sou · GUB368 · 2007-01-01 00:00:00 — pekar all erfarenhet mot att organisatoriska förändringar mycket ofta kommer att ackompanjeras av kulturpolitiska bråk eller stridigheter, något som sannerligen inte uppmuntrar till insatser inom området. Att det är så beror säkerligen till dels på att organisationsförändringarna när de väl kommer till stånd gärna sätts in i situationer där problemen kring institutionen redan växt sig stora. Dels fungerar politiken på det sättet att något parti intar positionen att försvara den verksamhet som beskrivs som hotad av förändringen. En avslutning - kring kulturpolitikens organisationsutveckling SOU 2006:68 210 Slutligen tror jag att man knappast kan underskatta kulturinstitutionernas symbolbärande betydelse i samhället. Redan att vi talar om institutioner i samband med kulturella verksamheter är här ett observandum. Begreppet institution har ett språkligt samband med normer och normbildningsprocesser i samhället. Troligen fungerar det så att kulturinstitutionerna av oss alla uppfattas som en form av manifestationer över den kulturella gemenskap som samhället ytterst bygger på. grundläggande egenskap är den skall vara stabil över tiden – annars fungerar den inte som just norm. Av detta skäl tror jag att förändringar rörande kulturinstitutioner på någon nivå alltid uppfattas som provocerande för omvärlden. Detta gör organisatoriskt förändringsarbete inom institutionsvärden riskfyllt och föder krav på både noggrannhet och eftertanke när det väl bedrivs. Likväl finns det inget skäl att tro att kulturverksamheter skulle vara mindre exponerat för de innehållsliga risker som följer av organisatorisk stagnation. Tvärt om tror jag att många av de problem som finns inom kulturområdets organisationer hänger samman just med bristen på förändringar i dessa hänseenden. Organisationer består av människor och precis som människor förändras, utvecklas och växer över tiden, så får man tänka sig att också organisationer behöver göra det. Den organisatoriska ram som passar och behövs för det nystartade kulturprojektet är således en annan än den som passar och behövs för den etablerade verksamheten. Den verksamhet som vuxit ut och funnit sin form kan sedan inte bli kvar där i oföränderlighet, utan behöver gå vidare, transformeras och kanske bli en del av en större helhet. kan integrationen i ett större sammanhang eller en större organisation visa att man inte håller måttet i jämförelse med annat. visar jämförelsen att här tvärt om finns något som bär framåt och förtjänar ett större utrymme. Om liknelsen inte är för djärv skulle jag vilja säga att den verksamhet som allt för länge blir kvar i ett och detsamma organisatoriska sammanhang på många sätt kommer att påminna om vuxna ungdomar som inte flyttar hemifrån, eller i värsta fall som gammelpojken eller gammelflickan som aldrig kommer till något eget. SOU 2006:68 En avslutning - kring kulturpolitikens organisationsutveckling 211 Små och stora organisationer Det är oundvikligt att organisationsfrågor kommer att handla om storlek. Vad är den rätta storleken för en organisation som driver kulturverksamhet? Det är inte så sällan man bland företrädare för kulturområdet möter en positiv värdering av den lilla organisationen och en därmed korresponderande aversion mot den stora. Vad som då räknas som stor respektive liten är högst relativt. Myndigheter som t.ex. eller uppfattas gärna inom kulturområdet som stora, trots att de med de flesta mått mätt på sin höjd kan betecknas som medelstora myndigheter i relation till den övriga statsförvaltningen. Den lilla organisationen associeras emellertid gärna med smidighet, lättrörlighet och anpassbarhet medan de stora i analogi gärna beskrivs som trögrörliga eller t.o.m. förstenade, byråkratiska, ineffektiva och ofta även som motståndare till förändringar och nytänkande. Den här bilden är säkert sann så till vida att det finns många små organisationer som faktiskt är smidiga och anpassningsbara liksom det bland de stora finns sådana som brottas med byråkratisk förstelning. Som alla generaliseringar så har den här synen på organisationer emellertid begränsat värde och det finns egentligen inget skäl till att just kulturområdets större organisationer à priori lättare skulle råka i förfall än andra medan de mindre skulle å andra sidan skulle undgå att de problem som den lilla organisationen ofta råkar ut för. Snarare tror jag man skall säga att alla organisationer förr eller senare visar tendenser till förstelning om man inte från tid till annan medvetet anstränger sig för att motverka en sådan utveckling. Detta gäller stor likaväl som liten. Skillnaden är emellertid att när den stora organisationen väl har kört fast så märks det mer i omvärlden och det är också ett mycket större arbete att få loss den igen jämfört med vad som krävs för den mindre. En mera fördomsfri – kalla den gärna vardaglig - syn på värdet av små eller stora organisationer kan vara att detta är något som man skall relatera till dels organisationen syften och uppgifter, dels till dess grad av mognad. Inom ekonomisk och rättsekonomisk teori brukar man ett synsätt som en gång introducerades av , nobelpristagare , se ett företag som ett nätverk av kontrakt tillkomna i syfte 2 Uppsatsen of the Firm, i tidskriften 1937. En avslutning - kring kulturpolitikens organisationsutveckling SOU 2006:68 212 att minska de transaktionskostnader som alltid uppkommer då två parter skall utbyta tjänster på marknaden. Antalet kontrakt inom ramen för ett bolag tenderar att växa till dess en optimal volym har uppnåtts, dvs. tills företaget har blivit så pass stort att ytterligare integrering inte längre minskar transaktionskostnaderna. Den hierarkiska struktur som är karateristiskt för ett företag medför nämligen också transaktionskostnader – eller om man så vill – organisationskostnader. Då är det alltså dags att gå åt andra hållet och i stället dela upp bolaget. I den här utredningen har jag studerat två – eller kanske snarare tre kulturverksamheter, /med dels museiverksamheten, dels föreställningarna på samt . Jag har valt att göra en tämligen ingående analys av hur verksamheterna utvecklats och hur deras villkor förändrats, inte minst ekonomiskt. Detta eftersom det är viktigt att ha en stabil grund att stå på när slutsatserna dras men också för att undersökningarna av dessa verksamheter kan tjäna som exempelstudier av de små kulturinstitutionernas villkor. Jag har funnit somt att kritisera och annat att bli imponerad av. Och även när kritik kan formuleras så bör detta inte förta helhetsbedömningen att ett antal människor, ofta under omständigheter inte varit de enklaste, arbetat hängivet för att fullgöra sina uppdrag. Sammantaget är det emellertid min bedömning att det handlar om verksamheter som allt för länge kommit att bli kvar i organisatoriska sammanhang som kommit att bli för små för de uppdrag som institutionerna har. De skall således klara att sköta såväl föremålssamlingar, arkiv och bibliotek som de skall kunna göra utställningar och insatser för scenkonsternas samtidsdokumentation. I fråga om tillkommer därutöver föreställningarna som ju inte innebär annat än uppgiften att driva ett , låt vara säsongsvis. Inom alla dessa delområden har under skett en fortgående professionalisering specialisering och utveckling. Det krävs väsentligt annorlunda insatser för en institution som skall kunna ha professionell trovärdighet inom biblioteksvärlden än vad som var fallet för några decennier sedan – för att bara ta ett exempel. De små institutionerna har helt enkelt inte möjlighet att hänga med på alla de fronter som deras uppdrag kräver. För att alludera på , de klarar inte längre av att göra alla de transaktioner som uppdragen kräver. SOU 2006:68 En avslutning - kring kulturpolitikens organisationsutveckling 213 I den situationen har bägge organisationerna valt att prioritera vissa uppdrag, utställningarna i fall, föreställningarna ifråga om . Detta är på sätt och vis rationellt ur institutionernas synpunkter men innebär inte desto mindre en suboptimering ur uppdragsgivarens perspektiv. I fråga om fungerar inte heller den valda strategin, eftersom föreställningsverksamheten inte längre ryms i den organisatoriska kostymen. I fall vill ledningen fortsätta att driva verksamheten med nuvarande inriktning medan jag har uppfattningen att samlingsuppdraget också behöver prioriteras. Alla tre verksamheterna behöver alltså komma vidare, in i ett annat och större organisatoriskt sammanhang. För museernas del förordar jag därför ett samgående med Statens musiksamlingar och beträffande föreställningarna förordar jag ett nära samarbete med Kungl. Dessa förslag har följande syften (jfr avsnitt 5.2). att Teater- och Dansmuseerna kan till en stabil organisatorisk miljö där de ämnesmässigt väl hör hemma och där museernas uppgifter kan hanteras i en professionell miljö som stöder museernas innehåll, att museerna kan integreras ett administrativt och ekonomiskt sammanhang där småmyndighetsproblemen inte gör sig påminda på samma sätt som , att organisationsmiljön kan få en sådan utformning att den naturligt kan ta ett vidare ansvar för scenkonstens dokumentationsfrågor än vad de små museerna kunnat göra. Men målsättningen behöver inte bara stanna vid önskvärda effekter bara för Teater- och Dansmuseerna. Vi borde också kunna leta efter och hoppas på andra effekter såsom att Teater- och Dansmuseerna skall kunna innebära ett positivt tillskott för den organisation till vilken de knyts och kunna bidra till utvecklingen av den organisationen, att samordningen skall kunna fungera som ett bidrag till förnyelsen av den nationella institutionsstrukturen inom kulturområdet. En avslutning - kring kulturpolitikens organisationsutveckling SOU 2006:68 214 När det gäller föreställningarna på bör målsättningen vara (jfr avsnitt 6.2): att föreställningarna kan behållas på en hög konstnärlig nivå och vara ett led i bevarandet av kulturarvet I Drottningholmsmiljön, att utbudet av evenemang i slottsteatern åter kan breddas, att Drottningholmsmiljön kan utvecklas som en plats där s.k. tidig musik har både ett fäste och en tyngdpunkt i , att föreställningarna kan bibehålla och utveckla sin särskilda profil men att slottsteatern också skall kunna tjäna som en spelplats för utveckling av Kungl. För att formulera de förslag som förhoppningsvis kan ge alla dess positiva effekter har jag lagt ned ett inte obetydligt arbete på att samtala och lyssna med de intressenter som finns inom och kring stiftelsernas verksamheter. Jag har således försökt att väga ihop och tillgodose så mycket jag kunnat av de synpunkter som först fram särskilt av stiftelserna, deras styrelser och verkställande ledningar, från som har överinseende över Drottningholmsverksamheten, från Kungl. Operan och från . Slutligen har jag försökt att väga in så mycket som möjligt av omvärldens intressen och anspråk på institutionerna. Dessa är ju inte till för sig själva, utan för att fylla sina uppdrag. En förteckning över de intervjuer som jag särskilt genomfört för utredningsarbetet finns i bilagan 2. Listan är ganska lång, men självfallet borde den ha varit ännu längre. Här har dock utredningstiden fått sätta gränsen. Jag är väl medveten om svårigheterna att få allas uppslutning kring så pass ingripande förslag som de jag presenterar i betänkandet. Detta avsnitt i utredningen handlar ju om svårigheterna kring kulturområdets organisationsutveckling. Det är emellertid min förhoppning att det skall visa sig möjligt att hitta en lösning som säkerställer en god framtid för museerna, för föreställningarna på och som gör att scenkonsten nu och framtiden dokumenteras väl. 215 Referenser Offentligt tryck betänkande 1993/94:LU12. betänkande 1996/97:LU2. Den statliga kulturpolitiken. 1975:20.Den statliga kulturpolitiken 2. 1993/94:9 om stiftelser. 1996/97:22. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 2004/05:80. Forskning för ett bättre liv. Regeringens forskningspolitiska proposition. Betänkande av musei- och utställningssakkunniga. Teaterns kostnadsutveckling 19751990. Med särskilda studier av Operan, och . Det dolda kulturarvet. Betänkande av Utredningen om dialekt- och ortnamnsarkivens samt svenskt visarkivs verksamhet och organisation. Former för statlig verksamhet. Campus för konst. Betänkande av Utredningen om samlokalisering av eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i . Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Arkiv för alla – nu och . Betänkande av för alla. KB – ett nav i kunskapssamhället. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Den professionella orkestermusiken i . Referenser SOU 2006:68 216 SOU 2006:42. Plats på scen. Betänkande av inom scenområdet. Ds U 1979:17. , , Svenskt musikhistoriska arkiv. Förslag till organisation och huvudmannaskap. Ds U 1982:8. Betänkande av utredningen rörande verksamheten vid stiftelsen m.m. 2005/06: RFR 5, Statsbidrag till teater och dans. En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser. Rapporter ABM, samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer. En lägesrapport på uppdrag av regeringen från Kungl. , , och , sammanställd av . Forskning, Reflexion, Utveckling. Högskolans konstnärliga institutioner och vägvalet . Rapport från ett seminarium i 13–. Får jag lov? Förslag till handlingsprogram för den professionella dansen i . beträffande förutsättningar för fortsatt föreställningsverksamhet på m.m., avgivet av en särskild arbetsgrupp inom Teater- och (). Teaterns hus – centrum för dokumentation, information och utveckling inom svensk scenkonst. Ett förslag från – Svenska . Utredning verkställd inom riksaktivet 19721973. , dnr 2071/X2/1971. Litteratur Coase, R. Theory of the Firm. Dess tillkomst, öden och bevarande. SOU 2006:68 Referenser 217 Hammergren, L, , , T & , W. 2004. , , , Th & , K. Stribolt, B. Scenes from Swedish Court Theatres. i förebyggande konservering. M. Fjästad. , P. Hovteatern 1806-25. I De kungliga slotten: . Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt ning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi neringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman fattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag ning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internatio nella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärde ring av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets kontroller vid gränserna. Asylsökande barn med uppgivenhets symtom – trauma, kultur, asylprocess. En ny lag om värdepappersmarknaden. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ny associationsrätt för försäkrings företag. Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur skydd. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underord ning av personer med utländsk bakgrund. Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedur direktivet i svensk rätt. Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. Internationella kasinon i . Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Hästtävlingar – på lika villkor. Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Systematisk förteckning Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. [12] Ny häkteslag. [17] Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi neringen. [21] En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt ningen, lättläst sammanfattning och daisy. [22] Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. [30] Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. [37] Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. [40] Jakten på makten. [46] Ökade möjligheter till trafiknykterhets kontroller vid gränserna. [47] Diskrimineringens retorik. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. [52] Partierna nominerar. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. [53] Arbetslivets (o)synliga murar. [59] På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. [60] . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. [63] Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. [6] som värdland för internationella organisationer. [26] Internationella sanktioner. [41] Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. [49] Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedur direktivet i svensk rätt. [61] Försvarsdepartementet Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. [16] personuppgiftsbehandling. Integritet – Effektivitet. [18] Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. [24] Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. [29] Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. [54] Ansvarsfull servering – fri från diskri minering. [56] En bättre tillsyn av missbrukarvården. [57] Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. [20] Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. [28] Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. [48] En ny lag om värdepappersmarknaden. [50] Ny associationsrätt för försäkrings företag. [55] Internationella kasinon i . [64] Utbildnings- och Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. [8] Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! [31] Den professionella orkestermusiken i . [34] För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. [38] Plats på scen. [42] Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. [45] Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. [51] Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. [68] Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. [14] Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. [58] Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. [43] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. [3] Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations utredningen för regional tillväxt. [4] Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning en för regional tillväxt. [5] Arbetslivsresurs. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag ning av (publ) och Arbetslivstjänster. [25] God sed vid lönebildning – Utvärdering av . [32] Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44] Testa och öva i norra . [62] Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk.