sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Styrsystem och jämställdhet: institutioner i förändring och könsmaktens framtid, SOU 1997:114, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. , (1995) Democracy and the Global Order: From the to Governance. , (1997) and Women : Essays in State Feminisms. , och , (2002) Väljare: svenskt väljarbeteende under . , (1992) Konsten att vinna ett val: en studie av fram- och tillbakagångar för socialdemokraterna i kommunal- , (1994) Det kommunala valresultatet i i , och , (red.) Väljare i kommunalvalet. (1998). The Theoretical if the New Institutionalism, in Politics and Society, vol 26(1): 5–34. Jarstad, (2005) Ur askan i elden? Om etnisk kvotering som medel för politisk integration i Engagemang, mångfald och integration: Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet, SOU 2004:49, Rapport från Integrationspolitiska makt- utredningen : . , (1999) Hur blir man riksdagsledamot? En studie av makt och inflytande i partiernas nomineringsprocesser. Söder- tälje: Fingraf. , (2002) Exkludering av invandrare i stads- politiken: Makt och maktlöshet i –2000 (av- handling), : . Kalm, (2003) Invandrarrepresentation i Kommunerna, 2003. , (2001) Ny som förtroendevald i kommuner och landsting i Att vara med på riktigt – Demokratiutveckling i kommuner och landsting. Bilagor till betänkande av , SOU 2001:48. Kavanagh, (1995) Election campaigning: the new marketing of politics. Kirchheimer, (1966) The Transformation of . In and (red.) Political Parties and Political Deve- lopment. Kittilson, . och Tate, (2004) Political Parties, Minorities and Elected Office: Comparing Opportunities for Inclusion in the U.S. and (1, 2004). Paper 04–06. Koselleck, (1989) Linguistic Change and the History of Events, i , vol 61(4): 649–666. (2005) Stadgar. Kymlicka, (1995) Multicultural Citizenship – A Liberal Theory of Minority Rights. : Clarendon Press. , (2000) Diskriminering, etnisk integration och etniska relationer. , och , (1981) Etnisk diskriminering och social identitet. Leighley, och , (1999) Race, Ethnicity, and Political Participation: Competing Models and Contrasting Explanations, , vol. 6(4):1092–1114. Leijenaar, (1997) Så skapar man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet: en handledning i metoder att öka kvinnors deltagande i den politiska beslutsprocessen. Luxem- burg: officiella publikationer. Lukkarinen, (2001) Etnisk mångfald i politiken, i Att vara med på riktigt – Demokratiutveckling i kommuner och landsting, Bilagor till betänkande av , SOU 2001:48. Maloney, , , och , (2000) Social Capital and Associational Life i Baron, , , och , Tom (red.) Mansbridge, (2000) What does a Representative Do? Descriptive Representation in Communicative Settings of Distrust, Uncrystallized Interests, and Historically Deni- grated Status, i Kymlicka, och , (red.) , , , och , (red.) Institutional Environments and Organisations, Structural Complexity and Individualism. Micheletti, (2005) Thirsting for Political Understanding as Political Action. , (1959) Political Parties: a Sociological Study of the Emergence of Leadership, the Psychology of , and the Oligarchic Tendencies of Organization (1911) : . , (1982) Racism and Migrant Labour. : Routledge & Keagan . Mouffe, (1994) The Return of the Political. Municio, (1993) Svensk skolpolitik under intryck av två diskurser: nationell självförståelse och demokratiskt credo. Invandring – forskning – politik, 111–132. : CEIFO, . Mörkenstam, (1999) Om Lapparnes privilegier. Föreställningar om samiskhet i svensk samepolitik 1883–1997 (avhandling). : Studies in Politics. , (2000) Politikens meningslöshet. Om misstro, cynism och utanförskap. , och , (2004) Finansiering av personvalskampanjer, i Allmänhetens insyn i partiers valkandidaters intäkter, SOU 2004:22, Betänkande av Utred- ningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter. Narud, , , Mogens N. och Valen, (red.) (2002) Party sovereignty and citizen control: selecting candidates for parliamentary elections in , , and . : University Press of Southern . , (2001) På och av – om uppdragsvillighet, rekrytering och avhopp i den kommunala demokratin, i Att vara med på riktigt – Demokratiutveckling i kommuner och landsting, Bilagor till betänkande av , SOU 2001:48. , (2005) Enstaka öar av framgång. Etnicitet och invandrarrepresentation i den politiska eliten, i Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i , Ds 2005:12. Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. , och (2005) Kvinno- representation: en förebild med förhinder, i Makten och mångfalden: Eliter och etnicitet i , Ds 2005:12, Rapport från Integrationspolitiska maktutredningen. Nord, (1997) Spelet om opinionen. : Nord, (2004) Hur professionella är de svenska partierna? : rapportserie nr 5: 2004. , och (1995) Political Recruitment: Gender, Race and Class in the British Parliament, : . Odmalm, (2005) Invandrarföreningar som intressekanaler – möjligheter och hinder på lokal nivå, i , Bo (red.) Föreningsliv, makt och integration, Ds 2004:49. , och Aars, (2000) Representativeness and Deliberative Politics i: , Nirmala (red). Representation and Community in Western Democracies : . , m.fl. (2000) Strategi för demokrati i Utanför demokratin? del 6, rapportserie 2000:19. , och , (1995) Kvinnor som väljare och valda: Om betydelsen av kön i svensk politik, : . , , , Micheletti , och , (1998) Demokrati och medborgarskap. , , , Togeby och (2000) Demokrati utan partier? , (1999) Institutional Theory in Political Science. The New Institutionalism. : Pinter, A Cassell Imprint. , (), Partiernas medlem- santal halverat på drygt tio år , (1995). The Politics of Presence. , (2001) Representation Renewed, i (red.) Sawer, och , , Speaking for the People – Representation in Australian Politics. , (1986) Riksdagsledamöterna och de regionala partior- ganisationerna. i Folkets främsta företrädare. Tre undersök- ningar av riksdagsledamöternas arbete i och utanför . SOU 1986:27, rapport till . , och , . (1991) Introduction, i , och , . (red.) The new institutionalism in organizational analysis. : Univer- sity of Press. (1995) Tuning In, Tuning Out: The Strange Disappearance of Social Capital in , i Political Science and Politics, Vol 28(4): 664–683. , (2004) i Politisk annonsering eller nätverkande? Uppföljning och utvärdering av partiernas särskilda informationsinsatser till invandrarväljare val. , (2005) Närvarons politik och det mångetniska : Om att ta plats i demokratin (avhand- ling). , Bo (1996) Den socialdemokratiska staten. Reformer och förvaltning inom svensk arbetsmarknads- och skolpolitik. : Arkiv 1986. Rushanera, och , OCinneide (2002) ? Race and Representation in British Politics. , (1992) Imitating and editing success. The construction of organizational fields and identities. Saggar, Shamit (2000) Race and representation. , (2001) Att se till helheten : svenska kommunalpolitiker och det demokratiska uppdraget (avhandling). : studies in politics, 82. , (1995) Institutions and Organisations . , och , (1994) Institutional Environments and Organizations: Structural Complexity and Individualism. Thousand Oaks, CA: . Scholte, (2005) Globalization. A Critical Introduction. Skinner, (1988) Language and political change i Rorty , , . och Skinner, (red.) Philosophy in History. Essays on the historiography of philosophy. , (1958) Kandidatnomineringar vid andrakammarval, i SOU 1958:6, . , (2004) från insidan: berättelsen om största parti utanför . Soininen, (1999) The Swedish Model as an institutional Framework for immigrant memberships rights, i Studies, vol 25(4): 685–703. Soininen, (2003) Exploring the EU Ethnic Diversity and Anti-Discrimination Policy, i Zeybekoglu E. och (red.) Migration and Labour in Europe. : Sefik Matbaasi. Solomos, och , Les (1995) Race, politics and social change. Steinmo, , Thelen och (1992). Historical Institutionalism in Com- parative Analysis. , (1992) The Politics of Recognition, i (red. ), Multiculturalism and the Politics of Recognition. Tajfel, (1978) . European Monographs in Social Psychology. : Academic Press. (1998) Demokrati eller fåtalsvälde? Om beslutsfattande i partiorganisationer. (avhandling). : Acta Universita- tis Upsaliensis, . , (1999) A Deliberative Defence of Intraparty Democracy, i Party Politics 5:363–382. , och , (1999) Var det bättre förr? Politisk jämlikhet i under , i Medborgarnas erfarenheter, SOU 1999:113, forskar- volym 5. Togeby, (1999) Et demokrati, som omfatter alle, der bor i ?, i , , , och (red.) : Hans Reitzels Forlag. Togeby, (2003) Fra fremmedarbejdere til etniske minoriter. : Aarhus Universitetsforlag. Togeby, , , , och (2003). Magt og demokrati i . Hovedresultater fra Magt- udredningen. : Aarhus universitetsforlag. Verba, och , (1972) Participation in . : and Row. , (1977) Learning to labour: How working class kids get working class jobs. , (1999) Linking Parties with People? Party Membership in –1994. Aldershot: Ashgate. Wrench, (1996). Preventing Racism at the Workplace: A Report on 16 European Countries. Wrench, (2000). From Anti-Discrimnation to : European variations in organizational strategies for combating employment exclusion. Paper presented at Diversity Practice: . Ethnicity and Gender in Focus. Wängnerud, (1998) Politikens andra sida. Om kvinno- representation i riksdag : studies in politics 53 (anhandling). , (2000) Inclusion and Democracy 2000. COM/2004/379, Equality and non-discrimination in an enlarged European Union, . European Commission, DG Employment und Social Affairs. COM/2001/291, European Union Action to combat racism, DG Employment and Social Affairs. (2005) Stadgar. 1999:48, Begreppet invandrare – användningen i lagar och förordningar. Equal Rights in Practice: 2005. DG Employment and Social Affairs. Equality and non-discrimination, Annual Report 2005, DG Employment und social affairs. (2005) Stadgar. rapportserie (2004) Staten som förebild. Om planer, insatser och utfall i 17 myndigheters arbete med etnisk mångfald. (2003/04 6), Personvalet . (2003) Stadgar (2003) Stadgar. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (2003) Diskriminering av romer i : Rapport från DO:s projekt om åtgärder för att förebygga och motverka diskriminering : Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Proposition 1997/98:16, , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. Proposition 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. RRV 1996:50 Förvaltningspolitik i förändring – en kartläggning och analys av regeringens styrning av statsförvaltningen. (2005) Från invandrarpolitik till invandrarpolitik. SCB (2003) Statistiska meddelanden Me 14 , : SCB. Socialdemokraterna (2005) Stadgar. : AiP Sidverstad 1988:47 , Kommunalt stöd till de politiska partierna: delbetänkande. : All- männa förlaget. SOU 2000:1, En uthållig demokrati: slutbetänkande från Demokrati- utredningen. Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter. och (2004) Dekor eller deltagare? : Svenska kommun- förbundet och och Justitiedepar- tementet. (2004) Stadgar. Kommunfullmäktigeval – Valresultat efter region, parti mm och tid, . Befolkning - Utrikes födda efter kommun, civilstånd och kön. År 2001-2005, . Intervjupersonen rings upp, och berättar att han är forsk- ningsassistent på statsvetenskapliga institutionen vid , samt att han tillsammans med arbetar med en undersökning om partiernas nomineringsprocesser inom ramen för utredningen om integration och makt. Han beskriver också hur han förmedlats kontakt med intervjupersonen, att han gör intervjuer (på plats) som tar , och att det skulle vara till stor hjälp om den nomineringsansvarige hade möj- lighet att ställa upp. Väl på plats utbyts vanligen ofta någon rent allmän mening, småprat, innan ett antecknat papper med intervju- frågorna och även bandspelaren (ett digitalt fickminne) tas fram och intervjupersonen tillfrågas om det är okej att man använder bandspelare (vilket alla accepterat). Innan intervjuerna sätter igång sker åter en kortare presentation av undersökningen, samt det faktum att intervjupersonens namn inte kommer att finnas med i rapporten, och den intervjuade har möjlighet att komma med kor- tare frågor. Motsvarande tillvägagångssätt tillämpas ifråga om medlemsinter- vjuerna. Intervjuer med de nomineringsansvariga Vilken roll hade du i nomineringskommittén/valberedningen (för kommunfullmäktigevalet)? Vilka satt med i nomineringskommittén/valberedningen? Vilka kriterier finns för vilka som sitter med i nomineringskommit- tén/valberedningen? Vad känner du till om vilka formella regler som finns ifråga om nomineringsprocessen – det vill säga stadgar, riktlinjer och rekommendationer – dels lokalt och dels på riksnivå i partiet? I vilken utsträckning har ni använt er av dessa under arbe- tet i nomineringskommittén/valberedningen? Hur utsågs nomineringskommittén/valberedningen? Man kan tala om tre stadier i nomineringsprocesserna– förslag till kandidater, rangordning av dessa kandidater och fastställande av listan - Om vi börjar med den första fasen, vilka kan ge förslag på kandidater? Hur går det till? Sen innan nominering av listan måste man veta vilka som ställer upp – Var det någon bland de potentiellt valbara som ni fick upp- mana? (Utveckla/Utvecklingen av intervjupersonernas svar – på denna såväl som på övriga frågor – har vanligen skett spontant, alter- nativt genom att intervjuaren upprepat ord i det föregående svaret, eller sagt Hur gick det till etc..) Var det någon ni uppmanade till att inte ställa upp? Förekom det mobilisering kring kandidater? Har ni haft provval? Hur gick det till? I vilken form skedde pre- sentationen av kandidaterna? Hur stort antal medlemmar röstade? Vilka var sen inblandade i att sätta samman listan? Förekom det diskussioner med andra personer utanför nomineringskommit- tén/valberedningen, t.ex. styrelsen, eller företrädare för sidoorgani- sationerna? Vilken betydelse hade sådana diskussioner för ert ar- bete? Var den lista som ni presenterade helt baserad på provvalsresultatet, eller skiljde den sig på enstaka, alternativt på flera punkter? I vilken utsträckning förekom det att någon flyttades upp jämfört med re- sultatet, och att någon flyttades ned? Vilka kandidater flyttades upp eller ned? Förekom diskussioner om i vilken utsträckning man skulle följa provvalsresultatet? Hur gick dessa diskussioner? Vad ser du för för- och nackdelar med att gå på provvalsresultatet? någon i nomineringskommittén, eller utanför som förordade att man a) skulle gå på provvalet rakt av Eller b) att man skulle avvika mer än vad ni gjort? Vilka var det? Vilka kan delta i fastställandemötet, och vilka har yttrande-, för- slags- och rösträtt? Hur många (på ett ungefär) deltog i mötet? I vilken utsträckning förekom särskilda diskussioner före mötet om fastställandet av listan? I vilken utsträckning förekom argumenta- tion på själva mötet för enskilda kandidater? Hur skedde omröst- ningen? Var det jämnt? Vilka namn flyttades upp? Vilka flyttades ned? Generella tankar om rutiner och nomineringsprocessen Har ni haft någon form av diskussioner om nomineringsprocesser- nas utformning, internt, i distriktet eller på riksnivå, som du känner till? Har det förekommit diskussioner kring andra sätt att arrangera de rutiner vi har pratat om här – det vill säga nomineringarna, rang- ordningen och fastställandet av listan? F. Kriterier ifråga om nomineringsprocessen Vilka allmänna kritierier finns för vilka som kan nominera sig för kandidatlistan till kommunfullmäktige? I vilken utsträckning förekom det konkurrens kring de valbara platserna till kommunfullmäktige? Vilka kriterier skulle du vilja säga kan vara avgörande vid er be- dömning kring vilka som ska nomineras till dessa valbara platser? Om jag nu preciserar – vilken roll spelar 1. politisk och ideologisk tillhörighet 2. grupptillhörighet, alla de grupper du kan komma att tänka på; d.v.s. allt från kvinnor till frikyrkliga 3. politisk erfaren- het, såsom att ha varit tidigare förtroendevald 4. personliga kvali- teter Vad ingår i personliga kvaliteter? Är det viktigt med inskolningstid ifråga om att bli nominerad till valbar plats, eller kan man rekrytera personer till valbara platser i kommunfullmäktige helt utan erfarenhet av partiarbete? kan man få lämna sin plats fast man vill sitta kvar? Har det före- kommit diskussioner kring att personer som inte är medlemmar ska kunna stå på listan? Vilka är de tre högst placerade kandidaterna på listan som inte stod på listan det föregående valet? Vilka egenskaper har dessa tre per- soner haft som har gjort det möjligt att för dem att placeras på dessa platser på listan? I vilken utsträckning skulle du vilja säga att man i fråga om var och en av dessa kandidater har vägt in de krite- rier vi tog upp tidigare, d.v.s politisk och ideologisk tillhörighet, grupptillhörighet, politisk erfarenhet och personliga kvaliteter? Har det skett någon förändring i fråga om dessa kriterier, så att nå- got eller några av kriterierna har blivit viktigare eller mindre vik- tigt? Vilken roll spelar nätverk för att bli nominerad till valbar plats till kommunfullmäktige? Har ni annonserat efter kandidater? Har ni funderat på att annon- sera efter kandidater? Jag tänkte nu be dig att försöka rangordna, utifrån olika svarsaal- ternativ, hur du ser på behovet av att de förteroendevalda speglar olika grupper som finns i samhället – dvs ifråga om yrke, utbild- ning, kön, etnicitet, ålder och geografi. Hur ser du på behovet av att partierna, tillsammans, har en propor- tionell representation av grupper i förhållande till att partierna till- sammans proportionellt speglar väljarnas åsikter? Vilka särskilda insatser görs – och hur ser man på sådana insatser? Har ni gjort något särskilt för att öka underrepresenterade grup- pers representation eller sker insatser inom ramen för ordinarie verksamhet? Har det gjorts någon form av särskilda insatser i syfte att öka andelen medlemmar eller förtroendevalda från dessa grup- per? För vilka grupper görs sådana insatser? Förekommer det specifika mål – lokalt eller centralt i partiet – för andelen personer med invandrarbakgrund bland de förtroendevalda på kommunala uppdrag? Hur ser du på att ha mål för andelen utlandsfödda personer i kom- munfullmäktige? Hur ser du på att invandrare skulle särorganisera sig i föreningar? Hur upplever du att möjligheterna är för invandrare att vara aktiva a) i partierna generellt b) i ert parti Hur upplever du att möjligheterna är för invandrare att bli förtro- endevalda? Vad ser du för för- och nackdelar. Tror du att invand- rare har kortare eller längre inskolningstid än övriga medlemmar? Hur tror du att invandrare påverkas av förekomsten av nätverk i partierna? Hur bedömer du insatserna i ert parti för att öka invandrares delta- gande – är du nöjd, ganska nöjd, ganska missnöjd eller missnöjd med partiets insatser? Attityder gentemot invandrare i politiken Anser du att det finns en mer positiv inställning bland ledande par- tiföreträdare eller bland de enskilda medlemmarna i fråga om att invandrare ska bli jämförelsevis högt placerade på listan? Vad tror du effekten kan bli på valresultatet av att ha invandrare högt upp på listan? Upplever du att det kan finnas fördomar mot invandrare a) bland partierna i allmänhet? Och b) i ert parti? (om det förekommer: ) I vilken utsträckning förekommer detta? Känner du till om främlingsfientlighet förekommer a) bland parti- erna i b) i ert parti? I vilken utsträckning förekommer detta? När blev du medlem? Har du varit med i något annat parti? Har du varit aktiv tidigare i samma parti? Hur kommer det sig att du blev aktiv ? När var ditt första partimöte? Hur många möten har du varit med på? Hur fick du information om mötet? Har du varit med i andra föreningar? Sen tänkte jag fråga om det första mötet, hur mycket du kan minnas av det, om du skulle försöka ge en beskrivning av det. Var det någon mer ny på mötet? Hur många deltog på mötet? Var det någon som tog emot dig speciellt, introducerade dig eller något liknande? Blev mötet ungefär som du hade förväntat dig eller blev det på nå- got sätt annorlunda? Hur har det sen varit på de efterföljande mötena? Finns det något du tycker man borde kunna göra annorlunda i mottagandet av nya medlemmar? Tror du att bemötandet hade varit annorlunda om du: 1)varit äldre istället för yngre - till sex av sju intervjupersonerna. Till den sjunde:Tror du att bemötandet hade varit annorlunda om du varit a) yngre. Och: Tror du att bemötandet hade varit annor- lunda om du varit b) äldre1 2)kvinna istället för man? 3)haft någon form av utländsk bakgrund2/varit infödd svensk Hur har den sociala sammansättningen varit i de möten du deltagit på? Har det i de partiaktiviteter du deltagit i funnits andra med utländsk bakgrund? Hur upplevs deltagandet i föreningen? Känner du dig hemma/trivs du i föreningen? Vad är det som gör det? Finns det något du skulle säga är mindre bra i föreningen? Vilka är det som är med i föreningen, t.ex. vilka åldrar och så vidare? Hur upplever du att gemenskapen är? Hur tror du att det är att ha avvikande åsikter i ett flertal frågor i förhållande till majoriteten i föreningen? Har det varit så att man haft mycket olika åsikter i olika riktningar? Upplever du att man lyssnar när du talar? 1 Frågorna om ålderns betydelse har behövt formuleras på ett sätt till de sex intervjuade nya medlemmarna som varit , och på ett annat sätt till den sjunde medlemmen som var medelålders. Attityder gentemot invandrare i politiken Tror du att det förekommer fördomar mot invandrare i det egna partiet? Tror du det är mindre fördomar i partiet än i samhället i övrigt? Tror du att det förekommer främlingsfientlighet i det egna partiet? 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. 40.Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten.