sou · GUB3106 · 2007-01-01 00:00:00 — Därutöver har betydelsen av miljövårdande insatser och insatser inom kulturland- skapsvården, betonats. Den samlade infrastrukturens betydelse har ofta påtalats. Åtgärder, som främjar tillgången till kommersiell och offentlig service, har generellt lyfts fram som en förutsättning för utveckling. Behovet av helhetssyn har genomgående betonats. Alla politik- områden måste, enligt redovisade åsikter, ta ett samlat ansvar för landsbygdens utveckling. Därför bör sektorssamverkande åtgärder på alla nivåer prioriteras. Det anses betydelsefullt att framtida sti- mulansinsatser inte styrs av centrala direktiv så att regional, kom- munal och lokal anpassning försvåras. Det finns ett starkt behov av att kommunerna på ett mer aktivt sätt medverkar i utvecklingsar- betet och att regioner och län ges större frihet när det gäller att ta tillvara och stödja de speciella utvecklingsförutsättningarna. Beho- vet av ett breddat partnerskap mellan ideella, privata och offentliga aktörer har framförts vid flera rådslag. Eftersom landsbygden har särskilda förutsättningar som starkt skiljer sig från tätorter och städer behövs en speciell landsbygdspo- litik, som skapar bättre förutsättningar för att kunna utveckla de tillgångar som finns lokalt. Nedan ges den första översiktliga presentationen av innehållet i den erhållna dokumentationen från rådslagen. Strecksatserna pre- senteras utan rangordning och är som tidigare nämnts ännu ofull- ständiga. Vilka är de mest strategiska insatserna för att landsbygden skall utvecklas? –Landsbygdsutveckling bygger på den lokala nivån och de lokala organisationernas medverkan. –De storskaliga planeringsstrukturerna är inte anpassade till landsbygdnivån. Därför föreslås att helhetsperspektivet skall vara ledstjärnan. Det gäller såväl för myndighetsutövning, planeringsarbete som i allmänt stimulansarbete. Sektorssam- ordnande insatser bör vidtas inom samtliga offentliga nivåer. –Landsbygdsutvecklingsperspektivet bör breddas och inte bara betraktas som jordbruksutveckling. Samarbetet mellan det breda landsbygdsutvecklingsperspektivet och jordbruket måste bli bättre. –Det behövs en speciellt riktad politik för landsbygden. –Lantbruket är en grundläggande bas för att landsbygden ska överleva. –Det finns en projekttrötthet. Ett långsiktigt hållbart utveck- lingsarbete bör ersätta kortsiktiga projektinsatser. –Möjligheter till attraktivt boende och kommersiell och offent- lig service stimulerar inflyttning, vilket även leder till att före- tagsamhet och nyföretagandet ökar. –God tillgänglighet till skola, dag- och fritidshem samt trygga välfärdslösningar för äldre har lyfts fram. –Skattesystemet bör anpassas till möjligheterna att bo på lands- bygden. –För att det ska bli attraktivare att bo på landsbygden anses att förbättringar måste ske inom flera olika områden t.ex.: kom- munikationsområdet, liberalare strandskyddsregler, förbättrade lånemöjligheter, stärkta förutsättningar för ökad trygghet ge- nom förbättrad tillgång till polis, brandkår, ambulans och sä- kerställd tillgång till energi och telefoni. –När det gäller att främja företagandet nämns följande insatser, stöd småföretagandet i uppbyggnadsfasen, förenkla regelsy- stemet, stimulera vidareförädling inom jord och skog, förbättra tillgången till riskkapital, utveckla turismen, starta verksamhe- ter inom rekreations- och livsmiljöområdet, utveckla tjänstefö- retagandet. –Jord- och skogsbruket utgör en viktig basnäring. –Vikten av att stimulera kommuner och företag till lokal upp- handling för att förbättra lokalekonomiska förhållanden fram- hålls. –Stimulera inflyttning, arbeta med attitydförändringar och skapa en positiv bild av landsbygden –Genomför insatser som stimulerar ungdomar och kvinnor att välja landsbygden som livsmiljö Hur fungerar det nuvarande miljö och Lands- bygdsprogrammet? Vilken målsättning bör det nya programmet ha och vilka målgrupper bör programmet riktas mot? –För begränsat, utestänger viktiga målgrupper, som finns utan- för jordbruket –LBU har ett snårigt regelverk och administration. Det har gått för mycket pengar till administration. Avsaknaden av möjligheter till förskottering av beviljade medel är ett problem. –Miljöinriktningen är positiv. Programmet har gynnat den biolo- giska mångfalden. –Utveckling är en långsiktig process behovet av förlängda pro- jekttider efterfrågas. –Investeringsbidraget i programmet har varit viktigt. –Krav på projektanknytning till jordbruksföretag har gett krys- tade konstellationer och projektinnehåll. –Kompensationsbidraget är en nödvändighet för att ge förutsätt- ningar för spridd jordbruksproduktion med djurhållning. –Genom det nuvarande programmet har man lyckats att bibe- hålla produktionen i mindre gynnsamma områden. Fortsatt LFA-ersättning anses nödvändig ur konkurrenssynpunkt. –Indirekt har programmet gynnat turismnäringen. De jord- bruksföretag som producerar ett landskap för upplevelser har gynnats. Om det nya Landsbygdsprogrammet –Landsbygdsprogrammet bör vidgas, landsbygdsutveckling får inte uppfattas som detsamma som lantbruksutveckling. –Det är angeläget med fortsatt stöd till den målgrupp Lands- bygdsprogrammet riktar sig till d.v.s. de areella näringarna. –Leadermodellen bör användas som metodik över hela landet inom axel tre. –Några framför att leadermetoden skall kunna användas inom samtliga axlar. Underifrånperspektivet, ideellt, offentligt och privat partnerskap och innovativitet skall betonas. –Fortsatta miljöinsatser för att hävda kulturlandskapet. Angelä- get med fokus på miljöstöden även framöver. –Stärk tillgången till och utveckla nya samordnade former för service och välfärdslösningar. –Stärk livskvalitet, stimulera den ideella sektorns medverkan. –Tillgången till kultur, idrott och övriga verksamheter är viktigt ur ett livskvalitetsperspektiv. –Stärk det regionala, kommunala och lokala inflytandet. Låt den lokala och kommunala nivån vara med att påverka innehållet i den framtida programutformningen. Arbete i partnerskap re- kommenderas. –Ta vara på vunna erfarenheter i genomfört arbete. Samordna exemplifierings-, administrations- och rådgivningsinsatserna inom hela LBU-området. –Utveckling av småskalig livsmedelsproduktion och kombina- tionsverksamhet inom jordbruksföretag behövs. Det är viktigt att stödja näringar med basen i jord-, skogs- och vattenbruk. –LFA områdena bör finnas kvar. –Det är viktigt att behålla investeringsstödet. –Ekologisk odling bör stimuleras. –Kommunernas insatser inom landsbygdsutvecklingsområdet behöver stimuleras, så att landsbygden på ett mer påtagligt sätt integreras när kommunen utarbetar utvecklingsstrategier etc. –Villkoren för småföretagande på landsbygden bör förbättras. –Fisket och fisketurismens utvecklingsmöjligheter bör stimule- ras. –Energiproduktion är ett utvecklingsbart område. –Stimulansmedel behövs för lokalt utvecklingsarbete och för utveckling av entreprenörskap. –Affärsmässighet och hållbarhet är viktiga nyckelord. –Det behövs speciella satsningar för ungdomar och kvinnor. –Tveksamheter finns generellt till insatser inom Natura 2000 och till insatser inom skogsområdet. –Förstärkta kompetensutvecklingsinsatser behövs inom alla om- råden i landsbygdsprogrammet. –Mer helhetssyn och samverkan mellan axlarna. –Skapa möjligheten att skaffa riskkapital. –Det regelverk som utarbetas måste vara administrativt enkelt. –Det måste fortsatt vara möjligt att erhålla förskottering av be- viljade bidrag. –Landsbygdsprogrammet bör ha en nära koppling till övrigt re- gionalt utvecklingsarbete och kopplas till de regionala utveck- lingsplanerna (RUP). –Samla alla landsbygdsinsatser inom ett program. –Stöd behövs till mikroföretagande. –Stimulera insatser inom folkhälsoverksamhet.