finns samverkansavtal med annan kommun om boende som tillgodoser teckenspråkigas behov av språklig gemenskap med andra teckenspråkiga? Svarsalternativ: Ja, Nej. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03b.doc Fråga 6 Finns inom kommunen kommunalt/kommunala handikappråd? Svarsalternativ: Ja, Nej. Om frågan besvarats med Ja har det efterfrågats huruvida döva, dövblinda, hörselskadade eller vuxendöva finns representerade i dessa. Fråga 7 Finns i kommunens politiska församlingar eller annan organisation (exempelvis kyrkoråd) döva, dövblinda, vuxendöva eller hörselskadade personer som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation? Svarsalternativ: Ja, Nej, Känner inte till. Fråga 8 Finns det inom kommunen några riktlinjer hur man möter och tillgodoser behovet av teckenspråkig kommunikation hos barn i barnomsorgen? Svarsalternativ: Ja, Nej, Till viss del. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03b.doc Fråga 9 Finns det i kommunen uppgifter om invandrare och asylsökande barn beroende av teckenspråk för sin kommunikation och på vilket sätt deras behov av kunskaper i svenskt teckenspråk blir beaktade? Svarsalternativ: Ja, Nej, Känner inte till. Som en följfråga till flera av frågorna har vi begärt in mer detaljerad information om riktlinjer och till och med kopior på riktlinjerna. Av utrymmesskäl redovisas inte vilka riktlinjer och information vi har fått. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB03b.doc Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning Sammanställning av enkätsvar från ansvariga för tolktjänst enligt 3b§ hälso- och sjukvårdslagen Frågorna 1 och 2 Fråga 1A: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation som var folkbokförda och hemmahörande i kommun inom egna . Fråga 1B: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation som får service men som var folkbokförda på annan ort och inom annat landsting men som regelbundet vistas inom , dvs. personer där hemlandstingen debiteras för insatserna. Antalet tillfälliga besök efterfrågas inte och skall därför inte inberäknas. Fråga 1C: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation men med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk. Fråga 2A: Antal personer som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation som var folkbokförda och hemmahörande i kommun inom egna . Fråga 2B: Antal personer som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation som får service men som var folkbokförda på annan ort och inom annat landsting men som regelbundet vistas inom , dvs. personer där hemlandstingen debiteras för insatserna. Antalet tillfälliga besök efterfrågas inte och skall därför inte inberäknas. Fråga 2C: Antal personer, utöver de i fråga 1C, redovisade, som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation men med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Män, kvinnor, totalt antal Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) 1 Att antalet beroende av respektive i behov av är identiskt lika såväl i dessa svar som vid fördelning på ålder framstår som märkligt Jämför även svaret på fråga 3 där man inte redovisar en enda person i behov av teckenspråk för sin kommunikation. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc 0 – , 20 – , Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Folkbokförda inom annat landsting samt med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin som är folkbokförda på som är folkbokförda på annan ort och inom annan ort och inom i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) ca 50 (837) i (U) 269 (1056) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning Fråga 3A: Hemkommun för personer folkbokförda inom som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation. För personer folkbokförda i kommuner med över 14 000 invånare önskas uppgift om kommun. Personer folkbokförda i kommuner med under 14 000 invånare redovisas samlat – se tabell. Fråga 3B: Hemkommun för personer folkbokförda inom som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation. För personer folkbokförda i kommuner med över 14 000 invånare önskas uppgift om kommun. Personer folkbokförda i kommuner med under 14 000 invånare redovisas samlat – se tabell. OBS, Vi har valt att inte redovisa svaren på denna fråga här då totalsummorna över antalet tolkanvändare i varje landsting återfinns under fråga 1. Detaljeringsgraden är för hög och i vissa fall handlar det om en enstaka individ i en kommun. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Fråga 4: Antalet beställda tolkuppdrag, antalet genomförda tolkuppdrag, antalet inte utförda uppdrag Antal beställningar som inte i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) 2 Anger att man ej kan redovisa M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Fråga 6: Sjukvårdshuvudsmannens egenfinansiering respektive finansiering täckt av särskilt statsbidrag? Egenfinansiering (Kkr) Särskilt statsbidrag (Kkr) Statsbidragets del av den totala kostnaden (%) i län (C) i (F) går ej att ange i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) 3 Sparade resurser används för att förstärka resurserna då efterfrågan på tolk ökat M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Egenfinansiering (Kkr) Särskilt statsbidrag (Kkr) Statsbidragets del av den totala kostnaden (%) i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Egenfinansiering (Kkr) Särskilt statsbidrag (Kkr) Statsbidragets del av den totala kostnaden (%) i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Egenfinansiering (Kkr) Särskilt statsbidrag (Kkr) Statsbidragets del av den i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Egenfinansiering (Kkr) Särskilt statsbidrag (Kkr) Statsbidragets del av den i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB04b.doc Dnr S2003:12/05/33 Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 581 86 85 Rätten och möjligheterna att använda teckenspråket Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda det svenska teckenspråket i olika sammanhang samt tillgängligheten till olika former av samhällsstöd för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade (Dir. Fokus i uppdragen till utredningen är personer som är beroen- de av teckenspråk för sin kommunikation, inte dövblinda, vuxendöva och hörselskadade som använder tecken lånade från det svenska teckensprå- ket som stöd för kommunikation på svenska språket. Handikapputredning uppskattade det totala antalet barndoms- döva i till mellan 8 000 och 10 000 personer. Antalet dövblinda uppskattades till 1 200 personer, varav ca 200 bedömdes vara teckensprå- kiga. Antalet personer som blivit döva i vuxen ålder beräknades av utred- ningen vara ca 4 000. Utredningen beräknade härutöver antalet barn och vuxna med hörselskador som är i behov av teckenspråk till ca 10 000. Någon samlad statistik av senare datum finns inte att tillgå. Flera av de delar som utredningen har i uppdrag att se över och därefter lägga förslag till eventuella åtgärder för kräver tillgång till statistiska uppgifter i form av antal individer, ålder, genus, geografisk fördelning etc. Att grunda så- dana beräkningar på statistiska data som är drygt framstår inte som trovärdigt. En sådan brist på trovärdighet kan i värsta fall tas till intäkt för att insatser kan reduceras eller till och med dras in. Därför ber vi er nu om er hjälp med underlag som kan ligga till grund för en uppdatering av tidigare statistiska uppgifter. Samma frågor ställs såväl till ansvarig för pedagogiska hörselvården som till ansvarig för tolktjäns- 1 Begärda uppgifter avser hela ansvar för pedagogisk hörselvård. I landsting alternativt regioner med flera enheter för pedagogisk hörselvård ombedes ansvarig en- ligt sändlista för att förfrågan når samtliga berörda. Önskvärt är att uppgifterna om möjligt samordnas centralt. Vårt önskemål är att de uppgifter som efterfrågas blir besvarade uti- från uppgifter som finns inom respektive verksamhet. Detta innebär att uppgifterna kan komma att variera mellan olika verksamheter inom sam- ma landsting/region, vilket är fullt naturligt utifrån att uppdragen inom respektive verksamhet är relaterade till olika verksamhetsområden. De uppgifter ni lämnar kommer sedan att analyseras i förhållande till annan information som kommer att inhämtas från olika myndigheter – exem- pelvis från om antal handikappersättningar respektive vårdbidrag. Vår ambition är att få fram ett så säkerställt statistiskt under- lag som överhuvudtaget är möjligt. Mot ovanstående bakgrund hemställer utredningen om svar på efterfrå- gade uppgifter. Eventuella frågor besvaras av undertecknad. Svar önskas och . Avdelningen för vård och omsorg Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning Sammanställning av enkätsvar från sjukvårdshuvudmännens pedagogiska hörselvård Frågorna 1 och 2 Fråga 1A: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation som var folkbokförda och hemmahörande i kommun inom egna . Fråga 1B: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation som får service men som var folkbokförda på annan ort och inom annat landsting men som regelbundet vistas inom , dvs. personer där hemlandstingen debiteras för insatserna. Antalet tillfälliga besök efterfrågas inte och skall därför inte inberäknas. Fråga 1C: Antal personer som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation men med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk. Fråga 2A: Antal personer som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation som var folkbokförda och hemmahörande i kommun inom egna . Fråga 2B: Antal personer som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation som får service men som var folkbokförda på annan ort och inom annat landsting men som regelbundet vistas inom , dvs. personer där hemlandstingen debiteras för insatserna. Antalet tillfälliga besök efterfrågas inte och skall därför inte inberäknas. Fråga 2C: Antal personer, utöver de i fråga 1C, redovisade, som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation men med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc Män, kvinnor, totalt antal Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin i län (C)2 i (F) i län (H) (I)4 (L, M) (O, P, R)6 läns landsting (T)7 i (U) 1Stockholms läns landsting, Hörselkliniken (KS), redovisar enbart 2Enhetschefen för anser sig inte kunna ta fram uppgifterna på ett säkerställt sätt och avstår från att svara. 3Redovisar enbart åldrarna 0 – . 4Uppger i sitt svar att pedagogisk hörselvård saknas på och att hörcentralen inte kan besvara de efterfrågade uppgifterna. I svaret anges vidare att hörcentralen tagit initiativ till en kartläggning och att den beräknas vara klar på nyåret. 5Hallands läns landsting, Hörselvårdsenheterna, redovisar enbart . 6Uppgifterna från Sahlgrenska respektive från Hörsel- och dövverksamheten iBorås sammanräknade. 7Örebro läns landsting redovisar enbart . 8Gävleborgs läns landsting redovisar enbart . M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc 9 Uppgiften avser teckenspråkiga personer som haft kontakt med Hörselhabiliteringen i . M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc 0 – , 20 – , Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin i län (C) i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R) läns landsting (T) i (U) 10Sahlgrenska och Hörsel- och dövverksamheten sammanräknat. 11Enbart Hörsel- och dövverksamheten. Sahlgrenska har ej besvarat frågan. 12Se not under föregående redovisning. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc Folkbokförda inom annat landsting samt med annat teckenspråk än svenskt teckenspråk Beroende av teckenspråk för sin I behov av teckenspråk för sin som är folkbokförda på som är folkbokförda på annan ort och inom annan ort och inom i (F) i län (H) (L, M) (O, P, R)13 läns landsting (T) i (U) 13 Frågan har enbart besvarats av Hörsel- och dövverksamheten. M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc Utredningen (S 2003:12) Översyn av teckenspråkets ställning Fråga 3A: Hemkommun för personer folkbokförda inom som är helt beroende av teckenspråk för sin kommunikation. För personer folkbokförda i kommuner med över 14 000 invånare önskas uppgift om kommun. Personer folkbokförda i kommuner med under 14 000 invånare redovisas samlat – se tabell. Fråga 3B: Hemkommun för personer folkbokförda inom som är i behov av teckenspråk för sin kommunikation. För personer folkbokförda i kommuner med över 14 000 invånare önskas uppgift om kommun. Personer folkbokförda i kommuner med under 14 000 invånare redovisas samlat – se tabell. i län (C) i (F) i län (H)14 (L, M) (O, P, R)15 14I svaret anges att uppgifter saknas för norra länsdelen som inte kan lämna adekvata uppgifter. 15Sahlgrenska har inte lämnat begärda uppgifter. Däremot anger man att sjukhusets upptagningsområde är av . M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc läns landsting (T) i (U) 16 Uppger att man enbart redovisar . M:\DOK\\sou2006\sou2006_54\LB05b.doc Dnr S2003:12/05/48 Översyn av teckenspråkets ställning Mobil – 882 27 01 Anmälda till auktorisationsprovet i teckenspråk 2004 samt 2005. Utbildningen till teckenspråkstolk och auktorisation av tolkar Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda det svenska teckenspråket i olika sammanhang samt tillgängligheten till olika former av samhällsstöd för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade (Dir. I detta sammanhang kommer vi att bl.a. se på utbildningarna till teckenspråktolk och på efterfrågan och tillgången till tolk. Möjlighet till auktorisation som teckenspråkstolk infördes och ett stort antal teckenspråktolkar har auktoriserats 2004 och 2005. Enligt gäl- lande lagstiftning finns ingen tvingande bestämmelse att anlita auktorise- rad teckenspråkstolk, endast rekommendationer. Det är därför värdefullt att få ta del av era erfarenheter av auktorisationsprovet samt skälen till att ni valt att auktorisera er. Vi har sänt enkäten till samtliga som anmält sig till auktorisationsproven och 2005. En del har avstått från att delta i auktorisationsprovet. Vi vill gärna veta varför ni avstod och om ni har för avsikt att delta i aukto- risationsprovet . För er som deltog i auktorisationsprovet men inte blev godkända vill vi gärna veta i vilken del av provet ni blev underkända. Vi ställer ett antal frågor till er om er utbildning i teckenspråk och till teckenspråkstolk. Vi vill också veta i vilken omfattning ni har varit yr- kesverksamma som teckenspråkstolk innan auktorisationsprovet. De uppgifter ni lämnar kommer att sammanställas och användas i utred- ningens avsnitt om utbildningen till teckenspråkstolkar. Alla uppgifter kommer behandlas konfidentiellt och ev. citat kommer vara anonyma. Enkät till anmälda till auktorisa- Eventuella frågor om enkäten besvaras av undertecknad. Sänd svaren i bifogat portofria svarskuvert och . Enkät till anmälda till auktorisa- Anmälan till prov. Anmälde mig till provet men avstod. Anmälde mig till provet , men deltog 2005. Anmälde mig till provet , men avstod. Har för avsikt att delta vid ett senare provtillfälle. Deltog i auktorisationsprovet men blev underkänd i Deltog i auktorisationsprovet men blev underkänd i Deltog i auktorisationsprovet och blev godkänd. Deltog i auktorisationsprovet och blev godkänd. Har du några synpunkter på auktorisationsprovet? hetsgrad, möjlighet till omprov, antalet provtillfällen eller andra Enkät till anmälda till auktorisa- Utbildning i teckenspråk och teckenspråkstolkutbildning. Teckenspråksutbildning/linje vid folkhögskola. Ange vilken skola och vilket år du gick avslutade utbildningen. Ange även om utbildningen var ettårig eller tvåårig. Utbildningen avslutades år: ........................................................................... Annan teckenspråksutbildning än folkhögskola. Ange vilken skola/högskola och vilket år du gick avslutade utbildningen. Ange även om utbildningen var ettårig eller tvåårig. Utbildningen avslutades år: ........................................................................... Teckenspråkstolkutbildning vid folkhögskola. Ange vilken skola och vilket år du gick avslutade utbildningen. Utbildningen avslutades år: ........................................................................... har det varit möjligt att gå sammanhållen 4-årig tecken- språks- och teckenspråkstolkutbildning vid några folkhögskolor. Ange vilken skola och vilket år du avslutade utbildningen. Utbildningen avslutades år: ........................................................................... Enkät till anmälda till auktorisa- Har du deltagit i påbyggnadsutbildning för teckenspråkstolkar vid avd. för teckenspråk, lingvistiska institutionen, . Om ja, vilket år.