sou · GUB395 · 2007-01-01 00:00:00 — personal enligt denna lag avses 1. den som har legitimation 1. den som har legitimation för yrke inom hälso- och sjuk- för yrke inom hälso- och sjuk- 2. personal som är verksam 2. personal som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrätt- vid sjukhus och andra vårdinrätt- ningar och som medverkar i ningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter, hälso- och sjukvård av patienter, 3. den som i annat fall vid 3. den som i annat fall vid hälso- och sjukvård av patienter hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkes- biträder en legitimerad yrkes- TP PT Senaste lydelse 2001:502. 4TP PT Senaste lydelse 2006:50. 4.övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfattas av särskilda föreskrif- ter och personal som är verksam inom den särskilda giftinforma- tionsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5.personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökan- de, 6.andra grupper av yrkesut- övare inom hälso- och sjukvår- den som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, eller 7.den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhanda- håller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har mot- svarande behörighet. 4.övrig personal inom sådan detaljhandel med läkemedel som omfattas av särskilda föreskrif- ter och personal som är verksam inom den särskilda giftinforma- tionsverksamheten vid och som tillverkar eller expedierar läkemedel eller lämnar råd och upplysningar, 5.personal vid larmcentral som förmedlar hjälp eller lämnar råd och upplysningar till vårdsökan- de, 6.andra grupper av yrkesut- övare inom hälso- och sjukvår- den som skall omfattas av lagen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen, eller 7.den som i annat fall enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av denna lag tillhanda- håller tjänster inom yrket under ett tillfälligt besök i utan att ha svensk legitimation för yrket. Vid tillämpningen av första stycket 1 och 3 jämställs med legitimerad yrkesutövare den som enligt särskild föreskrift har mot- svarande behörighet. Med hälso- och sjukvårdsper- sonal avses i första stycket 4 inte personal som är verksam inom detaljhandel med läkemedel som bedrivs enligt 4 a § lagen (1996:1152) om handel med läke- medel m.m. 23Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall rappor- tera till vårdgivaren om en patient i samband med hälso- och sjuk- vård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom.Den som är ansvarig farmacevt enligt 8 a § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. skall anmäla till och till om han eller hon har brustit i sina åliggan- den vid egentillsynen.Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad er- farenhet. En patient skall ges sak- kunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav. Vården skall så långt som möjligt utformas och genom- föras i samråd med patienten. Patienten skall visas omtanke och respekt.Den som är ansvarig farmacevt enligt 8 a § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. skall utföra sina åligganden på ett ansvarsfullt sätt.Författningsförslag 1 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad er- farenhet. En patient skall ges sak- kunnig och omsorgsfull hälso- och sjukvård som uppfyller dessa krav. Vården skall så långt som möjligt utformas och genom- föras i samråd med patienten. Patienten skall visas omtanke och respekt. 7 § Den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen skall rappor- tera till vårdgivaren om en patient i samband med hälso- och sjuk- vård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. Om en patient i samband Om en patient i samband med hälso- och sjukvård drab- med hälso- och sjukvård drab- bats av eller utsatts för risk att bats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller drabbas av allvarlig skada eller anmäla detta till . anmäla detta till . Om en patient drabbats av eller Om en patient drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av utsatts för risk att drabbas av avses i 2 §, skall även den som avses i 2 §, skall även den som bedriver sådan verksamhet an- bedriver sådan verksamhet an- mäla detta till . mäla detta till . I 2 kap. 7 § finns bestämmel- I 2 kap. 7 § första stycket finns ser om skyldighet för personalen bestämmelser om skyldighet för om en patient drabbats av eller vårdgivaren om en patient drab- utsatts för risk att drabbas av bats av eller utsatts för risk att allvarlig skada eller sjukdom. drabbas av allvarlig skada eller I 2 kap. 7 § andra stycket finns den som är ansvarig farmacevt att han eller hon har brustit i sina åligganden vid egentillsynen. Denna lag träder i kraft . Utredningen har tidigare överlämnat ett delbetänkandeTPF1FPT där frågan om detaljhandel med nikotinläkemedel behandlas. Enligt sina tilläggs- direktivTPF2FPT skall utredningen göra en översyn av det svenska apoteks- monopolet. I detta delbetänkande behandlar utredningen frågan om växtbaserade läkemedel. Enligt direktiven skall utredningen analysera och lämna förslag om vilka gränser som bör finnas för detaljhandelsmonopolet när det gäller växtbaserade läkemedel. Utredningen skall därvid beakta de bestämmelser i läkemedelslagen (1992:859) som trädde i kraft , och som föreslogs av regeringen i propositionen Änd- ringar i läkemedelslagstiftningen m.m. (prop. 2005/06:70). Arbetet bör enligt direktiven i första hand inriktas på de växtbaserade läke- medel som enligt de tidigare reglerna i läkemedelslagen godkändes som naturläkemedel eller hade kunnat bli godkända som sådana läkemedel. Vid utformningen av förslaget skall det bedömas och beaktas huruvida användningen av de aktuella läkemedlen kan med- föra sådana medicinska säkerhetsrisker att de bör omfattas av detalj- handelsmonopolet. Om vissa eller alla av de nu aktuella läkemedlen även fortsättningsvis bör säljas inom den öppna handeln skall för- fattningsförslag lämnas som möjliggör detta. Utredningen skall vid utarbetandet av dessa förslag överväga om det bör ställas nya krav, när det gäller t.ex. lokaler, utrustning, personalens kompetens, för- , tillsyn och tillståndsgivning, som inte gäller enligt dagens försäljningssystem i den öppna handeln. Utredningen skall även beakta vilka förutsättningar EG-rätten ger när det gäller denna fråga. 1TP PT Detaljhandel med nikotinläkemedel, SOU 2006:15. 2TP PT Dir. 2006:25. Utredningen har inhämtat underlag för sitt arbete genom studier av lagstiftning, förarbeten, rättspraxis och litteratur. Information har också inhämtats vid möten och diskussioner med sakkunniga inom och , samt med , , , , Svensk Egenvård, och läkar- förbund. Dessutom har utredningen haft fem sammanträden. 2Försäljningstillstånd för olika produkter enligt läkemedelslagen (1992:859) Med läkemedel avses i läkemedelslagen, 1 §, varje substans eller kom- bination av substanser som tillhandahålls med uppgift om att den har egenskaper för att förebygga eller behandla sjukdom hos människor eller djur, eller som kan användas på eller tillföras människor eller djur i syfte att återställa, korrigera eller modifiera fysiologiska funk- tioner genom farmakologisk, immunologisk eller metabolisk verkan eller för att ställa diagnos. Prövningsläkemedel, narkotiska läkemedel och generiska läkemedel definieras särskilt. Bestämmelsen trädde i kraft den 1 maj 2006TPF1FPT och innebär bl.a. att redan vissa substanser ut- gör läkemedel. Enligt 4 § läkemedelslagen skall ett läkemedel vara av god kvalitet och vara ändamålsenligt. Ett läkemedel är ändamålsenligt om det är verksamt för sitt ändamål och vid normal användning inte har skade- verkningar som står i missförhållande till den avsedda effekten. Ett läkemedel skall vidare vara fullständigt deklarerat, ha godtagbar och särskiljande benämning samt vara försett med tydlig märkning. En- ligt 6 § skall ett läkemedel godkännas för försäljning om det upp- fyller dessa krav. Ett läkemedel får enligt 5 § första stycket 1 och 2 läkemedels- lagen säljas först sedan det godkänts för försäljning, eller sedan ett godkännande som har meddelats i en annan stat i EES, har erkänts här i landet. För läkemedel som har godkänts enligt den s.k. centra- liserade proceduren i EU gäller det godkännandet. Läkemedel som tillverkas på apotek för viss patient får säljas utan godkännande. Det finns också särskilda regler för läkemedel som registreras. Detta beskrivs närmare nedan. 1TP PT Prop. 2005/06:70, Ändringar i läkemedelslagstiftningen m.m. Försäljningstillstånd för olika produkter 2.2Undantag för extempore och licenser Sådant läkemedel som tillverkas på apotek för viss patient (s.k. extempore) får enligt 5 § första stycket 2 läkemedelslagen säljas utan godkännande. Det är fråga om ett icke standardiserat läkemedel som tillverkas av för viss patient, viss vårdenhet, visst djur eller djurbesättning. Extemporeläkemedel är alltså skräddarsydda läkemedel som ger patienten en individanpassad behandling. Om det finns särskilda skäl får enligt 5 § tredje stycket läkeme- delslagen tillstånd till försäljning av ett läkemedel lämnas även i andra fall (licenser). Bestämmelsen innebär att vissa läkemedel som inte är godkända i får lämnas ut från apotek när Läkemedels- verket har gett ett särskilt försäljningstillstånd, licens. En licens kan avse en enskild patient eller ett djur eller en djurbesättning. Den kan också vara avsedd att täcka en kliniks eller mottagnings behov av ett läkemedel till en patientgrupp, s.k. generell licens. 2.3Registrering av homeopatiska läkemedel Homeopatiska läkemedel skall enligt 5 § första stycket 1 och 2 b § läkemedelslagen registreras hos för att få säljas på den svenska marknaden. I 2 b § anges de grundläggande kriterier som samtliga skall vara uppfyllda för att en vara skall kunna klassas och registreras som ett homeopatikum: 1.Läkemedlet skall ha beretts enligt en erkänd homeopatisk metod. 2.Effekt och/eller indikation får ej anges för läkemedlet. 3.Det skall vara avsett för yttre bruk eller att intas via munnen (undantag finns för veterinära homeopatika, se 2 b §). 4.Läkemedlet skall vara oskadligt. Särskilt skall beaktas att det inte får innehålla mer än en tiotusendel av modertinkturen eller, i fråga om humanläkemedel, mer än en hundradel av den lägsta använda dos av en sådan aktiv substans som i läkemedel medför receptbeläggning. Försäljningstillstånd för olika produkter 2.4Registrering av traditionella växtbaserade läkemedel skall enligt 2 c § läkemedelslagen ett växtba- serat humanläkemedel som inte uppfyller kraven för att godkännas som läkemedel eller att registreras som homeopatika på ansökan registreras som traditionellt växtbaserat läkemedel om följande för- utsättningar är uppfyllda: 1.läkemedlet har endast indikationer som är lämpliga för traditio- nella växtbaserade läkemedel, vars sammansättning och ändamål är avsedda och utformade för att användas utan läkares diagnos, ordination eller övervakning av behandlingen, 2.läkemedlet får endast tillföras i viss styrka och viss dosering, 3.läkemedlet är avsett att intas genom munnen eller för utvärtes bruk eller inhalation, 4.läkemedlet eller en produkt som i huvudsak motsvarar läkemed- let har haft medicinsk användning av varav inom det Europeiska ekonomiska samarbets- området, och 5.det finns tillräckliga uppgifter om läkemedlets traditionella an- vändning och det är styrkt att medlet inte är skadligt när det används på angivet sätt och dess farmakologiska verkningar eller effekter förefaller rimliga på grundval av långvarig användning och erfarenhet. Om en gemenskapsmonografi finns upprättad skall denna beaktas. I sådant fall kan registrering ske även om kraven på medicinsk an- vändning (p 4) inte är uppfyllda. Enligt 5 § första stycket 1 läkemedelslagen innebär registreringen en förutsättning för att läkemedlet skall få säljas. 2.5Försäljningstillstånd för antroposofiska medel Om det finns särskilda skäl får enligt 5 § andra stycket läkemedels- lagen tillstånd lämnas till försäljning av ett sådant antroposofiskt medel som inte avses i 2 b §, dvs. läkemedel som har beretts enligt en homeopatisk metod. Regeringen har beviljat tillstånd att sälja vissa antroposofiska medel. Tillståndet är förenat med villkor som består i att injektionsmedel endast får utlämnas mot recept, att priset Försäljningstillstånd för olika produkter skall vara skäligt och att de receptbelagda medel som skall användas av patienter i öppen vård skall vara märkta med vissa uppgifter. 3Produkter som innehåller växtmaterial Det finns ett femtontal godkända växtbaserade läkemedel som har varit godkända som läkemedel och funnits på marknaden . Om de regler om naturläkemedel som infördes (se avsnitt 3.3.1) hade funnits när ansökan om godkännande prövades, hade en del av dem eventuellt blivit godkända som naturläkemedel i stället. Godkända växtbaserade läkemedel omfattas av detaljhandelsmonopol. 3.2Registrerade traditionella växtbaserade läkemedel Genom bl.a. de bestämmelser som infördes i läke- medelslagen (1992:859) genomförs direktiv /24/EGTPF1FPT i svensk rätt. Bestämmelserna innebär att det numera finns en ny grupp av växtbaserade läkemedel, registrerade traditionella växtbaserade läke- medel. Enligt 2 c § läkemedelslagen är det fråga om växtbaserade läke- medel som är lämpliga för egenvård och därmed receptfria. De upp- fyller inte kraven för att godkännas som läkemedel eller att regi- streras som homeopatika. De har också använts i EES. Om dessa och övriga förutsättningar i 2 c § är uppfyllda kan de registreras som traditionella växtbaserade läkemedel. Registrerade traditionella växtbaserade läkemedel omfattas inte av detaljhandelsmonopol, utan det råder enligt 4 § tredje stycket lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. fri försäljning. 1TP PT och rådets direktiv /24/EG av om ändring, avseende traditionella växtbaserade läkemedel, av direktiv /83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel, EUT L 136, 30.04.2004 s. 85, Celex 32004L0024. Produkter som innehåller växtmaterial Begreppet naturläkemedel infördes i . Naturläkemedel definierades då i föreskrifter som läkemedel vars verksamma beståndsdelar har ett naturligt ursprung, det vill säga utgörs av en växt- eller djurdel, bakteriekultur, , salt eller saltlösning. Beståndsdelarna får inte vara alltför bearbetade. Pro- dukterna är receptfria och avsedda för egenvård, vilket innebär att de skall användas vid enklare besvär som inte kräver läkarbehand- ling. I och med genomförandet av direktiv /24/EG har även bestämmelserna om naturläkemedel ändrats. Med naturläkemedel förstås numera läkemedel där den eller de verksamma beståndsdelar- na har ett naturligt ursprung, inte är alltför bearbetade och utgör en djurdel, bakteriekultur, eller saltlösning. Naturläkemedel får endast utgöra produkter lämpliga för egenvård i enlighet med väl beprövad inhemsk tradition eller tradition i länder som med avseende på läkemedelsanvändning står nära. Definitionen framgår av föreskrifter om godkännande av läkemedel för försäljning m.m., (LVFS 2006:11). Ett naturläkemedel får säljas först efter att det har godkänts av . Naturläkemedel kan efter utredning godkännas nationellt. Marknadsföringstillståndet gäller då endast i . De grundläggande kraven på ett läkemedel, se avsnitt 2.1, gäller även för ett naturläkemedel. Den som ansöker om att få ett pre- parat godkänt som naturläkemedel måste alltså kunna styrka dess kvalitet, säkerhet och effekt. Kraven på kvalitet, d.v.s. hur preparatet tillverkas, är samma som för vanliga läkemedel. Effekt och säkerhet kan styrkas på två sätt. Det vanligaste är att detta sker genom hänvisning till medicinsk litteratur om väletablerad traditionell användning i eller i länder med liknande medicinsk tradi- tion. Produktens effekt och säkerhet kan också, på samma sätt som för andra läkemedel, visas genom vetenskapliga studier. Vid säker- hetsbedömningen beaktas antalet rapporterade biverkningar och svårighetsgraden av dessa. Naturläkemedel används, som tidigare nämnts, främst vid tillstånd som man själv kan diagnostisera och behandla, t.ex. förkylning och tillfällig förstoppning. Bland de mest sålda naturläkemedlen finner man exempelvis pro- dukter som innehåller: Produkter som innehåller växtmaterial Röd solhatt (Echinacea purpurea). Används för att lindra sym- tom vid förkylning. Johannesört (Hypericum perforatum). Används vid lätt ned- stämdhet, lindrig oro och mot tillfälliga insomningsbesvär. Fiskolja (Omega-3-fettsyror). Kan bidra till skydd mot hjärt- kärlsjukdomar. (Panax ). Stärkande medel vid nedsatt presta- tionsförmåga som trötthet och allmän svaghetskänsla. Vitlök (Allium sativum). Används för att lindra symtom vid förkylning. Vänderot (officinalis). Används mot tillfälliga insom- ningsbesvär och vid lindrig oro. För naturläkemedel råder fri försäljning. Detta innebär att de säljs på apotek, men också i t.ex. hälsokostbutiker och matvaru- butiker. Förpackningen är märkt med Naturläkemedel. Det är inte ovanligt att begreppen naturläkemedel och kosttillskott blandas ihop. Naturläkemedel hanteras av , medan kosttillskott är livsmedel och ingår därmed i ansvarsområde. Kosttillskott är livsmedel som är avsedda att komplettera en nor- mal kost. De innehåller vitaminer, mineralämnen eller andra ämnen med näringsmässig verkan. De säljs exempelvis i form av kapslar och tabletter. Kosttillskott omfattas av samma lagstiftning som gäller för livsmedel i övrigt och säljs därmed i den öppna handeln. Det är inte tillåtet att marknadsföra kosttillskott med hjälp av medicinska påståenden, såsom XX hjälper mot huvudvärk eller XX kan förebygga benskörhet. Då klassas produkten som läke- medel och måste först godkännas av för att få säljas. Produkter som innehåller växtmaterial fanns s.k. naturmedel som endast bedömdes med avseende på säkerheten vid normal användning. Tillverkarna av de natur- medel som fanns på marknaden kunde ansöka hos Läke- medelsverket om godkännande som naturläkemedel. I avvaktan på godkännande fick de fortsätta att säljas som naturmedel. Ett natur- medel känns igen genom att det på förpackningen står Natur- medel. Har ej genomgått för läkemedel föreskriven kontroll. Naturmedlen har minskat i antal och fanns sex pre- parat kvar i avvaktan på utredning inför eventuell registrering som traditionella växtbaserade läkemedel. 3.5Vissa utvärtes läkemedel – VUM VUM är väl beprövade produkter för utvärtes bruk som är avsedda för behandling av enklare sjukdomstillstånd hos människor eller djur. Produkterna skall vara lämpliga för egenvård. Den eller de aktiva beståndsdelarna skall ha en väletablerad användning med erkänd effekt och en godtagbar säkerhetsmarginal. De produkter det är fråga om är inandningsprodukter vid tillfällig irritation i de övre luftvägarna, De aktiva ämnen som kan komma ifråga för dessa läkemedel är sådana som har ingått i produkter som har sålts enligt tidigare be- stämmelser som så kallade fria läkemedel. Dessa definierades enligt den tidigare gällande läkemedelsförordningen (1962:701). Defini- tion, användningsområden m.m. för VUM anges i allmänna råd om godkännande av vissa utvärtes läkemedel för för- säljning (LVFS 1995:19). Ett VUM får säljas först efter att det har godkänts av Läkemedels- verket. Produkterna godkänns nationellt, vilket innebär att marknads- föringstillståndet endast gäller i . Produkter som innehåller växtmaterial på ett läkemedel gäller även för ett VUM. Det finns cirka 30 god- kända produkter. För VUM gäller enligt lagen (1996:1152) om handel med läke- medel m.m. fri försäljning. Detta innebär att de säljs på apotek men också i hälsokostbutiker och matvarubutiker m.m. finns det förutom godkända VUM även så kallade frilistade produkter. I avvaktan på godkännande får de, cirka tio pro- dukterna, fortsätta att säljas som frilistade VUM och försäljningen är, liksom för godkända VUM, fri. , när läkemedelslagen (1992:859) trädde i kraft, skall homeopatiska läkemedel registreras hos för att få säljas på den svenska marknaden. hade registrerat drygt 600 homeopatiska produktgrupper och komplexmedel enligt de nya reglerna. Vid utredning om registrering av ett homeopatiskt läkemedel be- dömer bland annat kvalitet, säkerhet, god tillverk- ningssed, märkning och homeopatisk tradition/karaktär. Läkemedels- verket värderar inte homeopatiska läkemedels effekt. Någon effekt och/eller indikation får heller inte anges för ett homeopatikum. Homeopatiska läkemedel skall vara märkta på visst sätt som framgår av föreskrifter och allmänna råd (LVFS 1997:9) om registrering av vissa homeopatika, senast ändrad genom LVFS 2006:12. Bland annat skall ordet Homeopatikum anges tydligt på förpackningen. Eftersom homeopatiska läkemedel registreras följer av 4 § tredje stycket lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. att för- säljningen är fri. Produkter som innehåller växtmaterial I väntan på utredning tillåts genom övergångsbestämmelser för- säljning av vissa homeopatika som fanns på den svenska marknaden före och som är anmälda till . Innehållet av en homeopatisk råvara i dessa produkter får inte över- stiga en miljondel av medlets vikt. Med stöd av övergångsbestämmelserna fick cirka 1 500 homeopatiska produktgrupper och komplexmedel säljas på den svenska marknaden som s.k. frilistad homeopatika. Antroposofi ses som en kunskapsväg för förståelse av människans natur och situation. Man anser att människan är släkt med naturen och att materien, livet och det själsliga finns i människan. Genom människans släktskap med naturen anses att dess substanser är ägnade att på ett djupare sätt kunna återställa den förlorade jäm- vikten som kan vara orsak till sjukdom. Det finns ingen vedertagen definition av begreppet antroposofiska medel, utan de utgör en heterogen grupp av produkter som definieras av att de utvecklas och används inom antroposofin. De antroposofiska produkterna är många och försäljningsvolymerna i de flesta fall små, eller mycket små. föreslog i sitt huvudbetänkande (SOU 1989:60) att de antroposofiska medlen skulle undantas från den vanliga läkemedelskontrollen genom att undantas från regleringen i läkemedelsförordningen och i den nya läkemedelslagen. tillämpas ett tillståndsförfarande. Om det finns särskilda skäl får, enligt 5 § andra stycket läkemedelslagen (1992:859), till- stånd lämnas till försäljning av ett sådant antroposofiskt medel som inte avses i 2 b §, dvs. läkemedel som beretts enligt en homeopatisk metod. Regeringen har genom beslut beviljat tillstånd att sälja vissa antroposofiska medel. Tillståndet är förenat med vissa villkor som det redogjorts för ovan i avsnitt 2.5. Genom tillståndsförfarandet kan samtliga medel som är nödvändiga för den antroposofiska medicinen tillhandahållas. Antroposofiska medel omfattas inte av detaljhandelsmonopolet. 4Direktiv /24/EG om ändring, avseende traditionella växt- baserade läkemedel, av direktiv /83/EG om upprättande av gemenskapsregler för human- läkemedel Läkemedelsområdet är i hög grad harmoniserat i . Som exempel kan nämnas att och rådets direktiv /83/EG av om upprättande av gemen- skapsregler för humanläkemedelTPF1FPT, bl.a. reglerar godkännande av läkemedel, tillverkning och import av läkemedel, partihandel, läke- medelsklassificering, märkning och bipacksedlar samt marknads- föring av läkemedel. Direktiv /24/EGTPF2FPT innebär att det införs ett nytt kapitel i direktiv /83/EG, kapitel 2a, som behandlar traditionella växtbaserade humanläkemedel.