sou · GUB399 · 2007-01-01 00:00:00 — Domstolen måste vidare, och detta även på eget initiativ, vaka över att rättegången i förstain- stansen genomförts i överensstämmelse med gällande processuella regler. Vidare måste domstolen ha ett visst ansvar för rättsbild- ningen. Den högsta instansen skall främst kunna ägna sig åt preju- dikatbildning.TPF12FPT Tingsrätternas avgöranden får överklagas hos hovrätterna. Endast i undantagsfall är hovrätten första instans.TPF13FPT I rättegångsbal- ken och i lagen om domstolsärenden finns detaljerade bestämmel- ser om överklagande av tingsrättens domar och beslut.TPF14FPT För vissa fall krävs det vid ett överklagande att hovrätten meddelar ett 9TP PT A a s 3 f 10TP PT Siffrorna inom parentes avser ärenden och mål inklusive sådana som avslutats genom beslut om avskrivning eller avvisning. 11TP PT årsredovisning 2005 s 4 12TP PT Se bl.a. Ds 2001:36 s 68 f 13TP PT 2 kap. 2 § . Hovrätten är första instans i mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som domare i allmän underrätt begått i utövningen av tjänsten. 14TP PT 49-52 kap. och 36-39 §§ lagen om domstolsärenden Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Även tillståndsprövningen innebär en över- prövning, om än i enklare form och med ett speciellt syfte, nämli- gen att pröva om det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som tingsrätten kommit fram till eller om det finns något annat skäl som motiverar en fullständig prövning.TPF15FPT Som nämnts har systemet med prövningstillstånd i ledet mellan tingsrätt och hovrätt utvidgats.TPF16FPT Systemet omfattar numera tingsrättens avgöranden i tvistemål, med undantag för familjemål, och i domstolsärenden som överklagas till hovrätt.TPF17FPT Beträffande brottmål har ingen utvidgning av prövningstillstånds- systemet skett. För dessa mål gäller dock redan krav på prövnings- tillstånd i vissa fall.TPF18FPT Även anslutningsöverklaganden omfattas av krav på prövningstillstånd. Hovrätten får meddela partiellt pröv- ningstillstånd för en del av tingsrättens dom eller beslut, om utgången i den delen inte kan påverka avgörandet i övrigt.TPF19FPT Vidare har en ny tillståndsgrund införts. Om det inte utan en prövning av ärendet eller målet i sak går att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit fram till, skall detta vara ett skäl för prövningstillstånd (granskningsdispens).TPF20FPT Denna bestäm- melse tar särskilt sikte på stora och komplicerade mål. I sådana mål kan det vara omöjligt att säkert bedöma på handlingarna om målen är rätt avgjorda. Förutom tillståndsgrunden granskningsdispens skall hovrätten meddela prövningstillstånd, om det finns anledning att betvivla riktigheten av det slut som tingsrätten har kommit till (ändringsdispens). Beviskravet för att en prövning av saken kan komma att leda till en ändring av tingsrättens avgörande är lågt. Enligt denna tillståndsgrund skall alla avgöranden som bedöms som tveksamma tas upp till fullständig prövning.TPF21FPT Vidare skall prövningstillstånd meddelas om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt (prejudi- katdispens). Slutligen skall hovrätten meddela prövningstillstånd om det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (extra- ordinär dispens). Med synnerliga skäl avses att det finns grund för 15TP PT Se bl.a. Ds 2001:36 s 77 16TP PT Prop. 2004/05:131. Reglerna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 17TP PT A a s 181. Det innebär att även tvistemål som handläggs av tingsrätten i särskild sam- mansättning, bl.a. tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål samt fastighets-, miljö- och patent- mål, omfattas av reformen. 18TP PT 49 kap. 13 § 19TP PT 49 kap. 14 a § och 39 § lagen om domstolsärenden. Bestämmelserna har antagits av och skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 20TP PT Prop. 2004/05:131 s 186 f 21TP PT Ds 2001:36 s 85 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? resning, att domvilla har förekommit eller att målets utgång uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovt misstag. I motiven har framhållits att en utvidgning av prövningstill- ståndssystemet i hovrätt till flera ärende- och måltyper är förenad med en rad fördelar.TPF22FPT Rättskipningen får sin tyngdpunkt i första instans som fokus sätts på hovrättens kontrollerande funktion. Dessutom åstadkoms ett snabbare förfarande och en handläggning utan onödiga resursinsatser. Regeringen har vidare påtalat att en förändrad reglering avseende grunderna för pröv- ningstillstånd och handläggningen samt bättre möjligheter för hov- rätten att ta del av bevisningen vid tillståndsprövningen garanterar att högt ställda rättssäkerhetskrav kan upprätthållas. De farhågor från rättssäkerhetssynpunkt som rests från vissa håll framstår där- med, enligt regeringen, som obefogade. Regeringen har ansett att de beslut som meddelas av förvaltningsmyndighet och som över- klagas direkt till hovrätt inte bör omfattas av prövningstillståndssy- stemet.TPF23FPT är allmän överinstans vid överklaganden av hovrätternas avgöranden, och så gott som alla dessa överklaganden är underkastade krav på prövningstillstånd för att de skall prövas av . Tillståndsgrunderna i är prejudikatdispens och extraordinär dispens. I får prövningstillstånd begränsas till att gälla en viss del av ett mål eller en viss fråga i målet vars prövning är av vikt för ledning av rättstillämpningen (prejudikatfråga).TPF24FPT Prejudikatfrågan är en rättsfråga men kan omfatta även sakfrågor. Ett partiellt prövningstillstånd begränsat till en prejudikatfråga förutsätter i regel att frågan om prövningstillstånd beträffande målet i övrigt vilandeförklaras. Om i ett sådant fall kommer fram till att hovrätten bedömt prejudikatfrågan riktigt, kan pröv- ningen stanna vid detta, och något ytterligare prövningstillstånd i målet blir inte aktuellt. Har däremot en annan uppfattning än hovrätten såvitt avser den aktuella prejudikatfrågan, måste utvidga prövningstillståndet för att kunna antingen meddela en dom med en annan utgång än underinstansen eller återförvisa målet till hovrätten. Om prövningstillstånd med- delas i de delar i vilka tillståndsfrågan vilandeförklarats, får Högsta 22TP PT Prop. 2004/05:131 s 180 23TP PT A a s 182 f. Det gäller beslut meddelade av t.ex. övervakningsnämnd, hyresnämnd och Sta- tens va-nämnd. 24TP PT 54 kap. 9-11 §§ Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? domstolen grunda sitt avgörande i dessa delar på hovrättens bedömning.TPF25FPT Avgöranden av sådana mål som handläggs av hovrätten som för- sta instans är inte i något avseende underkastade krav på pröv- ningstillstånd för att överklagandena skall prövas av Högsta dom- stolen. I förarbetena har dock framhållits att det avseende dessa mål torde ligga nära till hands att tillämpa samma regler om pröv- ningstillstånd och dispensgrunder som föreslagits för hovrätterna.TPF26FPT Bl.a. har påtalats att det vore rimligt att i huvudsak samma regler gäller för prövning i andra instans oavsett om första instans är tingsrätt eller hovrätt. Det har emellertid framhållits att en sådan reform skulle innebära att man behöver bygga upp ett helt nytt till- ståndssystem för för att användas bara på ett obetydligt antal mål. Detta skulle bli lagtekniskt komplicerat och bara ha marginell betydelse. Någon reform av detta slag har därför inte föreslagits. Verksamheten vid de allmänna förvaltningsdomstolarna har genomgått stora organisatoriska, processuella och materiella för- ändringar . Förvaltningsdomstolarna är nu organi- serade i ett enhetligt treinstanssystem (länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten). Den första domstolsprövningen har succes- sivt förts från kammarrätt till länsrätt, och beträffande de flesta måltyper har införts krav på prövningstillstånd i ledet mellan läns- rätt och kammarrätt, allt i syfte att bättre utnyttja resurserna och nå snabbare avgöranden.TPF27FPT Tillståndsgrunderna är prejudikat- dispens, ändringsdispens och extraordinär dispens.TPF28FPT Kammarrätternas avgöranden överklagas till Regeringsrätten, och merparten av dessa överklaganden är underkastade krav på prövnings- tillstånd. Tillståndsgrunderna i Regeringsrätten är prejudikatdispens och extraordinär dispens, och prövningstillståndet får begränsas att gälla viss del av det beslut eller den dom som den fullföljda talan avser.TPF29FPT 25TP PT SOU 1995:124 s 187 26TP PT A a s 196 och Ds 2001:36 s 82 27TP PT Jfr bl.a. prop. 1993/94:133, 1994/95:27, 1995/96:22 och 1997/98:101 samt Ds 2001:36 s 76 f och och förslag kring tillståndsprövning i kam- marrätt, 2002:4, s 3 ff 28TP PT 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291) 29TP PT 35-36 §§ förvaltningsprocesslagen Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? 8.2.3Närmare om systemet med prövningstillstånd Om det krävs prövningstillstånd, skall underinstansens avgörande innehålla en upplysning om detta och de förutsättningar som gäller för att ett sådant tillstånd skall meddelas. Ett överklagande skall innehålla uppgifter bl.a. om de omständigheter som åberopas till stöd för att prövningstillstånd skall meddelas, om sådant tillstånd krävs. Om klaganden i överklagandet har argumenterat varför underinstansens dom eller beslut bör ändras, skall överinstansen i normalfallet inte behöva förelägga klaganden att dessutom ange skälen för varför prövningstillstånd skall meddelas.TPF30FPT Om det behövs, skall ett beslut om prövningstillstånd föregås av skriftväx- ling, och om det finns särskilda skäl, får rätten hålla sammanträde innan frågan om prövningstillstånd avgörs.TPF31FPT Om det redan av handlingarna i målet står klart hur frågan om prövningstillstånd skall bedömas, saknas det i allmänhet skäl att komplettera beslutsunderlaget med ytterligare uppgifter om för- hörsutsagor. I annat fall ligger det på överinstansen att ta del av den muntliga bevisningen i nödvändig omfattning. Frågan hur dom- stolen bäst skall tillgodogöra sig en berättelse som dokumenterats genom t.ex. en videoupptagning bör avgöras från fall till fall. Ofta kan det räcka att föredraganden tar del av upptagningen och redo- visar förhöret på lämpligt sätt vid föredragningen.TPF32FPT Ett beslut att inte meddela prövningstillstånd är ett slutligt beslut, medan ett beslut att meddela sådant tillstånd inte är slutligt. Ingetdera av dessa beslut måste sättas upp särskilt eller motiveras.TPF33FPT Det är dock inget som hindrar att så sker. Vid tillkomst anfördes att i ett slutligt beslut i regel bör anges de skäl som det grundas på men att detta i vissa fall inte är nödvändigt, t.ex. i frågor om avskrivningsbeslut och beslut genom vilket pröv- ningstillstånd vägras. I vissa fall kan det dock finnas anledning att i det enskilda fallet motivera varför prövningstillstånd inte har med- delats.TPF34FPT 30TP PT Prop. 2004/05:131 s 189 31TP PT Så kan t.ex. vara fallet för att prövningstillståndsförfarandet inte skall komma i konflikt med artikel 6 i om rätten till en rättvis rättegång (a a s 192). 32TP PT A a s 192 f 33TP PT 17 och 30 kap. 34TP PT NJA II 1943 s 221 och prop. 2004/05:131 s 198. Genom en lagändring, som trädde i kraft , skall dock de högsta domstolsinstanserna i vissa fall motivera sitt ställningstagande i fråga om inhämtande av förhandsavgörande från (prop. 2005/06:157). Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? 8.3Tidigare behandling av frågan om prövningstillstånd på konkurrensrättens område Frågan om prövningstillstånd bör införas för mål om konkurrens- skadeavgift i ledet – har inte tidigare behandlats i motiven till konkurrenslagen. Däremot har frågan om prövningstillstånd diskuterats i samband med över- väganden rörande ändrad instansordning på konkurrensrättens område. Enligt äldre konkurrenslagstiftning var för- sta och enda beslutsinstans, och några av domstolens ledamöter var intresseföreträdare.TPF35FPT De äldre lagarna innehöll även straffsank- tionerade förbud, och mål om brott mot dessa bestämmelser hand- lades av allmän domstol.TPF36FPT Konstruktionen av ett organ med speci- ell sammansättning som enda dömande instans på området syftade enligt motiven till att ge garantier för snabba beslut, enhetlig praxis och en rättstillämpning som omfattades med förtroende av alla parter. Invändningen om att en ordning med enbart en dömande instans inte beaktade kraven på rättssäkerhet bemöttes av departe- mentschefen med att allmän domstol skulle pröva frågor om utdö- mande av vite som marknadsrådet, senare benämnt Marknadsdom- stolen, förelagt.TPF37FPT Frågan om möjlighet att överklaga Marknads- domstolens beslut var uppe även i samband med införandet av konkurrenslag.TPF38FPT Systemet ändrades dock inte. föreslog i sitt huvudbetänkandeTPF39FPT bl.a. att straffbestämmelserna i dåvarande konkurrenslag skulle ersättas av en administrativ sanktionsavgift (konkurrensskadeavgift), att som första instans skulle pröva frågor om konkurrensskadeavgift, att avgöranden skulle 35TP PT bestod av en ordförande och en vice ordförande samt tio andra leda- möter. Av de senare var fyra särskilda ledamöter, tre för ärenden om konkurrensbegränsning och ärenden om avtalsvillkor mellan näringsidkare och en för ärenden om marknadsföring, ärenden om avtalsvillkor i konsumentförhållanden och ärenden om produktsäkerhet. Ord- föranden, vice ordföranden och en av de särskilda ledamöterna för ärenden om konkurrens- begränsning och avtalsvillkor mellan näringsidkare skulle vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. De två övriga ledamöterna för sådana ärenden skulle ha särskild insikt i närings- livets förhållanden. Ledamoten för ärenden om marknadsföring, avtalsvillkor i konsument- förhållanden och produktsäkerhet skulle ha särskild insikt i konsumentfrågor. Ordföranden, vice ordföranden och de särskilda ledamöterna fick inte utses bland personer som kunde anses företräda någon intressekategori. Däremot var domstolens övriga sex ledamöter intresse- företrädare; tre av dem företrädde företagarintressen och tre konsument- och löntagar- intressen, se bl.a. SOU 1991:59, Del 1, s 371 f. 36TP PT SOU 1997:20 s 207 37TP PT Prop. 1970:57 s 60 f och 162 f 38TP PT Prop. 1981/82:165 s 224 f 39TP PT SOU 1991:59, Del 2, s 235 ff Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? kunna överklagas till ,TPF40FPT att prövningstillstånd skulle krävas i och att inte skulle vara undantaget från kravet på prövningstillstånd. Enligt kommittén kunde det av framför allt rättssäkerhetsskäl inte godtas att frågan om konkurrensskadeavgift prövades av enbart en instans.TPF41FPT I betänkandet redovisade kommittén två alternativ avse- ende instansordningen. Det ena innebar att fungerade som slutinstans i mål om konkurrensskadeavgift och prövade överklaganden av dom som meddelats av annan domstol.TPF42FPT Det andra innebar att var första instans, och att domstolens dom överklagades till Högsta domstolen.TPF43FPT Kom- mittén förordade det senare alternativet. Enligt kommittén skulle bestämmelserna om prövningstillstånd i gälla även för avgöranden meddelade av och till- ståndsgrunderna vara prejudikatdispens och extraordinär dispens. Kommitténs betänkande remissbehandlades, och därefter presente- rade i en departementspromemoria ett del- vis nytt förslag till konkurrenslag.TPF44FPT I samband med ändringen av instansordningen för överprövning av beslut om bl.a. åläggande att upphöra med överträdelse av förbudsbestämmelserna diskuterades möjligheten att införa prövningstillstånd för dessa ärenden i Marknadsdomsto- len. En sådan lösning skulle dock, enligt regeringen, innebära att den viktiga prejudikatbildande funktion som borde ha fick mindre betydelse.TPF45FPT föreslog i en rapport som publicerades en ändrad instansordning för mål om konkurrensskadeavgift och företagskoncentration.TPF46FPT Enligt verket borde dessa mål prövas av som första instans och domstolens avgö- randen kunna överklagas hos med krav på 40TP PT tillhör, enligt kommittén, de allmänna domstolarnas sfär, vilket bl.a. framgår av att frågor om resning av avgöranden prövas av (NJA 1977 s 751), att utdömande av vite prövas av allmän domstol, i sista hand av och att som sista instans prövar frågor om ogiltighet och skadestånd med stöd av konkurrenslagen. Mot bakgrund härav utgick kommittén från att överklaganden av avgöranden skall ske till och inte till förvaltningsdomstol (närmast Regeringsrätten), se SOU 1991:59, Del 2, s 235. 41TP PT A SOU s 230 och 235 42TP PT Av betänkandet framgår att kommittén härvid utgick från att några särskilda regler om prövningstillstånd i inte skulle gälla, se a a s 236. 43TP PT A a s 235 f 44TP PT Ds 1992:18 45TP PT Prop. 1997/98:130 s 49 f 46TP PT 2000:1 s 330 ff Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? borde, enligt Konkurrens- verket, även som första instans kunna besluta om undersökningar med möjlighet till överprövning i . Enligt verket borde krav på prövningstillstånd i gälla även för och tillståndsgrunderna vara prejudikatdispens och extraordinär dispens. Som nämnts tidigare föreslog i sitt betänkande att borde få besluta om konkurrens- skadeavgift och verkets beslut kunna överklagas hos Marknads- domstolen. Enligt kommissionen borde avgörande, efter sedvanligt prövningstillstånd, kunna överklagas hos Högsta domstolen.TPF47FPT I samband med utvidgningen av prövningstillståndssystemet i hovrätt påtalade regeringen avseende frågan om det bör införas ett generellt system med prövningstillstånd för överklagande till att detta får tas upp i ett annat sammanhang.TPF48FPT Instansordningen bygger på en funktionsfördelning mellan dom- stolarna, och tanken är att tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans.TPF49FPT har flera reformer genomförts i syfte att renodla och effektivisera domstolsprocessen. Genom kraven på prövningstill- stånd i hovrätt och kammarrätt har tyngdpunkten i rättskipningen förskjutits till tingsrätt och länsrätt. Krav på prövningstillstånd har införts etappvis och omfattar ett stort antal ärende- och mål- typer.TPF50FPT I förarbetena har påtalats att ett system med prövningstill- stånd medför en rad fördelar. I de fall där något prövningstillstånd inte meddelas blir handläggningstiderna korta. I t.ex. tvistemål kommer den berättigade parten sålunda mycket snabbt till sin rätt och gör det med låga kostnader. Motpartens kostnadsansvar begränsas. Överinstansernas resurser kan med sådana regler i högre 47TP PT SOU 2004:47 s 367 48TP PT Prop. 2004/05:131 s 183 49TP PT Se t.ex. prop. 1992/93:216 s 28 50TP PT Prop. 1997/98:101 s 80 f och 2004/05:131 s 169 f Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? grad avsättas för mål med krävande sak- och rättsfrågor, något som i sin tur bidrar till en ökad rättssäkerhet.TPF51FPT De av oss nedan lämnade förslagen ansluter till de bestämmelser om prövningstillstånd som kommer att gälla i hovrätten.TPF52FPT Samtliga av meddelade avgöranden i kon- kurrensärenden och konkurrensmål som får överklagas till bör underkastas krav på prövningstillstånd. Även för anslutningsöverklaganden och för överklaganden i skadeståndsmål som kumulerats med mål om konkurrensskade- avgift bör krävas prövningstillstånd. Prövningstillstånd bör dock inte krävas vid överklagande av tingsrätts beslut avseende fråga om undanröjande av ett avgiftsföreläggande.TPF53FPT bör inte undantas från kravet på pröv- ningstillstånd. En förutsättning för ett system med prövningstillstånd i ledet – är att en sådan reform står i överensstämmelse med åtaganden enligt internatio- nella överenskommelser, bl.a. och om medborgerliga och politiska rättigheter. För det första kan en part ha rätt att få sin sak prövad i flera instanser. Ett system med prövningstillstånd i ledet – innebär att ett beslut av Marknads- domstolen att inte meddela prövningstillstånd, till skillnad från vad som i allmänhet är fallet i hovrätt och kammarrätt, inte skulle kunna överklagas. Som redovisats tidigare anser vi att mål om kon- kurrensskadeavgift kan komma att bedömas som en anklagelse om brott i mening, och att den som ådömts en sådan avgift skall ha rätt att få skuldfrågan eller sanktionen omprö- vad av högre domstolsinstans. torde således kräva en rätt till prövning i två domstolsinstanser i mål om 51TP PT Se bl.a. Ds 2001:36 s 78 52TP PT Se prop. 2004/05:131. Bestämmelserna har antagits av men ännu inte trätt i kraft. 53TP PT Se avsnitt 7.4.4 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? Som nämnts har rätten att ansöka om prövningstillstånd bedömts som ett slags rätt till överprövning. Det torde således inte föreligga något hinder mot att införa prövningstillstånd i ett system med endast två domstolsinstanser. Därmed är inte sagt att varje system med krav på prövnings- tillstånd, oavsett utformning, är förenligt med kravet på ompröv- ning. Eventuella begränsningar i rätten till en fullständig över- prövning måste framstå som rimliga och får inte vara så långt- gående att denna rätt blir närmast illusorisk eller meningslös. I bl.a. förarbetena till har påtalats att ett generellt krav på prövningstillstånd med möjlighet till ändringsdispens får anses förenligt med Europakonventionen.TPF54FPT Vidare är att beakta hur förfarandet vid en tillståndsprövning kan behöva utformas för att inte komma i konflikt med rätten till en rättvis rättegång. Denna frågeställning är inte begränsad till brott- mål. I den mån de nationella rättsordningarna tillåter att en dom- stolssak prövas i flera instanser följer av flera avgöranden från att artikel 6 i gäller även i överinstansen. Det betyder emellertid inte att det krav på muntlig- het som enligt den artikeln kan finnas för prövningen i den första instansen automatiskt gör sig gällande även i överrätten. Principen är i stället den att det är särdragen i fullföljdsförfarandet som avgör vilka krav som bör ställas på handläggningen i överrätten.TPF55FPT De avgöranden och uttalanden som gjort synes visa att ett system med prövningstillstånd är förenligt med krav i artikel 6 på rättvis och offentlig för- handling, även om ett sådant system inte innehåller någon generell rätt till muntlig förhandling i överrätt.TPF56FPT Inte heller övriga konventionsåtaganden lägger hinder i vägen för en sådan ordning. Det kan dock inte uteslutas att artikel 6 i undantagsvis kräver att det hålls en muntlig förhandling i överrätt i prövningstillståndsfrågan. Ett skäl för detta kan vara att det inte har hållits någon förhandling i underrätten. En förhandling synes dock nödvändig endast om parten har begärt det i överrätten och 54TP PT SOU 1995:124 s 160 f 55TP PT Prop. 2004/05:131 s 176. Mot denna bakgrund fann i fallet Monell och mot att artikel 6 var tillämplig på ett förfarande om prövningstillstånd men att frågan om sådant tillstånd skulle beviljas var så begränsad till sin natur att den inte i sig krävde en muntlig förhandling (Serie A, No. 115, jfr även Tierce mot , Appl. 24954, 24971 och 24972/94 samt mot , Appl. 23867/94). 56TP PT Se bl.a. prop. 2004/05:131 s 176 Bör prövningstillstånd införas i ledet – ? det bedöms som osannolikt att prövningstillstånd kommer att meddelas.TPF57FPT Sammantaget finns det således inte några svenska konventions- åtaganden som hindrar att prövningstillstånd införs i ledet – . Det torde dock krävas att det finns ett effektivt system för överprövning av tingsrättens avgöranden. Härvid är de dispensgrunder som systemet ger av avgörande betydelse. Vi har tidigare anfört att en talan om konkurrensskadeavgift torde i mening bedömas som en anklagelse om brott. Alla ärenden och mål enligt konkurrenslagen är dock inte av straffrättslig natur. Vissa ärenden och mål torde vara att anse som tvister om civila rättigheter och skyldigheter.TPF58FPT Det är viktigt att förutsättningarna för överklagande av tingsrätts avgöranden är enhetliga. Prövningstillstånd i ledet – bör således avse samtliga beslut och domar som meddelas av tingsrätten och som får överklagas till . Prövningstillstånd skall dock inte krävas vid överklagande av tingsrätts beslut avseende fråga om undanröjande av ett avgiftsföreläggande.TPF59FPT