sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — inkomst – prioriterar arbetskraft som arbetar så hårt och mycket som möjligt till en så billig summa som möjlig, och följaktligen, indirekt men sällan uttalat, med så få rättigheter och förhandlings- resurser som möjligt. Arbetsköpare: efterfrågan, preferenser och svenskhet Vilka är de som anlitar pigor och vilka är de så kallade pigorna? Båda parters erfarenheter och kritiska röster undergräver polarise- rande diskurser och självgoda föreställningar om den svenska modellen som förebild för och resten av världen (de los och , SOU 2005:41, s. 9). Låt oss börja med att utforska berättelser och erfarenheter bland svenska medborgare som anlitar au pairer, barnflickor och andra hushållstjänster: hur resonerar de om sin situation? De konsumenter av hushållstjänster som jag pratade med anser sig ha behov av au pairer, barnflickor och/eller städservice för att de föredrar kortare tider för barnen på dagis, vill ha mindre stress och möjlighet att kombinera arbete och familj. De upplever för- sämringar och nedskärningar i offentliga alternativ, eller väljer att prioritera tid för sin familj medan de prioriterar bort det tråkiga. Bland de köpare av hushållstjänster som jag träffade hade många krävande arbeten i näringslivet eller andra sektorer som fodrar till- gänglighet och flexibilitet. Ett exempel på konsumtion av hushållstjänster på grund av ett krävande arbete är som under många har år anlitat svenska barnflickor och filippinska au pairer som hon kombinerar med städservice från ett svenskt företag. Hon säger att anledningen till att det finns så få kvinnliga chefer i är för att det är så svårt att få tag i markservice. är VD på ett stort företag, har väl- digt långa arbetsdagar och har aldrig varit hemma för vård av sjukt barn tack vare barnflickorna, som hon kombinerat med dagis. Ett annat exempel är som har haft städservice privat och au pairer från när hon bott hemma i , samt nanny och hembiträde när hon jobbat utomlands. är jurist, job- bar också långa dagar och reser mycket i tjänsten. Hon har au pairer och städerskor i kombination med dagis för att det ger ett ganska stort mått av frihet, om man skulle vilja. Men tyvärr blir det att man utnyttjar det mest för att arbeta, eftersom vi har arbeten som kräver rätt mycket helt enkelt. Dock säger att au pairen möjliggör att hon slipper stå i tvättstugan och istället kan ägna tid att läsa läxor med barnen, vara med familjen och ta det lugnt istället för att vara stressad. Ytterligare ett exempel är som har en au pair från som hon delar med en grannfamilj och har ordnat egen lägenhet åt. Dess- utom har städservice från ett svenskt företag. Hon säger att hennes enda alternativ är att antingen låta bli att skaffa barn eller att sälja det företag som hon driver. Som egen företagare har svårt att vara mammaledig på heltid med småbarn. I kombination med dagis anlitar dessa extra tjänster som en avlastning och utnyttjar dagisbiten där den är som starkast som det blir en lugn och behaglig eftermiddag. Förutom ett krävande arbete kan efterfrågan på hushållstjänster motiveras av önskan att få en behagligare tillvaro, slippa det trå- kiga och på så sätt förebygga stress. , som är jurist, har haft svenska au pairer samt städerskor från när hon jobbat utomlands. I har hon haft franska au pairer och svenska barnflickor. Hon säger att hon jättegärna skulle ha städservice hemma i om det gick enligt alla konstens regler. upplever obehag av att inte kunna ägna trevliga stunder med barnen fria från vardagens friktioner: Det som gjort att vi haft den här hjälpen är att vi båda har arbetat hel- tid, vi har förväntats jobba ganska mycket. Vi ville inte att barnen skulle sitta på dagis , då är de helt utmattade. Det är full rulle och jättemycket aktiviteter, jättemycket intryck, så det är som ett heltidsarbete för dem. Om jag kommit och hämtat dem som jag har varit tvungen att göra . Då orkar de knappt gå, alla är dödshungriga och trötta. Bara att ta sig hem är jättejobbigt för alla. Det är så hemskt. Om man kan ha den här hjälpen så kan jag komma hem till glada mätta barn som tittar på Boli- bompa, då kan jag läsa godnattsaga. Dessa konsumenter anser sig alltså behöva en komplement till dagis för att få tider att passa ihop och därmed få en behagligare vardag. säger rakt ur att han anlitar hushållstjänster för att helt enkelt slippa det tråkiga. fru (han ser inte eget delta- gande i hushållsarbete eller barnomsorg som ett alternativ till löne- arbete) vill inte vara hemma med barn ens under den betalda mam- maledigheten, och de anlitar städservice privat samt au pairer från och . , som är ekonom, är irriterad över att det uppfattas som lyx att ha barnflicka; att man skall behöva för- klara och ursäkta sig över det. menar att den ökade efterfrå- gan på dessa tjänster avspeglar ändrade prioriteringar och ändrade uppfattningar om vad man anser vara kul och tråkigt. Han har au pairer för att: det gamla vanliga tråkiga. Städa, plocka upp, tvätta, stryka, det är sånt man inte hinner med. Eller hinner med och hinner med; det är sånt man prioriterar bort och använder till att vara med bar- nen och familjen. Eller som säger: städningen skulle jag jättegärna lägga ut. Det måste ju göras, det är mycket trevligare att få det gjort. Den tredje varianten är när behovet av hushållstjänster motiveras med brister i barnomsorgen.. Bland de intervjuade togs även upp bristen på fullgoda statliga alternativ. är ekonom och har haft städhjälp från . letar hon dessutom efter en svensktalande barnflicka och säger att hon är mycket påverkad av välfärdspolitik i sina val kring barnomsorg och hus- hållstjänster: Stora barngrupper i förskoleverksamheten p.g.a. kommunernas ned- skärningar gör mig mindre villig att låta mina barn gå där. Vidare gör det höga skattetrycket i att det är i princip omöjligt att anställa städhjälp eller barnflicka vitt. , som är psykolog, har haft städerskor från och Filippi- nerna samt barnflickor från och . Även är missnöjd med dagis i och tycker det är riktigt dåligt: Dels är det otroligt stor vikarieprocent, det är alltid vikarier, dels är de underbemannade, 17 barn mellan tre och på två – jag tycker inte att det är bra. Det är en förvaringsplats. I , och fall har de själva valt ett dagis som har kortare öppet-tider, för de vill ha just det där dagiset (t.ex. privata alternativ som föräldrakooperativ och Montessori-dagis), och där- för har de ännu större behov av att fylla igen luckorna. Om man skall göra karriär och jobba mycket, det är då det blir (behov av privata hushållstjänster). Om man då inte är villig att låta barnen gå långa dagar (på dagis), då behöver man annan hjälp. Det är svårt att avgöra hur stor efterfrågan är för hushållstjänster i och hur den förändras – speciellt med tanke på informella och oregistrerade marknader. skatteverket att den svarta städningen i hushållen omsatte 900 miljoner (2003:271). Ansökningar för uppehållstill- stånd för au pairer ligger på ca 1 000 (2002:35), så det handlar inte precis om enorma mängder i jämförelse med t.ex. där antalet au pairer uppskattades till 60 2000 (Newcombe 2004:3). Viktigt i det här sammanhanget är dessutom att au pairer som är EU-medborgare varken registreras i migra- tionsstatistik eller arbetsmarknadsstatistik. Inte heller anlitandet av barnflickor verkar vara ett utbrett fenomen i . Eftersom de flesta är informella/oregistrerade är det svårt att uppskatta hur många som är verksamma och huruvida efterfrågan ökar eller minskar. Via kontaktpersoner för barnflickor på och i (som enligt intervjupersoner är det mest barnflicketäta området i ) kom jag i kontakt med och/eller hörde talas om ca 20–30 stycken barnflickor som var verksamma för fältarbetet. En viss indikation på efterfrågeökningen kan fås genom att titta på förändringar inom andra hushållstjänster. Den formella hushållstjänstbranschen har enligt Ernsjöö och (2004:57) vuxit exponentiellt . Den domineras av företagen och omsätter . hade 3 500 kunder och HomeMaid nästan 2000 (Ernsjöö och 2004:57). Som framkommer ovan är konsumenterna av hushållstjänster som jag kom i kontakt med högutbildade höginkomsttagare med partners i liknande situation. Bland dessa fanns chefer, specialist- läkare, ITkonsulter, egna företagare, professorer och jurister. De flesta intervjuer med arbetsgivare/brukare ägde rum i villaområden på eller i (välbärgade villaförorter till ), eller på arbetsplatser i näringslivet där intervjupersoner hade högt uppsatta positioner. Fem av de tio intervjuade hade själva vuxit upp med hembiträden eller au pairer hemma medan de andra fem inte hade det. Ingen av de intervjuade hade utländsk bakgrund, bortsett från en man som var född i . Generellt är efterfrågan på hushållstjänster störst bland Stock- holmare, högutbildade, höginkomsttagare och flerbarnsfamiljer (2004:141). Enligt undersökningar gjorda av –2003 skulle av alla svenskar vilja ha städservice om det var möjligt, men av tre- barnsfamiljer samt 41procent av högutbildade höginkomsttagare var positiva. av svenska hushåll anlitar städhjälp enligt rapporten, men bland Stockholmare och högutbildade var siffran (Ernsjöö och 2004:141). Enligt de representanter jag pratat med från hushållstjänstföretag tenderar familjer som köper formell/registrerad hushålls- eller familjetjänst, dvs. städning eller barnpassning, att vara mer välbärgade än medel- , som tillhör medelavlönade yrkeskategorier och anlitar informella/oregistrerade hushållstjänster. De konsumenter av hushållstjänster som jag pratade med för denna studie, som i vissa fall både köpte au pair- och städservice inom den reguljära marknaden är med andra ord inte representativa för det mörkertal av köpare som anlitar hushållstjänster på infor- mella/oregistrerade marknader; snarare är de toppen på isberget. Representanter jag pratade med på flera hushållstjänstföretag och organisationer säger emellertid att efterfrågan på au pairer, barn- flickor och städerskor sprider sig till vad de kallar medelsvens- sons på både formella och informella marknader. Jag kan säga att det är klart att efterfrågan ökar och ökar. Om man ser på den totala marknaden, inklusive den svarta, så ser man att det blir bara mer och mer. Där tror jag att, i varje fall i storstäderna, att var och varannan svensk har någon typ av städhjälp. (representant för hus- hållstjänstföretag). Denna representant pekade dessutom på ändrade attityder och pri- oriteringar bland medelsvenssons: Det (är) väl lite det som är kvar, det är ingen som ska jobba med att ta hand om andras skit. Men där tycker jag man ser den utvecklingen, framförallt hos våra kunder, att det är inte bara rika personer. Om du får det (tjänsten ordnad) från en arbetsgivare så har andra tillgång till det. Sen finns det en stor kundgrupp som verkligen väljer: ja det kos- tar lite, men då får jag offra en middag på krogen för det här behöver jag verkligen hjälp med för att få vardagen att gå ihop. Så det är många som tar dom här tjänsterna utan att vara mångmiljonärer. (represen- tant för familje-/hushållstjänst-företag). De personer jag pratat med berättar om olika arrangemang de haft tidigare och växlar mellan att ha bara städservice, bara au pair/barnflicka, eller både och. Av de tio som köper hus- hållstjänster har fem städservice. Åtta av de tolv au pairer/barnflickor jag intervjuade jobbade hos familjer som dess- utom hade städservice. I vissa fall anlitas au pairer/barnflickor enbart som extra barnomsorg och kompletteras med städerskor, medan i andra familjer (som i vissa fall har äldre barn) anlitas au pairer mest till städning och inte främst till barnen. såg sina au pairer som expanderad städhjälp. hade hjälp av sin man med tvätt och städning – men inte av barnflickan. Detta trots att barnflickan (en universitetsutbildad kvinna från som inte var i på au pair-visum – oklart vilket) enligt kan känna sig onyttig ibland och varit inställd på att jobba mycket, mycket hårdare. I berättelserna finns det med andra ord stor vari- ation mellan köparnas sätt att definiera de tjänster de efterfrågar och au pairers/barnflickors arbetsuppgifter. Som uttrycker det: Jag kallar det för barnflicka fast det blir ju inte bara det för jag vill ju gärna ha hjälp med tvätt av kläder och sånt (...). Utan det är mer halva jobbet kommer att vara att göra middagen och städa undan efter middagen så det inte står framme. Det är ju som en familjemedlem med alla plikter. Vissa vill ha barnflicka/au pair som en slags allt-i-allo till både städ- ning och barnomsorg för att slippa ha en massa folk i huset medan andra har möjlighet att dessutom få formella hushållstjäns- ter via sina jobbTPF8FPT. De flesta som hade städservice hade dock en per- son de inte sällan nämnde i förbifarten som en Polska eller någon annan migrant som de anlitat på den oregistrerade/informella marknaden. Generellt verkade dessa invandrade tjänstearbetare onämnbara under intervjuer: de nämndes kort på sätt som antydde att det var slutdiskuterat; jag vågade knappt fråga vidare om dem. Arbetsköparmoral och föreställd svenskhet Till skillnad från spanska och till viss del engelska konsumenter av hushållstjänster (se Gavanas kommande) funderar de flesta svenska intervjuade över sitt eget moraliska beteende gentemot tjänste- arbetarna, och de har dessutom diskuterat sådana frågor med vän- ner och bekanta. Svenska arbetsköpare förhåller sig ofta till pigde- battens moraliska diskurs och känner sig manade att legitimera varför de behöver anlita hushållstjänster. Jag får höra att För oss har vi inte anställt en person som billig hjälp i hemmet som vi kan maxa (); Vi har gjort en deal mellan två jämbördiga parter (); Det är viktigt att de trivs så det inte blir en upstairs- 8TP PT Det är möjligt att köpa hushålls- och familjetjänster till lägre beskattning via företag som löneförmån. downstairs-mentalitet (); Vi vill ha jämlikt, inte nån anställd som vi kör med (); Jag ser inte ner på dem överhuvudtaget för att de tar hand om min tvätt och mina barn (). Sådana uttalanden kan tolkas som omsorg om arbetstagarens väl och rätt att bli behandlad som en jämlike, men kan även avspegla en strategi att maximera tjänsteinköpet. En vanligt kommentar var att om arbetstagaren är nöjd så gör hon ett bättre jobb. I sina försök att legitimera sina behov och beteenden framställer intervjupersoner sig själva som egalitära gentemot sina arbetstagare just på grund av att de är svenska. De verkar inte göra uttalade kopplingar mellan möjligheten att köpa hushållstjänster, svenskhet och klassposition, utan verkar uppleva att de bor i ett jämlikt och klasslöst land. Talet om svenskhet dyker främst upp i fråga om moral och om hur svenska arbetsköpare beter sig gentemot arbets- tagare just på grund av sin svenskhet. Exempelvis så utbrast vid frågan om de använder förnamn som tilltalsnamn (istället för t.ex. herr och fru och Ni istället för du) Ja gud ja! Det är ju för fasen! sade att de naturligtvist använder förnamn, för svenskar är så informella. tycker att är unikt i sina egalitära och demokratiska arbetsrelationer; Det finns en mer jämlik relation med svenskar, det är en avtalsenlig relation. Behandlar man varandra med respekt, då får man bäst resultat. (Det är en) stor skillnad som jag ser hos mina (utländska) kollegor, deras sätt att relatera till sina barnflickor, de ser sig själva mer som en auktoritet, där är relativt unikt. (Men) det finns undantag hos svenskar också. Enligt , som köper tjänster av barnflickor och au pairer är det viktigt att tjänstearbetarna förstår sig på svenska egalitära arbets- relationer. En person med asiatiskt ursprung måste man leda en sån person på ett helt annat sätt. En svensk barnflicka ber man göra saker. Det funkade inte med en filippinsk. De behöver order. Och det har jag märkt med många vänner som har au pairer, som har svårt att svänga över till att ge order istället för att be. De är ofta väldigt besvikna på asiatiska barnflickor för arbetet blir inte utfört. Då försöker jag förklara att de inte uppfattar det som en instruktion. Säger man på svenska skulle du kunna och med det menar man gör det. ja säger de, att de kan det, men de gör det inte. Men säger man ska du stryka den här tvätt- högen då gör de det . Min erfarenhet är att det är väldigt olika. Så, enligt och hennes vänner är det stor skillnad mellan svenska och asiatiska barnflickor: asiater är vana vid hierarkier och direkta order medan svenskar är vana vid jämlika arbetsrelatio- ner. I en svensk kontext blir det därför problematiskt när en arbetstagare uppfattar sig som underordnad och det passar bättre in med någon som uppfattar sig själv som en jämlike. Att anlita svenska barnflickor och hemhjälp blir därmed ett moraliskt korrekt val även om arbetsköpare trots detta resonemang i slutändan inte anser sig ha råd eller tillgång till detta alternativ. De intervjuade pekar ofta på nödvändigheten i att få den hjälp de behöver, och understryker att det inte handlar om lyx/bekvämlighet. En grundläggande utgångspunkt, oavsett faktisk praxis, är principen var och en reder sig själv– när det gäller hus- hållsarbete och privat barnomsorg. Många intervjupersoner belyser svenska moralkoder där var och en tar hand om sin egen skit – det anses fult att anlita någon annan till just hushållstjänster. Så t.ex. sade : ...jag bor ju i och är jättesvensk. Jag är väl verkligen uppfostrad att jag ska klara av min städning själv, jag ska väl klara av att torka min diskbänk och städa min toa och ta hand om mina barn, det ska väl ingen annan göra. Vi är ju mycket överhuvudtaget för att tycka att det här är ett jobb som... det är nästan som att man utnyttjar någon. funderingar belyser att svenska konsumenter av hushålls- tjänster utmärker sig i ett internationellt perspektiv genom att ta moralisk ställning i relation till exploatering och makt: Utmär- kande är också att denna moral knyts till föreställningar om svenskhet mer än till individuella ställningstaganden. Detta kan jämföras med engelska konsumenter av hushållstjänster som i egenskap av individer tar avstånd från herrskap-och-betjänt-lik- nande relationer. Inställningen skiljer sig också från där rasifierade och etnifierade hierarkier inte betraktas som ett mora- liskt problem utan snarare som en fördel ur ett köparperspektiv (se Gavanas kommande). Även attityder till globala omsorgskedjor är annorlunda och tanken på att en arbetstagare skulle lämna sina egna barn för att ta hand om deras upplevs av många moraliskt stötande (, ). Hur sedan dessa attityder förhåller sig till prakti- ker är dock en annan fråga. Kopplingen till svenskhet i förhållandet till hushållstjänster gör att de som anlitar dessa tjänster ser sig själva som osvenska. De som har jobbat utomlands som del av sin karriär säger att de fick vanan att köpa hushållstjänster då de bott utomlands. Till exempel så säger att många blir förvånade att hon har (au pair/städhjälp) då det inte riktigt är sed i att köpa dessa tjänster. Dessutom påpekar en del intervjupersoner att de tillhör vissa speciella kretsar (med hänseende på bostadsområde, yrkeskate- gori och inkomstnivå), som inte räknas som medelsvensson. Trots att intresset att rättfärdiga konsumtionen av hushålls- tjänster är påfallande, finns det konsumenter som inte ser någon anledning till att göra det (trots att de känner till pigdebatten) och pekar i stället på ändrade attityder. Till skillnad från såg sin filippinskas underordning som en fördel – inte en nackdel. Han berättade helnöjd att filippinskan kommit från en 12 timmars flygresa från (där hon jobbat som housekeeper) och direkt satt igång med att sköta rubbet, för hon förstod att det gällde att leverera. hävdade att de flesta tycker nog att det är ganska okej (att anlita hushållstjänster) och att det har varit det . Från perspektiv är hus- hållstjänster en rent ekonomisk fråga om att få råd, och han anser att moraliska frågor kring privata hushållstjänster har ett stort symbolvärde men egentligen betyder det ingenting (...). Det är den klassiska socialdemokratiska myten om överklass och pigor, det har gjort det så svårt med husa hehe... Husa – det är nedlå- tande. Samma med piga men mer pilsnerfilm . tar inte sådana moraldiskurser på allvar i sina val om hur han organiserar hushållsarbete, barnomsorg och lönearbete. Somliga tjänsteköpare, som säger att de rör sig i kretsar där folk jobbar för mycket för att få tiden att gå ihop, säger att det är accepterat att ha extra hjälp bland de människor de umgås och jobbar med, och att alla i dessa kretsar har det. Bland de intervjuade uttrycker många kritik och missnöje gent- emot välfärds-, skatte- och migrationspolitik i : somliga är förbannade för att de upplever sig som låsta i sina alternativ till barnomsorg och hushållstjänst. De med synpunkter på migrations- politik var främst kritiska till hur svårt det är att ta in arbetskraft från de regioner de föredrar och de önskar. Andra säger sig vilja anlita privat hushållstjänst på ett korrekt sätt; öppet och enligt lagens formaliteter, men har känt sig förhindrade i och med att de inte tycker att de skulle ha råd med alla skatter och krångligheter det innebär utan istället är hänvisade till infor- mella/oregistrerade alternativ. Kritiken riktas också till vad de ser som specifikt svenska kulturella företeelser, som Jantelagen, som de anser gör det mindre accepterat att anlita privata hushålls- /omsorgstjänster för att det skulle signalera till omvärlden att man anser sig vara förmer än andra. Den moraliska diskursen om hushållstjänster rymmer också berättelser om hur svenska familjer hjälper invandrare (eller inrikes migrerade barnflickor) som jobbar hos dem. Dessa inter- vjupersoner uppger att de är stolta över att hjälpa invandrare att få vara i , att få tjäna pengar och till och med över att ge dem möjlighet att lära känna svenskar och svenskhet genom att arbeta i svenskars hem: En stor grupp är ju invandrargruppen, och vi har ju många invandrare som har det här som ett första steg in på arbetsmarknaden. lär dom sig svenska t.ex., att dom också kommer in på marknaden. Vi har ju många hos oss som jobbat hos oss i tre–och sen gått vidare. Så på grund av att dom kommit in på arbetsmarknaden har dom kunnat gå vidare, när dom lärt sig språket och kulturen. Man lär sig ganska mycket av och svenskar av att jobba här. Vi kommer i kontakt med mycket kunder, vara hemma i deras hem. Lär sig svenska seder och vanor. Alltifrån hur man hälsar till andra kulturella delar. Där har vi en stor grupp som kommer in och får kanske sitt första jobb i hos oss. (samordnare på företag för hushållstjänster). På liknande sätt är nöjd över att ha hjälpt sin Polska tjej (en av dem) in på den formella Svenska arbetsmarknaden: har blivit lite dyrare , de har klivit upp från svart Två tje- jer fr , de var ssååå duktiga, de städade billigare och bättre så nu har jag en polsk tjej. har filippinskorna försvunnit så nu har jag två nya polska tjejer. Vet du vad min första polska tjej började , hon städade hos mig. Hon var sjuksköterska från . är hon det här, hon gjorde sin svenska tillägg. Det är kul. Kän- ner att jag har varit med med mina svarta pengar Hon var en jätte- duktig tjej, så nu städar hon inte längre men hon har ett stort nätverk och kan ordna nån som hjälper till om vi ska ha en stor fest t.ex. Somliga köpare av au pair-tjänster berättade att deras före detta au pair hade hittat en svensk man och stannat i . De kände att de bidragit till att det gick bra för dom (au pairerna). filippinska au pair skickade hem pengar till sin familj och jobbade extra med städning för grannar utöver de (!) hon jobbade för . tolkar dock inte situatio- nen som att filippinskan är en hjälpande hand för honom själv utan i stället som välgörenhet ifrån sin sida: Hon träffade en svensk man som hon gifte sig med. Det gick bra för X. Vi skojar med att det är vår privata U-hjälp. Det var en drabbad familj, nio syskon, X var äldst, hon ansvarade för allas försörjning för att pappan hade dött i magcancer.