sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — Forskningsfronten flyttas ständigt fram och att alltmer kunskap görs därigenom tillgänglig. Forskar- världens intresse för såväl språkvetenskaplig forskning om teck- nade språk som för forskning om teckenspråkigas språkutveckling, lärande och liv har ökat under det senaste kvartseklet och ökar alltjämt. Detta gäller såväl internationellt som i . Medan talade språks språkhistoria kan följas sekler tillbaka i dis- kussioner om språk och i kartläggningar av olika språks grammatik och ordförråd, är tecknade språks språkhistoria oerhört kort. Den första lingvistiska studien om teckenspråk publicerades i 1960. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga Sett ur ett internationellt perspektiv kom språkvetenskaplig forskning om teckenspråk igång tidigt i (1972). Denna forskning har sin hemvist vid . Tillsammans med den pedagogisk/psykologiska forskning om döva och hörsel- skadade barn som pågått vid i (, , G. & , K. 1979), har den haft stor betydelse för förståelsen av döva barns behov av teckenspråk för sin utveckling och sitt lärande. Resultat från denna forskning kom till stor del att ligga till grund för riksdagsbeslutet att teckenspråk skulle vara undervisningsspråk i specialskolan. Svensk forskning om teckenspråk och om döva barns utveckling visar att teckenspråk är det språk som barnen har bäst möjlighet att uppfatta med sina intakta sinnen och som de har lättast att produ- cera (ibid.). De barn som tidigt fått möjlighet att förvärva tecken- språk i samspel med en tecknande miljö uppvisar en språkutveck- ling som är väl i paritet med hörande barns (, G. Problemet för de döva barnen är att omgivningen inte behärskar teckenspråk i den utsträckning som vore önskvärt för barnens kognitiva och emotionella utveckling (, G. 15.4Forskning behövs inom många områden Kartläggningen visar att det behövs fortsatt forskning inom en mängd olika områden. Jag bedömer att främst fem områden är sär- skilt angelägna. 15.4.1Teckenspråkiga barns språkutveckling och tvåspråkighet Barn med hörselnedsättning har olika behov av teckenspråk bero- ende på grad av hörselnedsättning, slag av funktionshinder och av individuella förutsättningar. När det gäller forskning om dessa barns språkutveckling och tvåspråkighet finns ett fortsatt behov av forskning inom flera olika områden. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga Barn med Cochleaimplantat och deras språkutveckling Ett område som är särskilt angeläget att utforska vidare gäller döva och hörselskadade barn med Cochleaimplantat (CI) och deras språkutveckling. Med hjälp av implantatet kan barnet, utifrån indi- viduella förutsättningar få möjlighet att utveckla talkommunika- tion. påpekar i sin ut- värdering av bilaterala CI hos barn som publicerades att det är viktigt att kunskap i teckenspråk upprätthålls hos barnet och dess omgivning, eftersom resultaten efter implantation varierar mellan individer och då det ibland finns situationer där man inte kan använda implantatet (SBU 2006). I erbjuds barn med CI möjlighet till tvåspråkig utveck- ling med tillgång till såväl talspråk och som teckenspråk. Forskare har under ett flertal år studerat språkutvecklingen hos den första generationen döva barn i som fick CI inopererat . Studien inleddes då barnen var i förskoleåldrarna och det äldsta av barnen var när studien avslutades. Hos de barn som studerats framkom att några av dem hade en förhållandevis väl fun- gerande talspråkskommunikation. Studien visar att det var de barn som också hade en väl fungerande teckenspråkskommunikation (, och 1997, 1999 a och b, 2002, 2003, 2004, 2005). Hörselskadade barns behov av teckenspråk för interaktion och lärande Ett annat område där forskningsbaserad kunskap är angelägen är hörselskadade barns språkutveckling och behov av teckenspråk för sin interaktion och för sitt lärande. Jag har erfarit att antalet stude- rande med hörselskada och som lärt sig svenskt teckenspråk i en alltmer ökande omfattning använder sig av teckenspråkstolk vid studier inom högskolan. Orsakerna till att barndomshörselskadade som med stöd av tekniska hjälpmedel kan tillgodogöra sig talat språk väljer teckenspråk för sin kunskapsinhämtning är ett område där ytterligare kunskap behövs. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga Språkstördas behov av teckenspråk Ett tredje område, som inte omfattats av kartläggningen, är språk- stördas behov av teckenspråket. Som redovisas i kapitel 7 är antalet språkstörda i behov av samma insatser som döva får och kunskap saknas till stor del om denna grupps språkutveckling och behov av språk för kommunikation och lärande. Ett fjärde område där ytterligare forskning behövs är de pedago- giska och metodiska konsekvenser som följer av barns och ungdo- mars behov av teckenspråk och tvåspråkig undervisning. 15.4.2Språkvetenskaplig forskning om svenskt teckenspråk och om svenska som andraspråk för teckenspråkiga (döva) Den lingvistiskt inriktade forskningen om teckenspråk och tecken- språkigas andraspråk är långt ifrån utbyggd i en utsträckning som säkrar stabilitet och fortsatta insatser av hög kvalitet, även om den i ett internationellt perspektiv framstår som mycket avancerad. Det anses allmänt vara en klok nationell forskningspolitik att bygga vi- dare på områden där redan är förhållandevis starkt och har goda möjligheter att hävda sig internationellt. Lingvistisk forskning om teckenspråk är just ett sådant område. Därtill kommer självfal- let att teckenspråkets allmänna ställning och anseende i det svenska samhället förbättras om gör sig känt för avancerad forsk- ning inom området. Ytterligare satsningar på lingvistisk forskning om teckenspråk och teckenspråkiga framstår alltså som synnerligen angelägna. Forskning om svenskt teckenspråk har bedrivits vid . finns den pro- fessur i teckenspråk som var unik i när den inrättades. Vid finns även landets enda professur i svenska som andraspråk för döva. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga bör ha fortsatt ansvar för forskning och utbild- ning har ett nationellt ansvar och ett sär- skilt åtagande att erbjuda utbildning i svenskt teckenspråk. Frågor om nationellt ansvar för småspråk vid universitet och högskolor bereds inom . Jag ser det som syn- nerligen angeläget att även framöver får ett särskilt ansvar för såväl forskning om som utbildning i svenskt teckenspråk. Eftersom tecknade språk saknar skriftspråk är svenska språket i läst och skriven form det språk som teckenspråkiga an- vänder för information och lärande och som de använder när de behöver formulera sig i skrift. Jag föreslår därför att ska ges ett nationellt ansvar för denna utbildning och ett särskilt åtagande att även i fortsättningen erbjuda utbildning i svenska som andra språk för döva. 15.4.3Samhällsvetenskaplig forskning om vuxna teckenspråkiga Inom vissa samhälls- och beteendevetenskapliga områden finns en ganska omfattande forskning om teckenspråkigas livssituation i medan det inom andra områden knappast finns någon forskning alls. Det visar den kartläggning jag låtit genomföra. I är dokumentationer, vetenskapliga studier och utvecklings- arbeten om teckenspråkigas livsvillkor i samhället näst intill obe- fintliga, till skillnad från andra europeiska länder där sådana studier förekommer i betydligt större omfattning. Likaså saknas studier av livsvillkoren för teckenspråkiga med utländsk bakgrund och av teckenspråkiga med flera funktionshinder. Sammantaget visar kartläggningen att forskningssamhällets intresse för teckenspråkiga vuxna har varit och är betydligt mindre än för teckenspråkiga barn och ungdomar och deras situation. En förklaring kan vara att det saknas forskningsmiljöer med inriktning mot teckenspråkiga vuxna och att intresset för sådan forskning därmed blir mindre intressant för forskarsamhället. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga 15.4.4Forskning om tolkning mellan tecknade och talade språk Trots en lång tradition med tolkverksamhet och utbildning av teckenspråkstolkar finns i ingen forskning om tolkning mellan talat och tecknat språk. Även sett ur ett internationellt per- spektiv är bristen på språkligt inriktad forskning om tecken- språkstolkning påtaglig. Den forskning om tolkning som före- kommit i har varit inriktad på andra aspekter än rent språk- liga, som exempelvis tolkningsprocessen och tolkens roll i tolksitu- ationen. Vi saknar kunskap om bl.a. informationsöverföring (bort- fall, tillägg), viktning av information, textbindning, begriplighet osv. Vi vet helt enkelt inte vad som händer med språken i en tolk- situation (SOU 2006:29, s. 57). Tolkning mellan tecknade och talade språk är av stort intresse för tolkningsforskningen genom att den uppvisar både skillnader och likheter med andra former av tolkning. Gemensamt med kon- ferenstolkning är till exempel användningen av simultan tolk- ningsteknik. Tolkning mellan tecknade och talade språk har också likheter med kontakttolkning (tolkning för invandrare och flyk- tingar). kan det antas att tolkanvändarna i de olika slagen av tolkning har delvis mycket olika förväntningar på tolken och kommunikationssituationen. Detta behöver analyseras närmare genom forskningsinsatser. 15.4.5Teknikutvecklingen skapar nya möjligheter för teckenspråkiga Genom datorteknik och genom att allt fler tjänster baseras på IP (Internet Protocol) ökar möjligheterna till IP-baserad kommuni- kation. En stor fördel med denna är att den kan ske från vanliga datorer och mobiltelefoner. Följden har blivit att behovet av sär- skilda terminaler som t.ex. bild- och texttelefoner har minskat. Den tekniska utvecklingen och utbyggnaden av fasta och mobila bredbandsnät har skapat nya möjligheter till kommunikation på teckenspråk. Förmedlingstjänst för bildtelefoni har gjort det möj- ligt att förmedla samtal mellan teckenspråkiga och talande perso- ner, men också att ge tillgång till tolk på distans. Teknikutveck- lingen har medfört att tekniken som förut krävde särskilda bildtelefoner nu i ett allt snabbare tempo ersätts av Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga datorer och Internet-baserade lösningar, standardiserade datorpro- gram och telefoni. –2005 bedrev () bred- bandsförsöket Mobil videokommunikation för döva där förmedling av samtal och distanstolkning av mobila videosamtal över testa- des. Försöket var framgångsrikt och det visade sig finnas ett stort behov och stor efterfrågan på denna tjänst. Därför startade PTS utvecklingsprojektet i fickan för att utveckla metodik och teknik för att kunna hantera mobila bildsamtal i för- medlingstjänsten för bildtelefoni. PTS avser att avsluta utvecklingsprojekten och upphandla en förmedlingstjänst för bild- telefoni som kan hantera bildsamtal från såväl ISDN-, IP- och 3G- telefoner. Enligt uppgifter från PTS använder en mycket stor andel personer som är teckenspråkiga för mobil teckenspråkig distanskommunikation.1 Utöver de möjligheter till kommunikation på teckenspråk på di- stans och i realtid som den nya tekniken medger ger också rad teknik möjligheter att från internet hämta information på teck- enspråk. Exempel härpå är som gjort sina ny- hetsprogram på teckenspråk möjliga att hämta via s.k. podd-tv till såväl mobiltelefoner som till mp3-spelare. Den teknikutveckling som beskrivs ovan har alltså inneburit att teckenspråkigas möjligheter till kommunikation har radikalt för- ändrats och förbättrats. Mot bakgrund av att denna teknikutveck- ling skapar helt nya möjligheter till aktivitet och delaktighet för teckenspråkiga är forskning om hur och på vilket sätt ny teknik kan användas för teckenspråkiga angelägen. Svensk forskning om teckenspråk och om teckenspråkiga barns språkutveckling och fram tills hävdar sig väl vid jämförelse med motsvarande forskning i andra länder. Antalet personer med avlagd doktorsexamen i ämnen om tecken- språk och teckenspråkiga är förhållandevis få men har ökat under . Härigenom har utbildning och forskning om teckenspråkiga i växande omfattning etablerats inom flera olika ämnesområden och spritts till flera universitet och lärosäten. Sam- tidigt är de forskningsmiljöer där forskning om teckenspråk och 1 PM från Post & om försöksverksamhet med bildtelefoni m. m. Forskning om teckenspråk och teckenspråkiga om teckenspråkiga bedrivs fortsatt små. Jag bedömer det därför som angeläget att utöver det särskilda stöd jag föreslår ska ges åt lingvistisk forskning om teckenspråk och om svenska som andra- språk för döva vid , bör stöd även ges åt den forskning om teckenspråk och teckenspråkiga som bedrivs vid uni- versiteten i och samt . I takt med att denna forskning utvecklas bör respektive lärosäte se till att professorer tillsätts för att garantera den vetenskapliga kvaliteten i utbildningar och i forskning. 16Ekonomiska och andra konsekvenser Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningar genomföra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar av de förslag som utredningen lämnar. I detta kapitel redovisar jag beskrivningar av ekonomiska och andra konsekvenser av mina förslag. Min bedömning: Förslagen i utredningen medför inga föränd- ringar av kostnaderna totalt och endast små kostnader för kommunerna då möjligheter till externa klasser inom special- skolan för döva och hörselskadade återinförs samt för att er- bjuda teckenspråkiga invandrare undervisning i svenskt tecken- språk (tfi). Övriga förslag med ekonomiska konsekvenser finansieras ge- nom att medel överförs från andra verksamheter som redan fi- nansieras genom medel som anvisas i statens budget. En grundläggande princip i den svenska handikappolitiken är den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. Principen innebär att varje sektor i samhället ska utforma och bedriva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla medborgare, inklusive medborgare med olika slag av funktionshinder. Kostnaderna för nödvändiga anpass- ningsåtgärder ska finansieras inom ramen för den ordinarie verk- samheten. För att en verksamhet ska bli tillgänglig för personer som är teckenspråkiga erfordras att verksamheten erbjuds på teckenspråk eller med stöd av tolk. Kostnaderna för dessa slag av insatser är of- tast betydande. Därför har staten påtagit sig ett särskilt ansvar främst för utbildning på teckenspråk och för stöd till landstingen Ekonomiska och andra konsekvenser att erbjuda döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade tolk för vardagstolkning. När det gäller eventuella integrationspolitiska konsekvenser såväl som effekter för jämställdhet, är min bedömning att inga sådana konsekvenser uppkommer med anledning av mina förslag. Min bedömning: antog regeringens förslag till en samlad svensk språkpolitik. Beslutet innebär att svenskt teckenspråks status som språk i ytterligare be- kräftas och att det svenska teckenspråket i språkvårdshänseende jämställs med de nationella minoritetsspråken. De förslag som jag har lämnat i kapitel 5 syftar till att ytterligare stärka tecken- språkens ställning och teckenspråkigas rätt till det språk de lät- tast kan tillgodogöra sig. Skäl för min bedömning: Jag ska enligt mina direktiv behandla de förslag om teckenspråket som lämnades av språket i Mål i mun - Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) och i mitt arbete beakta de överenskommelser som träffats om teckenspråk inom EU och . I mitt uppdrag har också ingått att samråda med Nordiska ministerrådets utredning om den nordiska språkkonventionen. De förslag jag nu lämnar innebär att det svenska teckenspråkets ställning ytterligare förstärks. I för att tillför- säkra personer med funktionsnedsättning full delaktighet och jäm- likhet anges, att användandet av teckenspråk i undervisningen av döva barn, inom deras familjer och i samhället i övrigt bör övervä- gas. Likaså att tolkar bör finnas tillgängliga för att underlätta kommunikation mellan döva människor och andra. bör i det pågående arbetet inom FN med en konvention för funktions- hindrade personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna upp- Ekonomiska och andra konsekvenser märksamma på den enskildes rätt till språk och kraftfullt verka för att döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadades möjligheter att använda teckenspråk tydliggörs i konventionen. bör vi- dare inom aktivt verka för att det liggande förslaget att ge de europeiska teckenspråken en ställning som motsvarar mino- ritetsspråken genomförs. I mitt samråd med Nordiska ministerrå- dets utredning om den nordiska språkkonventionen har jag noterat att arbetet pågår och att inga konkreta förslag ännu har lämnats. De förslag jag lämnat medför vad jag kunnat bedöma inte några ökade kostnader för det allmänna. 16.4Utbildning på teckenspråk likvärdig den som erbjuds andra i samhället Min bedömning: Den utbildning som samhället erbjuder barn, ungdomar och vuxna som är teckenspråkiga kan inte anses likvärdig den som erbjuds övriga barn, ungdomar och vuxna i det svenska samhället. Undantag från principen om att en elev ska erbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun ska enligt regering och riksdag vara få och välmotiverade. Döva och de dövblinda, hörselskadade eller språkstörda barn och ungdomar som är teckenspråkiga utgör en grupp där undervisning i särskilda skolor eller undervisningsgrup- per är en nödvändig förutsättning för lärande, delaktighet och ge- menskap. Denna ståndpunkt återfinns i de standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet som antogs av och är ett undantag från principen att utbildning för elever med funktionshinder ska erbjudas inom den ordinarie skolorganisatio- nen. beslutade om att utbildning i en teckenspråkig miljö fortsatt skulle vara ett statligt åtagande. Ansvaret för att barn, ungdomar och vuxna som är teckensprå- kiga ska ges en utbildning likvärdig med den som erbjuds andra är uppdelat på flera statliga myndigheter. Härigenom har ansvaret för stöd i utbildning åt teckenspråkiga barn, ungdomar och vuxna kommit att fragmenteras. Detta har lett till dels en splittring av re- surser men också en oförmåga att se till helheter och övergripande mål. Ekonomiska och andra konsekvenser 16.4.1Utbildning för teckenspråkiga barn och ungdomar Antalet förskolor som erbjuder teckenspråkig miljö har successivt minskat i antal . Allt flera teckensprå- kiga barn går i förskolor nära hemmet där endast någon eller ett fåtal personer kan kommunicera med barnet på teckenspråk. För barn som till följd av dövhet eller hörselskada inte kan gå i eller motsvarande del av särskolan erbjuds utbildning i specialskolan. För ungdomar som är teckenspråkiga erbjuder kommun gymnasieutbildning enligt avtal mellan staten och kommunen. Statens stöd till teckenspråkiga barns och ungdomars skolgång har delats upp på flera skolmyndighe- ter. Jag har därför föreslagit att samtliga former av statens stöd för teckenspråkiga barns, ungdomars och vuxnas lärande, med undan- tag för ansvaret för läromedel på teckenspråk, förs till Specialsko- lemyndigheten. De förslag som jag lämnat finansieras genom att medel som staten redan anvisat omdisponeras för dessa ändamål. 16.4.2Barn, ungdomar och vuxna med språkstörning i behov av insatser av samma slag som teckenspråkiga Min bedömning: Barn, ungdomar och vuxna som är hörande men som på grund av språkstörning är beroende av teckenspråk för sin kommunikation är en mycket liten grupp människor i det svenska samhället. Genom att gruppen under det senaste de- cenniet alltmer kommit att inkluderas i den större gruppen språkstörda har dessa människor och deras behov av insatser av samma slag som teckenspråkiga successivt gjorts osynliga. Antalet barn som är hörande men som på grund av språkstörning är beroende av teckenspråk för sin kommunikation kunde fram till specialskolans erbjudas undervisning inom Speci- alpedagogiska institutet vid den tidigare i . ska språkstörda elever som inte kan tillgodogöra sig undervisning i en skola i hemkommunen ha möjlighet till viss- tidsvistelse vid resurscenter tal- och språk inom SIT. Detta har inte fungerat på sätt som lagstiftaren avsett. Min bedömning är därför att ansvaret för dessa barns språkutveckling och skolgång inte längre blir tillgodosett på ett tillfredsställande sätt. Ekonomiska och andra konsekvenser föreslagit en ändring i skollagen som gör det möjligt att ta emot barn med språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation i specialskolan. Förslaget att barn och ungdomar med språkstörning, som har behov av teckenspråk ska tas emot i Specialskolan finansieras ge- nom att delar av de medel som anvisar för visstidsvistelse omdisponeras till Specialskolemyndig- heten. Kommunen har enligt skollagen en skyldighet att erbjuda kommu- nal vuxenutbildning. Däremot har inte studerande inom vuxenutbildning motsvarande rätt till stöd för att nå målen för ut- bildningen som elever i grund- och gymnasieskolan. Inte heller finns någon lagstadgad skyldighet för skolhuvudmannen att till- handahålla teckenspråkstolk i utbildning. Jag utgår från att reger- ingen genomför de speciella insatser som regeringen be- dömde behöver göras om teckenspråkstolk och som aviserades i propositionen 2000/01:72 om vuxnas lärande. Universitet och högskolor är enligt föreskrift i regleringsbrev ålagda att avsätta av sin grundutbildningsresurs för insatser för studerande med funktionshinder, bl.a. behov av tolk för att kunna tillgodogöra sig högskolestudier. Även inom folkbildningen finns medel avsatta för motsvarande ändamål. En väg att finansiera tolk i övrig vuxenutbildning kan vara att ställa krav på att medel för detta ändamål bör avsättas enligt de regler som gäller för universitet och högskolor. 16.4.4Döva invandrades behov av utbildning i svenskt teckenspråk Förslaget om att teckenspråkiga invandrade ska erbjudas undervis- ning i svenskt teckenspråk (tfi) utgår från att alla som omnämns i 13 kap. 6 § skollagen (1985:1100) ska erbjudas undervisning i svenska för invandrare. För att personer som är beroende av teck- enspråk för sin kommunikation ska kunna tillgodogöra sig sfi-un- dervisning krävs att de har sådana färdigheter i svenskt teckenspråk att de kan tillgodogöra sig undervisningen på teckenspråk eller med Ekonomiska och andra konsekvenser stöd av tolk. När det gäller läromedel för tfi ska specialpedagogiska institutet svara för utveckling, anpassning, framställning och distri- bution samt kostnader för detta utifrån det läromedelsuppdrag som anges i institutets instruktion. Jag har föreslagit att döva invandrade ska erbjudas utbildning i svenskt teckenspråk (tfi) för att kunna utnyttja sin rätt till sfi-un- dervisning. Förslaget har stor integrationspolitisk betydelse. Min bedömning är att det handlar om ett mycket begränsat antal perso- ner som har detta behov. Jag är medveten om att tfi kan medföra ökade kostnader för en kommun, men bedömer att antalet studerande är så få och kostnaden sammantaget är så ringa så att den bör kunna finansieras med medel som kommunen anvisar för sfi. Omfattning av dagens stöd i form av teckenspråksutbildning för föräldrar (TUFF) upplevs av många som otillräckligt. utnyttjas inte de medel som anvisas för detta ändamål fullt ut. Jag har därför föreslagit en på TUFF-utbildning efterföljande distans- utbildning i teckenspråk för föräldrar. Förslaget om en på TUFF-utbildningen efterföljande distansut- bildning i teckenspråk finansieras genom att medel som anvisats och som ej tas i anspråk för TUFF-utbildning används för detta ändamål. Antalet teckenspråkiga förtroendevalda är ytterst få i politiska för- samlingar i kommuner och landsting. Orsaken härtill är att perso- ner som är teckenspråkiga är beroende av tolk för delta i partipoli- tiskt arbete och därmed att bli kända i de partipolitiska samman- hang där nomineringar till politiska församlingar sker. Deltagande i partipolitiskt arbete är ofta förlagt till kvällar och och jäm- ställs med deltagande i annat föreningsliv. Tolk för deltagande i partipolitiska aktiviteter ingår därmed under vardagstolkning. Då en teckenspråkig person har blivit vald till ett politiskt förtroendeuppdrag övergår ansvaret för att tillhandahålla och be-