sou · GUB346 · 2007-01-01 00:00:00 — -Vad kan orsaka att en politiskt förtroendevald blir utsatt för stalk- ning? -Tror du att personer med vissa egenskaper och/eller som innehar vissa politiska uppdrag, löper större risk än andra? -Om du fick veta att en förtroendevald som verkar där du själv är aktiv, har blivit utsatt för stalkning, vad tror du att du skulle göra då? -Spelar det någon roll vem det är som blivit utsatt för hur du skulle agera? Den typ av anonyma trakasserier som utsätts för har också dragningar av stalkning, men i detta fall är det hela mer svårgrepp- bart. -Hur vanligt tror du det är att någon utsätts på det sätt som gör? -Har du förståelse för sätt att tackla situationen? Hur skulle du själv göra i motsvarande situation? Läs mer om stalkning i Dovelius, , , , (2006) Omfattning och åtgärder. : Brottsfö- rebyggande rådet, rapport 2006:3. , (2005) Smygande hot – en bok om stalkning, : Nätnavet (andra upplagan). En av riksdagsledamöterna i filmen berättar om hur hon, som landstingsråd, blev utsatt för trakasserier och även allvarliga hot, i samband med att fattade svåra beslut om omstrukture- ringar i sjukvården. Hon berättar om den utsatthet hon kände, och att hon nästan blev folkskygg och drog sig undan. -Känner du själv till något fall där medborgare visat ilska mot poli- tiska förslag och beslut på ett sådant sätt att det kunnat leda till, eller rent av lett till, folklig upproriskhet med demonstrationer och hårda protester? -Förekom det i sammanhanget trakasserier och/eller hot mot förtro- endevalda? Varför eller varför inte, tror du? -Hur stor risk tror du det rent allmänt finns för en händelseutveck- ling som den i berättelsen om ? -Diskutera vad folklig upproriskhet egentligen kan bero på. Hur kan denna typ av urartade påtryckningsförsök mötas och motverkas? -Varför väljer människor att försöka påverka genom övergrepp istället för genom engagemang inom det politiska systemet? Läs kapitel 6 i betänkandet och diskutera utifrån det. Utsatthet på grund av fördomar, diskriminering och politisk extremism I filmen berättar två förtroendevalda om händelser där de utsatts för övergrepp av politiskt extrema grupper. Dels mannen med ut- ländsk bakgrund som förföljts av rasister, och dels kommunalrådet som fick sitt garage nedbränt en dramatisk natt, som satt djupa be- stående spår inte minst hos hans anhöriga. -Hur vanligt förekommande tror ni denna typ av övergrepp är? -Känner ni till att politiska extremister har trakasserat eller hotat några förtroendevalda där ni är verksamma? Läs i betänkandets kapitel 3 om hur förtroendevalda med utländsk bakgrund beskriver sin utsatthet och diskutera olika motiv bakom övergrepp beroende på vem som hotas. I berättelsen om är det rasism och homofobi som är orsaken till att människor blir utsatta för trakasserier och hot. -Tror du att det är särskilt utsatt att vara förtroendevald om man har utländsk bakgrund eller om man öppet visar att man inte är heterosexuell? -Har ni någonsin diskuterat utsattheten för personer med utländsk bakgrund tillsammans? Per – liksom filmens kommunalråd – drabbas av hot och trakasse- rier från organiserade extremister. -Har ni haft problem med politiska extremister där du bor? Hur bör man bemöta denna typ av grupper? Per funderar över varför människor blir nazister och sluter sig i stor utsträckning till tankar om att det mycket är ett socialt pro- blem. Människor som känner sig utanför och icke respekterade, tar revansch på samhället genom att bli extremister. -Tror du att människor söker sig till extremistiska politiska rörelser av sociala skäl eller för att de faktiskt tror på idéerna? -Hur bör man bemöta extremister, på hur stort allvar ska man ta de åsikter de har? Läs gärna av och (: ) i anslutning till att ni diskute- rar dessa frågor. Övergreppens konsekvenser för demokratin Ett par av dem som intervjuas i filmen tar upp vilka konsekvenser förekomsten av trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda kan få. De pekar på risken att politiker blir fega och inte vågar diskutera vissa ämnen eller fatta beslut i svåra frågor för att de är rädda att utsättas för övergrepp. -Hur ser det ut där ni är verksamma, finns det ämnen som ni upp- lever obehag kring att diskutera eller beslut som ni hoppas slippa fatta på grund av risken för övergrepp? -Hur vanligt tror ni detta är allmänt sett? En av riksdagsledamöterna i filmen betonar hur viktigt det är att det finns många förtroendevalda som kan diskutera politiska för- slag och beslut och därmed skapa förståelse för varför det önsk- värda och det möjliga inte alltid är samma sak. Hon ser hur före- komsten av övergrepp mot förtroendevalda ökar problemet med att få människor att vilja ta på sig politiska förtroendeuppdrag. ligger på sin säng och funderar på om det verkligen är värt sitt pris att bli politiskt förtroendevald med tankarna på händelser kring ett omstruktureringsbeslut i vården, förekomsten av homofobi och rasism. -Tror du att förekomsten av övergrepp mot förtroendevalda spelar någon roll för varför det är svårt att engagera människor på politiska förtroendeuppdrag, eller är det andra faktorer som avgör detta? I filmen är kamplusten stor bland de intervjuade. De framhåller med en röst att övergreppen mot dem snarare stärkt än försvagat deras övertygelse om hur viktigt det är att vara politiskt förtroen- . Ta del av enkätens resultat kring frågorna om rädsla och funder- ingar om att sluta på grund av förekomsten av övergrepp. -Hur ska vi förstå dessa resultat – står förtroendevalda starka eller brer obehag och rädsla ut sig? -Riskerar vi att få en försämrad representativitet bland de förtroen- devalda på grund av övergreppen? -Vilka förtroendevalda blir kvar, och vilka slutar? -Vad kan göras för att motverka en icke önskvärd utveckling? I enkäten framkommer att många förtroendevalda påverkas mer av övergrepp om deras anhöriga också dras in i sammanhanget. Samma bild får vi av dem som intervjuas i filmen. -Hur kan förtroendevaldas anhöriga skyddas och ges stöd i sam- manhang där övergrepp förekommer? -Finns det några förebyggande åtgärder som kan vidtas för att an- höriga ska kunna skonas från att dras in i negativa effekter av att en familjemedlem eller annan närstående är politisk förtroendevald? Olika sätt att agera när man blir utsatt I filmen framhåller samtliga intervjupersoner att alla övergrepp bör anmälas och att det är viktigt att inte ha överseende med detta pro- blem och dess konsekvenser för demokratin. -Hur vanligt är det att förtroendevalda i allmänhet har denna in- ställning? Läs i enkätundersökningen och diskutera frågan. har som vana att inte göra något väsen om att han blir utsatt för hotfullheter. Han anmäler inte hotfulla brev och liknande till kommunens säkerhetsansvarige och i allmänhet inte heller till polisen. Hans förklaring är att man som förtroendevald inte ska låta sig påverkas av denna typ av opinionsyttringar, eftersom det skulle skada demokratin. -Vilka fördelar och problem finns med den inställning har? -Hur kan man annars förhålla sig och vilka för- och nackdelar finns med det? -Kan man peka ut någon eller några som särskilt ansvariga för att situationen utvecklar sig som den gör i berättelsen om ? -Hur uppfattar du olika aktörers sätt att agera under berättelsens gång? Vad gjorde de bra respektive dåligt? Hade de kunnat agera an- norlunda och i så fall hur? Förvaltningschefen för Föräldrarna och de personer som deltar i protesterna Tjänstemannen vid socialförvaltningen make Per polisanmäler det han blir utsatt för, men upplever inte att poli- sen gör så mycket åt det hela. Ta del av enkätresultaten om hur vanligt det är att förtroendevalda polisanmäler när de blir utsatta för övergrepp. -Upplever du att polisen tar förtroendevaldas utsatthet på allvar? -Var tycker du gränsen går för gärningar som det är meningsfullt att polisanmäla? -Vad får en förtroendevalda vara beredd på att tåla? Även gör en polisanmälan. I hennes fall leder denna till förundersökning, rättegång och till fällande dom i Tingsrätten. -Vad är det som bidrar till denna händelseutveckling? -Diskutera olika faktorer som hade kunnat leda till att händelserna hade utvecklat sig på annat sätt. -Diskutera enkätresultaten om inställningen till hur förtroende- valda de bör agera vid trakasserier, hot och våld. Vilken inställning har du själv och varför? -Hur ser det ut med inställningen till och rutiner för att handskas med hot mot förtroendevalda vid på orten där du bor? Träffa representanter för Polisen och ta reda på mer. Låt polisen också läsa berättelsen och diskutera den tillsammans. Bland enkätre- sultaten finns ytterligare underlag för diskussion. -Hur upplever du Tingsrättens sätt att hantera fall? Vad fungerar bra och mindre bra? -Hur skulle det fungera i Tingsrätten där du bor? Bjud – på samma sätt som med Polisen – in en representant för Tingsrätten. Ta reda på vilka rutiner de har och diskutera den aktuella berättelsen med henne/honom. Stöd till den som känner oro för eller blir utsatt för övergrepp I filmen berättar ett kommunalråd hur allvarliga hot medfört att han fått personskydd och hur detta påverkat hans möjligheter att röra sig fritt bland människor. I många kommuner och landsting finns en motvilja bland förtroendevalda att utöka skyddsanord- ningar som låsta och kontrollerade entréer och annat för de oroar sig att detta ska leda till ökat avstånd mellan de förtroendevalda och väljarna. -Går det att skapa ökad säkerhet utan at detta behöver medföra att förtroendevalda avskärmas och blir svårare att nå fram till för dem som vill det och som inte har avsikter att hota eller skada? -Hur ser du på det sätt som kommunens politiker i fallet valt att hantera frågan om de förtroendevaldas säkerhet? Vilket råd kan du ge ? -Bjud in den säkerhetsansvarige i eller kommunen och lyssna på hur hon eller han ser på frågorna om de förtroendevaldas säkerhet. -Läs kapitel 8 i betänkandet och diskutera det förslag till struktur för stöd och hjälp som kommittén föreslagit. Vilka behov finns det hos just er att stärka säkerhetsstrukturen? Enkätresultaten visar i vilken utsträckning förtroendevalda fått in- formation om frågor som rör trakasserier, hot och våld mot förtro- endevalda från , eller kommunen, samt om de har någon att vända sig till om de blir utsatta. -Läs igenom och diskutera vad resultaten säger. Hur ser det ut där du är förtroendevald? En av de intervjuade i filmen lyfter särskilt fram hur ensam och ut- satt hon kände sig när hon blev utsatt för övergrepp. Även de ung- domar som intervjuas pekar på hur dåligt det är med stöd till den som utsätts. Enkätresultaten visar i vilken omfattning utsatta för- troendevalda fått stöd och från vem/vilka. -Hur vanligt tror du att den som utsatts känner sig ensam och ut- lämnad? -Finns det någon beredskap för att stötta den förtroendevalde som blir utsatt för övergrepp där du bor? -Vilken attityd upplever du finns kring detta i ditt parti och allmänt bland förtroendevalda, tjänstemän och andra? -Vilket stöd får i sin utsatta situation och från vilka? -Per upplever att stödet från människor i hans omgivning sviktar när han berättar öppet om vad han utsatts för. Vad tror du är förklar- ingen till det? -Hur skulle du själv reagera om du var partikollega med Per eller kände honom på något annat sätt? -Hur gör man så att andra människor vågar sluta upp och ge stöd till någon som blir utsatt på det sätt som Per blir? -Vem skulle du rekommendera att vände sig till för att få prata om sina funderingar? -Var kunde ha vänt sig? -Har ni någon beredskap eller organisation i ert parti för att stötta och uppmuntra förtroendevalda? Om inte, hur skulle ni kunna bygga upp något sådant? I partiavdelning finns det en plan för hur de förtroende- valda bör handla om de hamnar i hotsituationer. -Finns det en sådan plan i ditt parti? Om det finns, hur kom den till? Om det inte finns, varför är det så? Trots att partiavdelning har antagit en plan, verkar in- sikten om hotfrågor inte vara så stor bland hennes partikollegor. De flesta verkar inte ha tagit det som hänt på särskilt stort allvar. -Är det en verklighetstrogen bild av politiskt förtroendevaldas inställning till hot? I slutet av berättelsen får vi veta vad lärt sig av händelsen. Se även enkätresultat kring frågan om dokumentation -Hur ofta tänker du själv på att vara uppmärksam på avvikande händelser? Brukar du till exempel spara ilskna mejl eller göra noter- ingar om samtal eller händelser du upplever som udda eller obehag- liga? -Finns det några rutiner för tjänstemännen i eller kom- munen hur de ska handla om trakasserier eller hot mot förtroende- valda kommer in via dem (till exempel nämndsekreterare eller regi- stratorer). Uppmärksamhet i medierna som problem eller möjlighet I filmen hävdar en av intervjupersonerna att det fanns ett direkt samband mellan ett inslag i en TV-sändning och att han blev utsatt för ett attentat. Hård kritik riktas mot mediernas sätt att rappor- tera om politik och politiker. En annan av intervjupersonerna fun- derar över om hennes öppenhet att ställa upp i medierna och tala om de svåra beslut om skulle fattas, bidrog till att hon blev utsatt. Hon är också kritisk till att medierna inte ansträngde sig mer att ge olika perspektiv på de frågor som var aktuella, utan att de koncent- rerade sin rapportering på att haka på kritiken mot de förslag som lagts. Läs boken våld? (: ) och ka- pitel 7 i betänkandet. -Diskutera frågan om vilket ansvar medierna kan tillskrivas i sammanhang då förtroendevalda blir utsatta för övergrepp. -Diskutera också hur förtroendevalda bör agera gentemot medierna i olika sammanhang då det finns risk för övergrepp eller sådana redan förekommit. -Gjorde rätt när hon valde att protestera och gå ut via medierna i den första situationen med förskolan, eller bidrog hon på det sättet till att det blev ett allvarligare läge i situationen då det handlade om besparingar i skolan än det annars kunnat bli? Även Per väljer att gå till medierna och berätta om vad han blivit utsatt för. -Tycker du att det är en bra idé rent allmänt att offentliggöra när en förtroendevalda blir utsatt för övergrepp? -Finns det situationer då det är olämpligt att offentliggöra och andra då det är en jättebra idé att göra det? -Har ni någon skriven mediestrategi i ditt parti på någon nivå? -Om inte, hur kan ni gå tillväga för att skapa en sådan strategi och vad bör den innehålla? Trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda Den här redovisade undersökningen har utförts av Statistiska cen- tralbyrån (SCB) på uppdrag av Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda. Undersökningen genomfördes januari–med hjälp av postenkät. Den grupp man genom denna undersökning ville undersöka var förtroendevalda till regering, riksdag, regioner/landsting och kommuner. SCB register över kandidater valda i de allmänna valen 2002 har använts som urvalsram. Observera att undersökningsen- heten är uppdraget och inte personen. En person kan ha valts till flera förtroendeuppdrag. Uppgifter om regeringens ledamöter har erhållits av säkerhetschef och . Eftersom Kommittén önskade undersöka om yngre personer och personer med utländsk bakgrund drabbats mer av trakasserier, hot och våld än övriga, har förtroendeuppdragen delats in i strata efter innehavarens ålder samt eget och föräldrars födelseland. Hur många förtroendeuppdrag som fanns och hur många som valdes i olika strata framgår av tabell 1 nedan. Totala urvalsstorleken be- stämdes till 2 000 förtroendeuppdrag. De personer som valts till flera förtroendeuppdrag specialmarkerades och fick vid utsänd- Bilaga 5 SOU 2006:46 ningen endast en blankett. Tabell 1 Population och urval av förtroendeuppdrag Region/landsting/kommuner därav svensk 20–i kommuner svensk eller äldre i kommuner svensk 20–i region/landsting svensk eller äldre i region/landsting För definition av de olika grupperna se bilaga 1. Förutom de uppgifter som inhämtats via frågeblanketten har upp- gift om kön, ålder, nationalitet, födelseland för den valda personen och den föräldrar hämtats från urvalsregistret. Aktuella postadresser och folkbokföringslän har hämtats från SCB:s befolk- ningsregister (RTB). Undersökningen genomfördes som postenkät med tre skriftliga påminnelser. Frågeblanketten utformades av och Kom- mittén tillsammans. Frågeblanketten skickades till samtliga utvalda . Efter ett tack- och påminnelsekort skickades två skriftliga påminnelser med blankett till dem, som ännu inte svarat. Datainsamlingen av- slutades . Resultatet av datainsamlingen framgår av ta- bellerna 2 och 3. Redan innan första påminnelsen skickades ut bestämdes att statsråden inte skulle besvara enkäten. De personer som valts till regeringsuppdrag har tagits bort. Eftersom 11 statsråd även är riks- dagsmän medför detta att antalet riksdagsmän minskat till 338 per- soner. Tabell 2 Population och urval av förtroendeuppdrag efter korrigering samt svar Region/landsting/kommuner därav svensk 20–i kommuner svensk eller äldre i kommuner svensk 20–i region/landsting svensk eller äldre i region/landsting För definition av de olika grupperna se bilaga 1. Svarsandelen är både bland riksdagsmän och region/ landsting/kommun. Bilaga 5 SOU 2006:46 Svar, bortfall och övertäckning Region/landsting/kommun fysiskt/psykiskt hinder fel person har svarat emigrerat/långvarigt utomlands Övertäckningen utgörs av förtroendevalda som har emigrerat eller avlidit eller aldrig tillträtt förtroendeuppdraget. Dessa har tagits bort från urvalet före beräkningen av svarsprocenten. Svarsprocenten = Antal svar/(population-övertäckning) Inkomna svar har skannats (avlästs optiskt). Även kommentarerna skrivna på linjer avsedda för kommentarer har skannats och över- lämnats till Kommittén. Tabeller med antals- och procentskatt- ningar samt osäkerhetstal har beräknats med hjälp av vid SCB framtagna program (Fanja/). Tabellerna har redigerats i Excel. Svar från personer som valts för flera uppdrag har räknats in i samtliga de grupper som uppdragen tillhör. I tabellerna har uppräkning av svaren gjorts till populationsnivå. Svaren har viktats med hänsyn till urvalsgruppernas storlek. Detta innebär att bortfallet i en grupp representeras av de svarande i samma grupp. Det var önskvärt att kunna särredovisa t.ex. personer med utländsk bakgrund och unga. Dessa grupper utgör vardera mindre än av hela gruppen förtroendevalda. För att inte få med alltför få personer med utländsk bakgrund eller unga personer har de för- troendevalda delats in i flera grupper. Se tabell 2 ovan. De förtro- endevalda i olika grupper har valts med olika urvalssannolikheter. I gruppen utländsk bakgrund valdes samtliga. I gruppen svensk kommunpolitiker eller äldre valdes av samt- liga i gruppen ut att delta i undersökningen. Denna innebär att en person med utländsk bakgrund representerar endast sig själv, me- dan en svensk äldre kommunalpolitiker representerar 33 personer. För att svaren skall kunna läggas ihop måste de således åsättas olika vikter. Uppräkning till populationsnivå krävs även för att korrekta osä- kerhetstal skall kunna beräknas. De resultat som räknas fram ur undersökningsmaterialet blir skatt- ningar av värden för populationen eller delar av populationen. Då en skattning ej överensstämmer med motsvarande sanna värde i undersökningspopulationen, sägs skattningen ha ett visst fel. För att bedöma säkerheten i undersökningsresultaten måste hän- syn tas till flera faktorer, som kan ge upphov till fel. 4.1Olika typer av fel i urvalsundersökningar De fel som förekommer i undersökningar av denna typ kan efter orsak grovt delas upp i: övertäckningsfel, dvs. fel som beror på att vissa enheter som ej tillhör undersökningspopulationen kommer med vid resultat- redovisningen undertäckningsfel, dvs. fel som beror på att vissa enheter i un- dersökningspopulationen inte ingår i urvalsramen. mätfel, dvs. fel som kan bero på att den svarande missuppfattat frågor eller inte lämnat rätt svar (medvetet eller omedvetet). bearbetningsfel, dvs. fel som kan uppkomma vid det eller maskinella handhavandet av det insamlade materialet. bortfallsfel, dvs. fel som beror på att mätvärdet för vissa enhe- ter saknas för en eller flera undersökningsvariabler urvalsfel, dvs. fel i skattningen som beror på att endast ett urval undersökts. Förtroendevalda som avlidit eller emigrerat har räknats som över- täckning. Även de personer som rapporterat att de aldrig tillträtt förtroendeuppdrag har räknats som övertäckning. Om en person valts till flera förtroendeuppdrag, men tillträtt endast ett av dem, har de övriga inte kunnat avregistreras som övertäckning. Hur stor övertäckningen är bland dem som inte svarat och i populationen är okänt. De personer som slutat som förtroendevalda skulle besvara en- käten. Inga mätfel har upptäckts. I samband med hanteringen och bearbetningen av blanketter, data- filer och tabeller kan fel uppkomma. Vid skanningen av svaren och i samband med tabellframställningen har variabelkontroller utförts. Att fel skulle ha införts vid bearbetningen förefaller därför inte troligt. Bortfall uppstår när en person vägrar delta eller ej kan anträffas el- ler lämnar uppgifter av en sådan kvalitet att de ej kan användas. Fel till följd av bortfall uppstår när personerna i bortfallet systematiskt skiljer sig från de svarande. De som inte har svarat, kan ha varit mer eller mindre utsatta för trakasserier, hot och våld, än de som har svarat. Det fanns skäl att tro att de som svarade snabbt hade varit mer utsatta för trakasserier, hot och våld än de som svarat först efter påminnelserna. Preliminära tabeller togs fram när av de valda hade svarat. De skattningar som då erhölls avviker från slutre- sultatet, för de flesta variabler, med endast ett fåtal procent. Jämfö- relsen visar att det inte är troligt att en ytterligare höjning av svars- procenten skulle leda till ett väsentligt annorlunda resultat. Förutom objektsbortfall finns för varje fråga i enkäten ett parti- ellt bortfall (blanketten är besvarad, men enstaka frågor är över- hoppade). Exakt uppgift om storleken för detta bortfall finns i ta- bellerna och anges där som ej svar. Uppräkning till populationsnivå har gjorts i varje urvalsgrupp. Detta förfarande minskar risken för snedvridning av resultatet p.g.a. att svarsandelen är olika stor i de olika urvalsgrupperna. Skattningarna är behäftade med en viss slumpmässig osäkerhet be- roende på att de baseras på en urvalsundersökning i stället för en totalundersökning. Urvalet som använts i denna undersökning är ett sannolikhets- urval, det vill säga urvalssannolikheterna är kända. Ett sådant ur- valsförförande orsakar en slumpmässig, men beräkningsbar, osä- kerhet hos resultaten eller skattningarna. Skattningarnas osäkerhet anges med felmarginaler. Skattningen plus/minus felmarginalen bildar ett 95-procentigt konfidensintervall kring skattningen. Detta innebär att med 95 procents säkerhet täcker det angivna intervallet det sanna värdet för populationen. Den slumpmässiga osäkerheten varierar med det skattade procenttalets storlek och urvalets storlek för den redovis- ningsgrupp skattningen avser. För att bedöma om skillnaden mellan två procentskattningar är statistiskt säkerställd måste man utgå från felmarginalen för skill- naden. Om skillnaden mellan skattningarna är större än felmargi- nalen så är den säkerställd, signifikant, eller ej beroende av slumpen. Ett signifikanstest för skillnaden kan göras med hjälp av de felmar- ginaler som redovisas i tabellerna. Följande resonemang gäller då: Låt a och b beteckna två redovisningsgrupper som inte har några gemensamma individer. Låt Pa och Pb beteckna respektive andels- skattningar (procenttalen i respektive grupp) samt Ka och Kb fel- marginalerna för punktskattningarna i respektive grupp. Man kan då beräkna: Pa Pb och Ka b = Ka Om Pa – Pb är större än Ka-b är skillnaden signifikant. Att göra beräkning enligt ovan är tidskrävande.