sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — , som har skrivit om fall, belyser ett sammanhang där det finns olika aktörer som dels diskriminerar och dels väljer att blunda för det som pågår. Hon berättar också om personer som uppmuntrar och stöttar och ger en detaljerad bild av hur det kan se ut när någon blir diskrimi- nerad. Även om fall är unikt gäller inte det de omständig- heter som gjort det möjligt. Därför ger fallet värdefull information om hur institutionella aktörer, individuella fördomar och rasifie- rande stereotypier samverkar i skapandet av den strukturella dis- krimineringen. Vägen till att hitta sin plats i det svenska arbetslivet är kantad av svårigheter, stelbent regelverk och förutfattade meningar. Fördo- mar, diskriminering och rasism är tillsammans med ett slentrian- 5TP PT Fingerat namn. Arbetslivets (o)synliga murar mässigt bemötande av nyanlända några av de hinder som måste sorteras. Alla dessa faktorer har en rad negativa effekter på indivi- dernas möjligheter till försörjning, självbild och yrkeskompetens. De exempel som redovisas ovan ger dock uttryck för människors vilja och beredskap att förändra sin situation, inte minst genom att i ord och handling ifrågasätta bilden av den passiva invandraren. Onämnbar, osynlig och o(jäm)lik Flexibla arbetstider, permanent tillfällighet, diversifierade och indi- vidualiserade arbetsuppgifter och framväxten av hegemoniska kon- trollformer har kommit att invadera den privata sfären med gräns- lösa krav på tillgänglighet, engagemang och beredskap (, , och 1999, 1998, 2006). I detta sammanhang blir möjligheten att köpa hushållstjänster, vilket brukar framställas som såväl en lösning på sysselsättningskrisen som en fråga om jämställdhet mellan kvinnor och män, ett sätt att upprätthålla en livsstil som är baserad på ett högt arbetstempo och en hög konsumtionsnivå. Socialantropolo- gen undersöker arbetsvillkoren både för dem som säljer hushållstjänster och för dem som köper dem. I hennes under- sökning återfinns diametralt skilda arbetsvillkor och individer som möts i en relation präglad av ojämlikhet, osynlighet och outtalade regler. Gavanas, som även har undersökt marknaden för hushållstjänster i och , menar att inte är unikt när det gäller en växande efterfrågan efter privata hushålls/omsorgstjänster. Bland de faktorer som har bidragit till detta i EU nämner Gavanas kvinnors ökade lönearbete och avsaknad av en statligt organiserad barnomsorg som är tillgänglig för alla, samt svårigheter att ta hand om en växande åldrande befolkning. I linje med Schierups analys i denna antologi ser Gavanas framväxten av en marknad för hus- hållstjänster i relation till förändringar i EU:s migrationspolitik, som skapar ett ständigt flöde av irreguljära immigranter och ratio- naliseringar inom välfärdstaten. utgör en del av en global arbetsdelning av omsorgsarbete, så kallade globala omsorgs- kedjor, där billig arbetskraft från fattigare länder i större utsträck- ning efterfrågas av medel- och högavlönade europeiska hushåll som försöker kombinera familj och arbete. Arbetslivets (o)synliga murar Ambitionen att kombinera familje- och lönearbete gör att tjäns- teköpare ofta åberopar jämställdhet som ett argument för att köpa hushållstjänster. Men även argument som framhåller fördelar med att skapa arbetstillfällen för immigranter hörs i diskussionen. Marknaden för hushållstjänster speglar hierarkier och maktförhål- landen mellan olika sociala grupper, och nationalitet, ras och etni- citet är ofta en viktig del av den vara som köps. Ofta saknar mig- rerande kvinnor som jobbar med hushållstjänster medborgerliga och arbetsmarknadsmässiga rättigheter, och riskerar att bli exploa- terade – inte minst p.g.a. att deras arbetsplatser (dvs. privatperso- ners hem) förhindrar insyn från omvärlden. Villkoren inom tjänstesektorn förkroppsligar många av de kän- netecknande dragen i den nya ekonomin. Instabila arbetsvillkor, den permanenta tillfälligheten, deltidsarbete, oreglerade arbetsför- hållanden förekommer inte bara i oreglerade marknader för hus- hållsarbete utan även inom andra sektorer (se t.ex. Integrationsver- ket 2004, LO 2004). I ekonomhistorikern bidrag till denna bok ges exempel från hotell- och restaurangbranschen som visar att arbetsgivare fördelar arbetsuppgifter utifrån kriterier som har mer att göra med de anställdas könsmässiga och etniska tillhörighet än med deras kompetens. I den mån som vissa indivi- duella egenskaper knyts till vissa arbetsuppgifter görs både kön, ålder och hudfärg till en del av den kompetens som arbetsgivare efterfrågar för vissa arbetsuppgifter och avfärdar för andra. Detta kan jämföras med resultat som visar att kön, ras och etnicitet utgör en del av den tjänst som köps, en del som förknip- pas med föreställningar om exotism, undergivenhet, erotism, m.m. Inom tjänstemarknaden, vare sig det handlar om hushållstjänster eller hotell och restaurang, är arbetskraftens kön, hudfärg och nationalitet en del i det utbyte som sker. Men även andra kriterier påverkar hur arbetskraften värderas; en illegal invandrare har en röd extrapris-lapp på sig: rabatt berättade en inter- vjuperson för antropologen (2006). Den expanderande tjänstesektorn betraktas av många som en möjlighet att ta tillvara den invandrade arbetskraft som saknar arbete och sysselsättning. finns det en överrepresenta- tion av utlandsfödda personer inom de lägst avlönade tjänstesekto- rerna. Det finns många indikationer om en stor förekomst av oreglerat arbete inom dessa sektorer. Men parallellt med den utsatthet som uppstår med oreglerade arbetsvillkor visar bidragen till denna antologi hur rasistiska och sexistiska föreställningar stän- Arbetslivets (o)synliga murar digt skapar skillnad mellan olika arbetsuppgifter, olika anställnings- villkor, olika rum för olika sorters anställda och även olika lön för samma arbete. Det lågavlönade tjänstearbetets organisering vilar på att dessa skillnader existerar och permanentas. De exempel som presenteras i denna bok kan ses som glimtar från en betydligt mer komplex och svårtolkad verklighet. Dessa exempel tecknar dock en bild där rasismens närvaro är svår att undgå. Arbetets organisering, diskurser om arbetslivets gemenska- per och uppfattningar om de anställdas kompetens definieras utifrån normativa kriterier och ständiga gränsdragningar i relation till en underlägsen andra. På ett övergripande plan kan det konsta- teras att arbetslivets omvandling har gått hand i hand med det som Schierup kallar rasialiserad och till synes permanentad social exklu- dering. Men som flera av bidragen visar har denna exkludering från sociala rättigheter i många fall inneburit en inkludering som under- betald och lydig arbetskraft (se även Khosravi 2006). har diskriminering och rasism en plats på den politiska agendan och i det offentliga samtalet. Det är få som öppet ifrågasätter att diskriminering förekommer i , men det finns knappast någon konsensus om vad som ska betraktas som diskriminering och hur den ska motverkas. En viktig utgångspunkt i denna utredning är att inte stanna vid akademikers tolkningar och analyser, utan även ge utrymme för andra röster och andra per- spektiv av betydelse för antidiskrimineringsarbetet. Som en del i arbetet med att undersöka förekomsten av strukturell diskriminering i arbetslivet inbjöds arbetsmarknadens parter till ett rundabordssamtal om detta. I samtalet deltog en representant för (Fackligt Aktiva Invandrare), och integrationsansvariga från Svensk Näringsliv, LO, TCO, och . Samtalet dokumenterades av journalisten och författaren och ingår som ett avslutande kapitel i denna bok. Några korta reflexioner från detta samtal kommer dock att tas upp här. För det första är det värt att notera att parterna uppger att dis- krimineringsfrågorna är högst prioriterade inom deras respektive organisationer. Under samtalet gavs även ett flertal exempel på det pågående integrationsarbetet och på insatser mot diskriminering. Ett mycket viktigt ställningstagande i detta sammanhang är utta- Arbetslivets (o)synliga murar landet om nolltolerans när det gäller diskriminering. Detta är av särskild betydelse med tanke på att den politiska debatten ofta handlar om att mäta diskrimineringens omfattning och hur ofta den förekommer. Nolltolerans uttrycker ett principiellt (och nödvändigt) avståndstagande som vänder sig mot all diskrimine- ring. För det andra uttryckte flera deltagare bekymmer inför ett begrepp som är otydligt och behöver preciseras. Vad är diskrimine- ring? Hur kan den definieras? Alla var dock överens om behovet av en gemensam syn om detta. Fram till nu har den juridiska defini- tionen utgjort antidiskrimineringsarbetets utgångspunkt, men det är uppenbart att denna definition är otillräcklig. Det förekommer att medlemmar känner sig diskriminerade men att facket inte anser att det finns tillräckliga bevis för att driva fallet. Detta väcker fru- stration och uppgivenhet. Uppenbarligen finns det en diskrepans mellan å ena sidan lagens definitioner och dess tillämpning och å andra sidan individens upplevelser. En viktig diskussionspunkt inför det fortsatta arbetet är därför hur frågan om tolkningsföre- träde ska lösas. En tredje reflexion har att göra med nödvändigheten av en när- mare dialog mellan forskare och praktiker. Kunskapsbehovet är stort, särskilt när det gäller lagens räckvidd, relationen mellan kön och etnisk diskriminering, metoder att arbeta mot diskriminering m.m. En synpunkt som framfördes var att det behövdes fler kvali- tativa undersökningar som kunde komplettera och tydliggöra befintligt statistiskt material, inte minst för att problematisera slentrianmässiga indelningar mellan svenskar och invandrare. (O)synliga murar i arbetslivets alla arenor Den etniska uppdelningen i arbetslivet kan inte reduceras till ett problem om utanförskap. De resultat som redovisas i denna anto- logi visar att ojämlika anställningsvillkor, fördomar och rasism på arbetsplatsen, utestängning, inlåsning, föreställningar om bristande kompetens, osynliggörande, stigmatisering och nedvärdering alla är komponenter i ett skillnadsskapande system som möjliggör dis- kriminering, underordning och exkludering. Utanförskapets metafor sätter fokus på arbetslöshet och avsaknad av sysselsätt- ning, men ignorerar hur detta är kopplat till instabilitet, utsatthet och underordning för dem som redan har en anställning. Arbetslivets (o)synliga murar politiken insisterar på att åtgärda invandrarnas utanförskap kan det o(jäm)likhetsskapande arbetslivet förbli osynlig. På samma sätt kommer den strukturella diskrimineringen att effektivt erodera legitimitet hos arbetslivets institutioner. Bidragen i denna antologi visar att den strukturella diskrimine- ringen är en central komponent i arbetslivet och möjliggörs i och genom organisatoriska modeller som särskiljer och rangordnar de anställda. Denna rangordning legitimeras av en diskurs som place- rar invandrade personer och deras barn i en underordnad position. Maktutövandets komplexitet och dess legitimering, genom den systematiska konstruktionen av människor, platser och relationer som olika och därmed möjliga att inordna i en hierarkisk skala, kan inte enbart problematiseras utifrån etniska skiljelinjer: Därför föreslår många författare i denna bok att det bör analyseras inter- sektionellt. Ett intersektionellt perspektiv utmanar tidens och rummets gränser, som det erbjuder en möjlighet att överskrida de analytiska gränserna hos kategorierna klass, sexuali- tet, kön och ras/etnicitet. Gränserna mellan de som står utanför och innanför arbetslivet är, lika lite som de mellan svenskhet och invandrarskap, funda- mentala eller fixerade. Det behövs handlingar, idéer och föreställ- ningar för att hålla dem vid liv. Att göra skillnad är också en fråga om makt. Om man utgår från att det är skillnadsskapandet i sig, snarare än faktiska skillnader, som ligger till grund för diskrimi- neringen, är det också möjligt att utmana de maktrelationer som bygger på uppdelningen i vi och dom. Den strukturella diskri- mineringen handlar därför inte om att beskriva en tvingande och predestinerad ordning bortom människors handlingar. Det handlar om att lyfta fram hur samhällets hierarkier upprätthålls genom sär- skiljande handlingar som gör exkludering och underordning möj- liga. Bidragen i denna bok tecknar en bild av diskrimineringen som går bortom den juridiska definitionen och lagstiftningens räckvidd. Det visar på nödvändigheten av en vidare förståelse av diskrimine- ringens uttryckssätt, men även av åtgärder på institutionell nivå som behandlar förekomsten av rasism och diskriminering. Kun- skapsläget när det gäller diskrimineringsfrågor är fortfarande frag- mentariskt. Effektiva åtgärder förutsätter därför även särskilda forskningsinsatser. Det behövs fördjupade kunskaper om hur arbetsorganisatoriska förändringar påverkar förekomsten av dis- kriminering och vidare om hur drabbade individer reagerar och Arbetslivets (o)synliga murar handlar utifrån dessa erfarenheter. Kunskaps- och metodutveck- lingen inom detta område bör ges hög prioritet. En röd tråd i arbetet med denna utredning har varit att lyfta fram människors erfarenheter av diskriminering, osynliggörande eller särbehandling. Detta är ett metodologiskt ställningstagande som även har politiska implikationer. Om människors erfarenheter accepteras som kunskapsbärande, i bemärkelsen att de ger viktig information om samhällets organisering och dess diskriminerande effekter på människors levnadsvillkor, ger detta bättre möjligheter att påbörja arbetet mot diskriminering. Att erkänna de diskrimine- rades tolkningsföreträde, är också ett sätt att desarmera förnekan- det och göra diskrimineringen synlig. Viktigast är dock att denna forskningsstrategi gör det möjligt att vända på den ordning som har förvägrat diskriminerade personer att definiera den situ- ation de befinner sig i och föra sin egen talan. Det är här arbetet mot diskrimineringen ska ha sin utgångspunkt. Arbetslivets (o)synliga murar , , , , , , (1999) Frikopplad eller frånkopplad Om innebörder och konsekvenser av gränslösa arbeten. Arbetsliv i omvandling 1999:2, . , , & Macey, (1994) Some issues of race, ethni- city and nationalism in the new Europe: Rethinking Sociolo- gical Paradigms, i , P., & Crompton red. Economic Restructuring and Social Exclusion UCL Press. , (1998) Kritisk organisationsteori i Czarniawska, B. (red.) Organisationsteori på svenska. , , (1999) Kön och organi- sation. , (2005) Det symboliska objektet. Delen, delandet och den nationella gemenskapen i de los red Bortom vi och dom. Teoretiska reflektio- ner om makt, integration och strukturell diskriminering. , Abukar (2001) Rätt man på rätt plats – en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akade- miker som invandrat . Ura 2001: AMS. , (red.) Organisationsteori på svenska. de los , (2001) Mångfald och differentiering. Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhälls- debatt. SALTSA/, . de los (red.) (2005) Olikhetens paradigm. Intersektionella perspektiv på o(jäm)likhetsska- pande. Rattansi (1992) Race Culture and Difference. Ds 2000:69 Alla är lika olika – mångfald i arbetslivet. , , (1998) Svenskt ledarskap i Czarniawska, B. (red.) Organisationsteori på svenska. Ehrenreich, and Hochschild, (eds) Global woman: , Maids, and Sex Workers in the New Economy. : Metropolitan Books. Arbetslivets (o)synliga murar , (2002) Arbetskontrakt i den neo-industriella eko- nomin i Isacson, , och Morell, , Industrialismens tid. Ekonomisk historiska perspektiv på svensk industriell om- vandling år, , SNS. Gramsci (1998) Cuadernos de la Carcel. (2004) Statistik rapport 2004- statistisk uppfölj- ning av Rapport integration 2003. (2006) Rapport 2005. Khosravi, (2006) Territorialiserad mänsklighet. Irreguljära immigranter och det nakna livet i de los red (2006) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgar- skapet. LO (2004) Andelen medlemmar i facket med utländsk bakgrund. , (1999) Den tredje industriella revolutionen. , (2006) Jakten på konsensus. Intersektionalitet och marknadsekonomisk vardag. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetarklassen. , (2006) På tröskeln till lönearbete. Diskrimine- ring, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Prasad, Anshuman, & Prasad, Phushkala,(1998) Everyday Strugg- les at the Workplace: The Nature and Implications of Routine Resistance in i Research in the Sociology of Organizations, volume 15, , Stamford . , , (red.) Arbetets etniska delning. Shierup, , och Castles (2006) Migration, citizenship and . A European Dilemma. , (1998) Män passar alltid? : nivå- och organi- sationsspecifika processer med exempel frånhandeln. Rapport till utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (SOU 1998:04). 2Den sociala exkluderingen i Migration, arbetsmarknad och välfärdsstat i förändring En av samtidens största politiska utmaningar har beskrivits som uppgiften att förena välfärdsstatens omfattande ramverk av civila, politiska och sociala medborgerliga rättigheter med ett politiskt program för tillhörighet och identitet, fritt från snäva etniska och nationalistiska anspelningar (Ryner 2000). De nordiska välfärdssta- terna framhålls ofta som en möjlig framtidsmodell för den Euro- peiska Unionen härvidlag. I praxis har emellertid denna utmaning mötts på högst olika sätt i olika nordiska länder.TPF1FPT intar här en särställning. Den svenska modellen har beskrivits som den uni- versalistiska social-demokratiska välfärdsregimen (Esping-Ander- sen 1990) och lyfts fram som exempel på en framsynt integrations- politik. Grunddragen för svensk integrationspolitik formulerades och har sedan vid upprepade tillfällen grans- kats och reformerats. Uppkomsten av nya rasistisk-populistiska politiska rörelser och den ekonomiska reces- sionen och sociala krisen följdes av en kritisk omvärdering av invandrings- och invandrarpolitiken (se till exempel Proposition 1997a; Proposition 1998; se också den pro- grammatiska plattformen i ). Detta re- sulterade andra hälft, bland annat i återupprät- tandet av ett brett vänster-höger konsensus kring en ny integra- tions- och mångfaldspolitik samt nödvändigheten av att motverka rasism och etnisk diskriminering. På trots av sprickor i hegemonins fasad är detta politiska samförstånd unikt i dagens EU där populis- tiska och rasialiserande argument med invandringen i fokus har bli- vit vapen i de etablerade partiernas strid om inflytande i nationella parlament och i kommunalpolitiken (Schierup, och Castles 2006; se även Schierup 1993). 1TP PT Se, till exempel, Schierups (1993) kritiska analys av exemplet , där utvecklingen länge har stått bjärt i kontrast till . Den sociala exkluderingen i Trots uppenbara problem framhålls fortfarande som en förebild i ett internationellt perspektiv. Svensk integrationspolitisk praxis lyftes till exempel fram som en efterföljansvärd modell i samband med upproret i de socialt missgynnade franska förorterna 2005. Det gäller också de genomgripande förändringar som skett i den svenska välfärdsmodellen på tröskeln till det nya millenniet. Även om (2004: 83) är starkt kritisk till höga skattenivå och finner välfärdsstaten för generös, pri- sar den för investeringar i den nya kunskapsekonomin med nivåer jämförbara med eller på nivå med dem i . Men just på grund av att således fortfarande beskrivs som något av en modell är en kritisk granskning viktig. I det följande fokuserar jag härvid på en transformerad svensk modells iögonfallande paradoxer: kontrasten mellan ambitiösa po- litiska utfästelser om välfärd för alla och ett samhälle präglat av mångfald och lika möjligheter, å den ena sidan, och en fördjupad etniskt präglad klassdelning samt en rasialiserad och tillsynes perma- nentad social exkludering, å den andra. Denna paradox (och 1991) har följt svensk politik , men har antagit en allt mer uppenbar och kon- troversiell karaktär. Jag belyser – med särskilt fokus på arbetsmarknaden – olika aspekter av denna svenska paradox i en vidare samhällelig och nu- tidshistorisk kontext: en strukturell och institutionell omvandling vilken – jämsides med – har framhållits (1997) som en av den framskridna kapitalismens mest genomgri- pande regimförändringar. Således skrinlades under 1980- och 1990- talen nyckelkomponenter av den modell för ekonomi och arbets- marknadsrelationer som hade utgjort själva basen för den svenska välfärdstatens uppbyggnad efter . Frågan har ställts om denna omvandlings konsekvenser i form av ökande soci- ala klyftor kan beskrivas som ett Paradise Lost? (1988). Artikeln börjar med en begreppsgenomgång med fokus på social exkludering och medborgarskap. Därefter diskuterar jag den svenska välfärdsstatliga modellen, dess utveckling och kris samt dess genomgripande omvandling efter 1990 och de politisk-ideologiska perspektivskiften inom den eko- nomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken. I ett särskilt av- snitt som följer på detta diskuteras svensk migrations- och integra- tionspolitik , med fokus på de stora för- ändringar som parallellt med, och länkat till, omvandlingen av den Den sociala exkluderingen i svenska modellen också ägde rum på detta område. En särskild aspekt som lyfts fram i dessa två avsnitt är den centrala roll som policyförändringar inom EU och anpassningen till EU-integratio- nen haft för dessa omvandlingar. Det därpå följande avsnittet är en empirisk redovisning av kon- sekvenserna av dessa förändringar för svensk arbetsmarknad, inom arbetsmarknadspolitiken och integrationspolitiken, även här med en blick för EU-integrationens inverkan. Ett centralt begrepp i sammanhanget är rasialiserad exkludering som jag utvecklar nedan. Jag berör problemen kring så kallad strukturell diskriminering; ett begrepp som har använts för att analysera konsekvenserna av diskriminerande institutionella praktiker vars effekter förstärks i samspel med underliggande ojämlikhetsstrukturer i form av etnici- tet, klass och kön (se vidare Patel ; se även de los och 2005). I det därpå följande avsnittet skiftar jag delvis per- spektiv och reser frågan om möjligheter och begränsningar för lag- stiftning och policy mot etnisk diskriminering i relation till vad jag kallar exkluderingens politiska ekonomi (se vidare Schierup 2001; Schierup, och Castles 2006, kap. 4). På lagstiftningsområ- det föreligger en positiv utveckling i fråga om synen på diskrimine- ring inom EU och, efterhand i . Jag anlägger en jämförande blick på erfarenheter av att gå lagstiftningsvägen i kampen mot diskriminering.TPF2FPT Avslutningsvis summeras diskussionen och frågan reses om vilka alternativa utvecklingsvägar som kan tänkas i stället för de redovi- sade trenderna inom social och arbetsmarknadspolitiken i och . I det sammanhanget diskuterar jag även den övergri- pande politiska vision som med konceptet den tredje vägen har framställts som ett vinnande recept för ekonomisk utveckling och social välfärd inom den Europeiska Unionen och som även anam- mats på svensk mark som en strategi för social inkludering bortom den svenska modellen. 2TP PT Jämför även med begreppet det villkorade medborgarskapet, som används i de los (2006), men här syftande snarare på det ifrågasättande/undantagande/särskiljande som per- soner med invandrarbakgrund kan utsättas för utan att növändigtvis befinna sig i en situation av ekonomisk marginalitet. Begreppet beskriver en situation som kan uppstå i skilda sam- manhang såväl på institutionell nivå som i mellanmänskliga relationer. Den sociala exkluderingen i Social exkludering och det beskurna medborgarskapet