sou · GUB344 · 2007-01-01 00:00:00 — Slutligen skall nämnas att det pågår försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan och kom- munal vuxenutbildning. Försöksverksamheten skall pågå till senast utgången av , men regeringen har aviserat sin avsikt att permanenta möjligheten till lokala styrelser. 4.3.5Inflytandefrågor i förslag till ny skollag En allmän beskrivning av förslag till ny skollag samt Utbildnings- och utkast till lagråds- remiss om ny skollag har lämnats i kapitel 3, avsnitt 3.3 Förslag till ny skollag. Enligt förslaget till ny skollag skall allmänna bestämmelser om elevinflytande gälla för samtliga skolformer (inbegripet förskolan) och för fritidshemmet. Bl.a. föreslås att varje elev skall ha in- flytande över hur hans eller hennes utbildning utformas samt att elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. Enligt skall det inte finnas några organisato- riska bestämmelser avseende elevinflytande. Den närmare utform- ningen av elevernas inflytande bör avgöras på skolenheten. I förslaget finns också några bestämmelser för att underlätta elevernas arbete med inflytandefrågor. Således anges att skolan skall ge tillfälle för eleverna att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse samt även i övrigt stödja och underlätta elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytande- frågor. Som exempel nämns i förslagets motivering att skolan till- handahåller lokaler och utrustning för elevsammanslutningarnas 6 SFS 1992:1434, 1 kap. 4 a §. Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet arbete samt ekonomiskt stöd. Vidare skall skollagen erinra om att av 6 kap. 18 § AML följer att en elev som har utsetts till elev- skyddsombud skall få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Även den elev som valts av andra elever för att företräda dem i frågor om utbildningen skall beviljas den ledighet från skol- arbetet som uppdraget kräver. Det föreslås också att elevföre- trädare skall, om de så önskar, ges särskilt stöd i skolarbetet för att de skall kunna fullgöra sitt uppdrag. Det föreslås också bestämmelser om information till eleverna. Bl.a. skall de elever som valts till företrädare för andra elever infor- meras om viktiga förändringar i verksamheten och ges tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan beslut fattas. Utbildnings- och utkast till lagrådsremiss om ny skollag överensstämmer till stor del med Skollags- kommitténs förslag angående inflytande. En av de större skillna- derna är att det i utkastet till lagrådsremiss föreslås regler om vård- nadshavarnas rätt till inflytande. Vidare föreslås vissa bestämmelser om formerna för inflytande. Således skall det vid varje skolenhet bedrivas ett systematiskt arbete med inflytande för barnen, eleverna och vårdnadshavarna. Det skall också vid varje skolenhet finnas ett eller flera forum för elevernas och vårdnadshavarnas inflytande. 4.4Tidigare förslag om en förstärkning av elevrepresentanternas befogenheter Behovet av en förstärkning av elevrepresentanternas befogenheter har tagits upp i flera tidigare sammanhang. Utredningsdirektiven hänvisar till propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14), rapporter samt Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande Från barn- olycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127). Nedan redogörs för huvuddragen av vad som har anförts om elev- medverkan där. 4.4.1Propositionen Hälsa, lärande och trygghet Propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) handlar i huvudsak om skolhälsovård och elevvård. Även elevernas arbetsmiljö i skolan berörs i korthet. Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet på det området bör det ske en översyn av arbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte att förtydliga elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan. I motiveringen anges bl.a. följande. Elevernas miljö tas upp i samband med undervisningens resultat men mera sällan utifrån elevernas rätt till en god arbetsmiljö. De sidor av miljön som betraktas som stora frågor på arbetsplatser för vuxna som t.ex. ensidiga arbetsställningar, ojämn arbetsbelastning, prestationsnivåer, olycksfall och stress diskuteras alltför sällan i anslutning till skolelever. Elevskyddsombuden deltar främst i ar- betet med den fysiska arbetsmiljön men vill också vara med och påverka den psykosociala miljön. Detta intresse har fått litet gen- svar. Regeringen anser att elevernas roll och deltagande i arbets- miljöarbetet behöver förtydligas och stärkas. I rapporter föreslås att arbetsmiljölagen ges ett barnperspektiv genom att: Elevskyddsombuden får en förstärkt roll. Nuvarande skyddsorganisation inom skolans och fritids- hemmens område kompletteras med en rätt för eleverna att utse elevskyddsombud från och med förskoleklass till och med årskurs 6. inom förskolan, fritidshemmen och skolans förskoleklasser upp till och med årskurs 6 komplette- ras med vuxna barnskyddsombud som representerar barnen. Barnskyddsombud ges samma ställning som skyddsombud. I rapporterna föreslås också att arbetsmiljölagen även bör omfatta förskola och fritidshem. Den frågan samt den därmed samman- hängande frågan om vuxna barnskyddsombud för dessa barn har behandlats i föregående kapitel och förbigås därför här. När det gäller förslagen som handlar om elevskyddsombud tar rapport upp följande. Elevskyddsombuden har en sämre rättslig ställning än vanliga skyddsombud. Eleverna är inte heller någon avtalspart eftersom de inte har någon facklig tillhörighet. De ställs därför ofta utanför när arbetsgivare och de anställdas fackliga företrädare förhandlar om samverkan. Dessutom måste man beakta att elevskyddsombuden själva är elever. Det innebär att deras ställ- ning generellt sett är svag. Elevernas beroendeställning, bristande Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet förhandlingsvana, avsaknad av egen organisation med förhandlings- rätt m.m. innebär att skyddsarbetet i praktiken erbjuder stora svårigheter beträffande det reella inflytandet. Många av de utsedda elevskyddsombuden ges inte heller möjlighet att delta i skydds- arbetet. Elevskyddsombudens ställning på högstadiet och gymna- siet måste förstärkas. Detta skulle kunna göras genom att införa förslags- och beslutanderätt för dem i skyddskommittéarbetet. Det bör också utvecklas nationella riktlinjer för utbildningen av elev- skyddsombud. När det gäller barnen från förskoleklass till och med årskurs 6 framhåller att de har små möjligheter att på- verka arbetsmiljön eftersom de inte har någon rätt att utse elev- skyddsombud. anser därför att även de barnen skall ha rätt att utse elevskyddsombud. Vidare anser Barnombuds- mannen att elevskyddsombuden i dessa årskurser bör få stöd av en vuxen representant, barnskyddsombud, som tidigare beskrivits (se förslag i kapitel 3). rapport, som bl.a. handlar om stress i skolan, återupp- repas förslagen. Där sägs också att forskare och eleverna själva poängterar att en viktig faktor för att öka trivseln i skolan och minska risken för ohälsa är att ge eleverna möjlighet att påverka sin egen situation. Studier av vuxna visar att bristande inflytande i kombination med höga krav påverkar risken för stressrelaterad sjuklighet. Denna situation råder i skolan, främst på högstadiet och gymnasiet, där ett ökat elevinflytande därför kan väntas vara hälsofrämjande. Även Barnsäkerhetsdelegationen har föreslagit att arbetsmiljölagen skall omfatta förskola och fritidshem. Förslagen kring detta har därför redan behandlats i kapitel 3. Därutöver har delegationen i sitt slutbetänkande lämnat följande förslag om elevskyddsom- buden. Mot bakgrund av elevskyddsombudens kunskap om sin egen arbetsmiljö anser delegationen att det inte räcker med enbart rätt att närvara och yttra sig i skyddskommittén. För att öka elev- skyddsombudens inflytande och möjligheter att påverka skolans arbetsmiljö föreslås en ändring i 8 a § AMF med innebörd att elev- skyddsombud inte bara skall få närvara och yttra sig vid skydds- Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet kommittésammanträden utan också får rätt att lägga förslag och rätt att rösta vid skyddskommittésammanträden i frågor som rör elevernas arbetsmiljö. Däremot föreslås inte att elevskyddsombud skall få så kallad stoppningsrätt, det vill säga rätt att avbryta farligt arbete. I det sammanhanget påpekas att elevskyddsombuden och enskilda elever redan har möjlighet att kontakta om de anser att det finns så allvarliga brister i skolans arbetsmiljö att verksamheten måste stoppas. Om bristerna i miljön bedöms vara så allvarliga att arbetet måste avbrytas, skall fatta detta beslut. På finns skolinspektörer som skall stödja elev- skyddsombuden i dessa komplicerade frågor. Delegationen menar att ökade insatser bör göras för att informera elever om deras rätt att kontakta , eftersom det är viktigt att eleverna kan utnyttja denna kompetens i arbetsmiljöarbetet. Vidare pekar delegationen på att flera aktörer är negativa eller tveksamma till att införa stoppningsrätt för elevskyddsombud. I betänkandet framhålls att barnens kunskaper och synpunkter skall vara en naturlig del av arbetsmiljöarbetet. Även elever från förskoleklass till årskurs 6 bör därför få rätt att utse elevskydds- ombud. För att arbetsmiljöfrågorna för dessa elever skall bevakas med tyngd föreslås också att det inrättas vuxna barnskyddsombud. De vuxna barnskyddsombuden förutsätts verka i nära samarbete med barnen och bör ges samma rättsliga ställning som arbetsmiljö- lagen ger elevskyddsombud. Barnsäkerhetsdelegationen menar att personal inom skolhälsovården skulle kunna agera i rollen som vuxna barnskyddsombud. 4.5Undersökningar om elevinflytande m.m. 4.5.1Skolverkets rapport om elevinflytande sammanställde en rapport om elevin- flytande. I rapporten finns bl.a. resultaten av en enkätundersökning om elevskyddsombud som gjorts bland 150 grundskolor och 150 gymnasieskolor. Enkäten bestod av en del riktad till rektor som också ombads lämna den andra delen till skolans elevskyddsombud. SOU 2006:44 Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet Svarsfrekvensen fördelade sig så här. Det påpekas i rapporten att en möjlig tolkning av resultatet är att de elevenkäter som finns som underlag kan antas representera de skolor där verksamheten fungerar generellt sett bättre än i de skolor som inte har besvarat enkäten. Enligt de svar som erhållits finns det elevskyddsombud på av skolorna. När det gäller representation av elever än vad arbetsmiljölagen föreskriver, förekommer det enligt besvarade enkäter i av grundskolorna att man har repre- sentation från och med årskurs 6. Ännu lägre årskurser finns repre- senterade i av skolorna. Dessa skolor har inkluderat elever från årskurserna 4–6. Andelen elevskyddsombud (eso) som fått någon utbildning för sitt uppdrag såg enligt svaren ut så här. När det gäller vilka formella arbetsgrupper som elevskyddsom- buden finns representerade i uppgav rektorerna att av elevskyddsombuden deltar i antingen skyddskommitté eller samverkansgrupp. Elevernas svar uppvisade enligt rapporten en stor osäkerhet i fråga om vilka grupper de tillhör. har dock uppgett att de deltar i skyddskommittén. Deltagande i andra arbetsgrupper förekommer också. I rapporten anges att det är främst i samband med skyddsronderna som elevskyddsombuden deltar. I rapporten konstateras att det som eleverna för fram som anled- ning till att de engagerat sig som elevskyddsombud oftast är att de vill påverka sin psykosociala arbetsmiljö, såsom frågor om mobb- ning, ökad trivsel och minskad stress. Detta intresse får enligt rapporten litet gensvar i den verksamhet som elevskyddsombuden deltagit i. Frågor kring den fysiska miljön dominerar totalt bland de Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet frågor som elevskyddsombuden väckt. Vidare noteras att skillnaden mellan hur rektorer och elever beskriver verksamheten är anmärk- ningsvärd. En betydligt större andel rektorer än elevskyddsombud anger att elevskyddsombuden väcker egna frågor och påverkar arbetsmiljöarbetet på skolan. Som exempel kan nämnas att på anser av rektorerna att eleverna på- verkar miljöarbetet på skolan, medan endast drygt hälften av elev- skyddsombuden instämmer i detta. Av rapporten framgår att andelen skolor som uppfyller lagens minimikrav om val av elevskyddsombud samt deras rätt till utbild- ning och ledighet enligt såväl rektorer som elever är mindre än hälften. Om man utöver dessa minimikriterier lägger till kraven att elevskyddsombuden med en viss regelbundenhet deltar i arbets- miljöarbetet på skolan, att de väcker frågor och har möjlighet att påverka blir andelen skolor som uppfyller dessa krav betydligt lägre. I rapporten anges att elever och rektorer i de gymnasieskolor som besvarat enkäten är relativt samstämmiga att endast cirka en femtedel av skolorna svarar mot en sådan beskrivning. Rektorer på knappt fyra av tio grundskolor och elever på en av tio grundskolor anser att skolan har en sådan elevskyddsverksamhet. 4.5.2Arbetsmiljöverkets enkät om skolans arbetsmiljö startade dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen ett projekt om arbetsmiljön i skolan. En del av projektet har utgjorts av enkäter till landets grund- och gymnasieskolor där rektorer i landets samtliga rektorsområden fått ge sina synpunkter på skolans arbete med arbetsmiljön. Även olika distrikt har fått enkäter om tillsynsarbetet vid skolorna. Enkätundersökningarna har genomförts åren 1992, 1993, 1997 och 2002. Undersökningen är en tioårsuppföljning med vissa jämförelser bakåt i tiden. Rapporten innehåller en redovisning av rektorernas svar, erfarenheter och sammanfattande kom- mentarer. rapport redovisas rektorernas svar angående elev- skyddsombud i huvudsak enligt följande. av friskolorna på gymnasienivå anger att de har elevskyddsombud. Motsvarande siffra i de kommunala gymna- sieskolorna är . Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet skyddsombud i av samtliga skolor (även låg- och mellanstadieskolor). Siffrorna för högstadiet och gymnasieskolan var . I årets undersökning uppger 48 pro- cent att det inte finns elevskyddsombud i samtliga skolor inom rektorsområdet. Av dessa anger av rektorerna att det är skolor med enbart förskola till årskurs 6 (F-6 skola) som saknar elevskyddsombud. Förmodligen är det fler av dem som svarat att inte alla skolor inom rektorsområdet har elevskydds- ombud som saknar det just i F-6 skolor. Jämfört med resultatet har en påtaglig ökning av antalet elevskyddsombud skett. Frågor ställdes även om elevskyddsombudens verksamhet och utbildning. På gymnasienivå anger av rektorerna att de elevskyddsombud som finns deltar i skolans organiserade arbets- miljöarbete. Inom deltar av elevskydds- ombuden i det organiserade arbetet. Tre fjärdedelar av elevskydds- ombuden har enligt rektorerna fått utbildning för uppgiften, men andelen är för friskolornas elevskyddsombud. Vanligast är att utbildningen sker genom elevorganisationer eller skolans egen personal och skyddsombud. Många skolor använder sig av flera utbildare. uppfattning om elevskyddsombudens del- tagande i skolans arbetsmiljöarbete redovisas på följande sätt rapport. Inspektörerna har svårt att ge ett entydigt svar på denna fråga. Variationen är stor mellan kommunerna men även mellan olika skolor i en kommun. Vid inspektioner framkommer att skolledare och lärare har svårt att finna former för elev- inflytande och samverkan. Inspektörerna tycker nog ändå att allt fler har elevskyddsombud, men deras roll är ofta diffus. De har inte full insyn och därmed små möjligheter att påverka. Det finns dock de skolor där elevinflytandet fungerar bra. I den sammanfattande kommentaren enkät står följande om arbetsmiljön i skolan och elevskyddsombud. De fysiska arbetsmiljöproblemen i skolan tycks vara kvar i samma utsträckning som de funnits . Det finns problem med bl.a. ventilation, buller, lokaler, möblering samt bristande städning och underhåll. De psykosociala arbetsmiljö- problemen har ökat i skolan precis som i alla andra arbetsmiljöer och i samhället i stort. Flera studier visar att eleverna blivit allt mer stressade och att deras psykiska hälsotillstånd försämrats. Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet En viktig aspekt av elevernas arbetsmiljö är möjligheten till in- flytande. Det är väl känt att möjligheten att kunna påverka sin arbetssituation har stor betydelse för välbefinnandet och hälsan. Det behövs en bättre dialog mellan elever och vuxna på skolan. Från och med årskurs sju skall eleverna ges möjlighet att delta i skolans arbetsmiljöarbete. Elevskyddsombud finns i nästan alla gymnasieskolor även om formerna för utbildning och samverkan i arbetsmiljöfrågor behöver förtydligas. Skillnaderna över landet är för stora som det är . Enligt är många skol- ledare osäkra över hur de skall samverka med eleverna. Det saknas riktlinjer för vad utbildning av elevskyddsombud skall innehålla och vem som bör hålla i utbildningen. 4.5.3Skolverkets rapport om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet I samband med att utarbetade sina föreskrifter om elev- skyddsombud upprättades en rapport med förslag till föreskrifter och det underlag som tagits fram för att kunna ut- forma föreskrifterna. faktaunderlag bestod bl.a. av de rapporter som redovisats ovan i detta avsnitt samt ett antal inter- vjuer som genomfördes med anledning av föreskriftsarbetet. Det slutliga innehållet i föreskrifterna har redovisats översiktligt i av- snittet Andra bestämmelser om elevmedverkan och elevinflytande. I slutsatserna i rapporten har pekat ut flera områden där det behövs förändringar. Här redogörs för några av dessa pro- blemområden samt de åtgärder som i förekommande fall vidtogs. Utbildningarna i arbetsmiljöfrågor för elever och elevskydds- ombud bör ses över och preciseras. konstaterar i rapporten att dess föreskrifts- bemyndigande inte omfattar utbildning i arbetsmiljöfrågor. Däremot ansåg sig kunna föreskriva om elevernas rätt till information, vilket alltså regleras i föreskrifterna. Det bör framgå att elevmedverkan genom elevskyddsombud skall erbjudas oberoende av under vilken benämning man be- driver skyddsverksamheten/arbetsmiljöarbetet. Samverkans- avtalen har i många fall exempelvis förlagt skyddskommitté- möten till samverkansmöten. Dessutom bör dessa möten läggas upp så att elevernas medverkan underlättas. Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet föreslog därför en bestämmelse om att reglerna om elevers medverkan i skolans arbetsmiljöarbete skall gälla oberoende av vilken benämning som används när arbetsmiljö- arbetet bedrivs på skolan. Denna bestämmelse kom dock inte med i de slutliga föreskrifterna. Däremot föreskrivs där att arbetsmiljöarbetet skall organiseras och bedrivas så att elevskyddsombudens deltagande underlättas. Det måste skapas förutsättningar att ta tillvara det engagemang och intresse som finns hos eleverna att delta i beslut som rör arbetsmiljö både i fysiska och psykosociala frågor. I föreskrifterna görs en hänvisning till 4 § i SAM-före- skrifterna, i syfte att beakta förarbetenas intentioner att elev- skyddsombuden skall beredas tillfälle att delta i skyddsarbetet i alla väsentliga avseenden. I föreskrifterna finns också en bestämmelse om att elevskydds- ombuden skall ge möjlighet att regelbundet framföra synpunkter på arbetsmiljön till rektor. Avsikten var att ge elevskyddsombuden en kanal in i beslutsprocesserna kring arbetsmiljöfrågor mot- svarande den som personalens skyddsombud har genom sin rätt att sammankalla skyddskommittémöten och lägga förslag till dessa. pekade också på följande områden där lagstiftningen om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet skulle kunna ses över. Frågan om att ge elevskyddsombuden en starkare ställning är mycket angelägen. Ett konkret exempel på behovet av en över- syn av lagstiftningen är att bemyndigande att ut- färda verkställighetsföreskrifter för elevskyddsombud be- gränsas till 6 kap. 17 § första stycket AML. Detta medför att föreskrifterna bara kan behandla delar av elevskyddsombudens verksamhet. Valet av elevskyddsombud skulle kunna knytas till redan befintliga elevdemokratiska fora på skolorna. Begreppet skyddsverksamhet används fortfarande angående elevmedverkan i 6 kap. 17 § AML, trots att det i arbetsmiljö- författningar i övrigt har ersatts med arbetsmiljöverksamhet eller arbetsmiljöarbete. Möjligheten för elevskyddsombud att få stödundervisning är reglerad bara för gymnasiet och reglerna är otydligt formule- rade. Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet I arbetsmiljöförordningen används uttryck som inte längre förekommer inom skolans regelverk. Bestämmelsen i 6 a § talar om högstadium och linje i gymnasieskolan. I årsrapporten redovisar följande uppgifter från sin undersökning Rätten att komma till tals, som genomfördes bland 2 000 barn i . Av undersökningen framgår att barn och unga i relativt hög ut- sträckning anser att de kan säga vad de tycker i skolan. Däremot anser barn och unga att de inte i lika hög utsträckning kan vara med och bestämma i skolan. är inte nöjda med sitt inflytande i skolan. I undersökningen beräknas nöjdhetsvärden inom olika områden. Inflytandet i skolan får något lägre nöjdhets- värde än många andra områden – i genomsnitt 74 på en skala från 1 till 100. Barnen i årskurserna 3 och 4 är nöjdast och ungdomarna i årskurserna 8 och 9 minst nöjda på detta område. När det gäller skolans fysiska miljö är barn och unga inte särskilt nöjda. Nöjdhetsvärdet för den fysiska skolmiljön är i genomsnitt 69 och ett av de områden som får de lägsta värdena. är nöjda med den fysiska skolmiljön och är direkt missnöjda. Eleverna är minst nöjda med skoltoaletterna och skolmaten. De är inte heller särskilt nöjda med skolmatsalen och skolgården. Även här är de yngre barnen mer nöjda är de äldre. Nöjdhetsvärdet för den sociala skolmiljön är i genomsnitt 79, vilket motsvarar medelvärdet för samtliga områden, och som vanligt är värdena lägst i årskurs 8–9 och högre för de yngre barnen. 4.5.5Skolverkets rapporter om attityder till skolan 2003 gör regelbundna attityd- undersökningar om skolan. har sammanställt två rapporter om attityder till skolan 2003. I den ena rapporten, Attityder till skolan 2003, redovisas elevernas, lärarnas, skolbarns- föräldrarnas och allmänhetens attityder till skolan. Knappt 2 000 elever i årskurs 7–9 och gymnasiet deltog i den undersökningen. Vissa jämförelser görs tillbaka i tiden. I den andra rapporten, Yngre elevers attityder till skolan 2003, redovisas åsikter Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet från elever i årskurs 4–6. I den åldersgruppen deltog cirka 2 800 elever. I Attityder till skolan 2003 står följande. Resultaten visar på en splittrad bild av synen på den fysiska miljön. Hälften eller drygt hälften är nöjda i alla grupperna, men en relativt stor andel är missnöjda inom varje grupp. Hos både elever och lärare är stress ett stort problem i skolan. Den ökning av stress som såg 2000 har befästs mätning. Upplevd stress har gått ned i åldrarna och skillnaderna mellan pojkar och flickor har förstärkts. 1997 menade var femte grundskoleelev att de alltid eller oftast var stressade i skolan, 2003 menar var tredje grundskoleelev samma sak. svarar varannan flicka och var femte pojke att de känner sig stressade i skolan. Elevernas uppfattade möjlighet till inflytande har i stort sett varit oförändrad . De förändringar som skett under tioårs- perioden skedde mellan . Då ökade andelen elever som upplevde sig ha inflytande, framförallt över den pedagogiska verksamheten. En majoritet av eleverna vill vara med och påverka men det är bara på två områden, val av skola och arbetssätt, som fler än hälften av eleverna anser sig kunna påverka. Framför allt är det just valet av skola och arbetssätt som eleverna vill kunna på- verka och det är också på dessa områden som avståndet mellan att vilja och kunna påverka är minst.