sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Vidare bör medel avsättas för att ge kommuner, myndigheter och domstolar möjligheter att vidta kompetenshöjande åtgärder 4 20 – / = Det kan t.ex. röra sig om befintlig personals möjligheter att förkovra sig i ett minoritetsspråk, att personal inom förskoleverksamhet som arbetar med barn som tillhör nationella minoriteter får kompetenshöjning i tvåspråkig undervisning eller att personal inom äldreomsorgen får tillägna sig kulturell kompe- tens. För denna utbildningsinsats bör ett större anslag avsättas efter- som de samiska och finska förvaltningsområdena föreslås utökas med sammantaget 73 kommuner.5 För att tillkommande kommu- ner och myndigheter skall kunna leva upp till de krav som ställs, måste de ges möjligheten att bygga upp kompetens och komplet- tera befintlig kompetens. Anslaget behöver därför vara tillräckligt stort för att motsvara detta behov. Jag anser därför att det vore rimligt att avsätta ca för denna insats . 17.5Åtgärder för förstärkt samiskt språkarbete I avsnitt 12 lämnas förslag för att stärka det samiska språk- och revitaliseringsarbetet. Inrättandet av två samiska språkcenter innebär att en etablering av en fast struktur för revitaliseringen av det samiska språket skapas. Centren skall i första hand fungera som stöd för enskilda samer och samiska organisationer som vill arbeta med språkrevitalisering, men de kan även fungera som ett stöd för kommuner m.fl. i upp- giften att uppfylla intentionerna i minoritetsspråkslagstiftningen. Beräknade kostnader för samiska språkcenter Kostnader (Mkr) Inrättande av två samiska språkcenter Initialt beräknas minst två heltidstjänster per center behövas för att klara av centrens uppgifter. Personal- och kringkostnaden beräknas uppgå till ca (4 x 0,7 =) . Därtill bör ytterligare avsättas 5 se förslag rörande förvaltningsområde för finska språket i delbetänkandet avsnitt 11.3 för att bedriva verksamhet ute på fältet. I de fall språkcentren bistår kommuner och myndigheter med tolk- eller översättnings- tjänster bör ersättning utgå till språkcentret. Förslag till språkuppföljning innebär att medel behöver avsättas för kontinuerligt återkommande undersökningar. Under etapp 2 av den minoritetspolitiska reformen bör en sådan undersökning genomföras. Resultaten av uppföljningarna gör det möjligt att utvärdera effektiviteten i genomförda insatser. Detta innebär en möjlighet till effektivare användande av samhällets resurser. Kostnaderna för genomförandet av en sådan språkuppföljning be- räknas till ca . Förslag rörande tydligare roll i det samiska språkarbe- tet och samiska ortnamn bedöms inte medför några konsekvenser utanför myndighetens arbete. Bättre samordning inom same- och minoritetspolitiken inom innebär en effektivisering av verksamheten som bör av inom myndighetens befintliga anslag. I avsnitt 13 lämnas en rad förslag på utbildningsområdet. Förändringar i bestämmelser rörande modersmålsundervisning Förslag rörande förändringar i grundskole- och gymnasieförord- ningen rörande rätten till modersmålsundervisning har behandlats i delbetänkandet. Det i slutbetänkandet tillkommande förslaget rörande lämplig lärare innebär att elever som inte fått modersmålsundervisning därför att en lärare inte kunnat hittas lokalt, kan få sådan på distans tills en lärare hittas. utgick särskilda medel till kommunerna för modersmålsundervisning och dessa medel var beroende av hur många elever som deltog i undervisningen. De medel som avsatts till kommunerna för insatser inom utbildningsväsendet skall även täcka kostnader för anordnad modersmålsundervisning och ingen särredovisning görs längre av antalet elever som deltar i undervisningen. Kommunerna har därmed redan fått täckning för kostnader för att anordna modersmålsundervisning i det generella statsbidrag som utgår för utbildning, oavsett om elever faktiskt fått sådan undervisning. Regeringen har dessutom gjort stora satsningar på skolsidan. De åtgärder som föreslås för att förstärka elevernas möjlig- heter till modersmålsundervisning måste ses mot bakgrund av detta. För många kommuner kan alternativ med distansunder- visning innebära mindre initiala kostnader för tekniska lösningar. Dessa kostnader torde dock vara av engångskaraktär och lösning- arna kan även användas för annat i kommunerna. Vidare kommer kommunerna kunna göra avskrivningar för gjorda investeringar. Många kommuner har dessutom redan en infrastruktur, med t.ex. lärcenter o.dy., som klarar av distansundervisning och kontakter mellan elever och lärare på annan ort via Internet och videokon- ferensteknik. Myndigheten för skolutveckling håller på att utveckla metoder för detta undervisningssätt, vilket kommer att underlätta kommunernas arbete. Jag bedömer därför att förutsättningarna inte behöver innebära några sådana förändringar som skulle medföra stora ekonomiska kostnader för kommunernas del. Kommunerna skulle ändå ha haft kostnader för lärarlön undervis- ning skulle ha bedrivits, om en lärare skulle ha kunnat hittas omgå- ende. Beräknade kostnader för insatser för samiska elever Kostnader (Mkr) - pilotverksamhet rörande modersmålsundervisning i samiska - utökad samisk integrerad undervisning - förstärkta insatser rörande samiska läromedel - inrättande av samisk studievägledartjänst Den av Sameskolstyrelsen föreslagna pilotverksamheten för att förbättra samiska barns möjligheter till modersmålsundervisning innebär ett något högre anslag på kort sikt, 660 tkr . På kan det innebära utarbetandet av arbetsformer som innebär en mer kostnadseffektiv lösning för många kommuner. Utökad integrerad samisk undervisning En utvidgning av den integrerade samiska undervisningen föreslås så att kommuner som redan står i kö får möjlighet att anordna undervisningen. Undervisning skulle därmed bli möjlig på ytterligare fyra orter och verksamheten skulle även kunna utökas på befintliga orter. Förslaget innebär en utökning av Sameskol- styrelsens anslag. Enligt Sameskolstyrelsen skulle en sådan utök- ning kräva en utökning av anslaget med . Ökade anslag till samiska läromedel Enligt Sameskolstyrelsen har den utökade verksamheten inom för- skola, förskoleklass och även fritidshem ökat behovet av läromedel som produktionen av läromedel i samiska är eftersatt. har ca 500–750 tkr avsatts för läromedelsproduktion i främst lulesamiska. Med ytterligare 1–1,skulle åtmin- stone samma omfattning på produktion kunna ske för nord- och sydsamiska som för lulesamiska.6 Det arbete som pågår i sam- arbete mellan Myndigheten för skolutveckling och Sameskolstyrel- sen behöver fortsätta, i vart fall i samma omfattning, framåt. I det arbetet ingår arbetet med webbportalen Tema modersmål. Kostnaden för att kunna bedriva detta arbete i samma omfattning beräknas till . 6 se Sameskolstyrelsen, budgetunderlag 2005–2007 Förslaget om inrättande av en samiska studievägledartjänst innebär en utökning av anslaget till Sameskolstyrelsen eller , beroende på vem som blir huvudman. Kostnaden för en sådan tjänst beräknas uppgå till . Informationsmaterial behöver tas fram för skolbruk rörande de nationella minoriteterna och deras språk. Detta material krävs för att kommunerna i bättre skall leva upp till kraven i läro- planerna rörande alla elevers kunskaper om de nationella minori- teterna. Kostnaden för framtagande av lämpligt material för skol- bruk och för lärarutbildningen torde inte överstiga , bero- ende i vilken form informationen görs tillgänglig för kommuner och lärarhögskolor. Denna insats bör kunna genomföras inom ramen för den informationsinsats som behövs rörande de nationella minoriteterna (se 17.4). Stimulansbidrag till kommuner för tvåspråkig förskoleverksamhet och undervisning För att stärka nationella minoritetsbarns språkutveckling och möj- liggöra additiv tvåspråkighet bör särskilda stimulansbidrag utgå till kommunerna , tills ett nationellt beva- randeprogram för de nationella minoritetsspråken (se 13.6.3) har kunnat utformas. Dessa insatser avser samtliga nationella minori- teter. Om ett nationellt bevarandeprogram med fast finansiering införs, kommer behovet av stimulansbidrag att upphöra. Stimu- lansbidraget skall göra det möjligt för kommuner att arbeta aktivt med språkstimulerande och språkutvecklande verksamhet inom förskolan och . Det är svårt att med stor exakthet kunna ange vad merkostnaden skulle kunna tänkas bli eftersom det är nästan omöjligt att upp- skatta efterfrågan på tvåspråkig undervisning. I detta sammanhang skulle Sameskolstyrelsens uppgifter rörande kostnaderna för inte- grerad samisk undervisning kunna vara till vägledning. kostnad uppgår till ca 12 tkr per elev och läsår.7 För detta belopp får eleverna undervisning i några ämnen. I allmänhet är undervis- ningsgrupperna mindre än vad som är vanligt inom den kommunala skolan. Efter samma modell skulle nationella minoritetsbarn kunna ges i vart fall något eller några ämnen på det egna minoritetsspråket. I en del fall kan säkerligen modersmålslärare användas för att undervisa i ytterligare ämnen. De skulle därmed få ett extra stöd i minoritets- språket. I andra fall skulle skolan sannolikt behöva anställa en språkkompetent lärare som kan undervisa i ämnet/ämnena och undervisningsgruppen skulle kanske bli mindre. På orter där det finns tillräckligt många intresserade elever skulle säkerligen sådan undervisning kunna anordnas. Det är särkilt viktigt att fånga upp de elever som får förskola helt eller delvis på minoritets- språket. Detta är framför allt aktuellt inom föreslagna förvaltnings- områden och blir aktuellt i tillkommande kommuner. Kommunens merkostnader skulle täckas genom statligt stimulansbidrag. Beräknade kostnader för stimulansbidrag till kommuner Kostnad (Mkr) - stimulansbidrag till tvåspråkig förskoleverksamhet och undervisning för Med en motsvarande beräkningsmodell, som för den integrerade samiska undervisningen, skulle i i stimulansbidrag kunna ge ca 83 elever möjlighet till extra stöd i minoritetsspråket, skulle ge 249 elever och skulle ge 415 elever denna möjlig- het. Den initiala efterfrågan på sådan undervisning bedöms inte överskrida 300 elever . Anslaget skulle i så fall behöva uppgå till ca . 7 Bruttokostnaden per elev i samisk integrerad undervisning uppgick till . Sameskolstyrelsens årsredovisning s 13 Jämfört med den antagna svenska språkpolitiken innebär de lämnade förslaget (se 13.2) i detta slutbetänkande en ambitions- höjning, när det gäller nationella minoritetsbarns möjligheter att tillägna sig minoritetsspråket. Den förslagna förändringen i mål- sättningen i den svenska språkpolitiken innebär en politisk marke- ring och ett förtydligande. Förslaget bedöms inte medföra nya kostnader. Förslaget rörande Myndigheten för skolutveckling rörande utvecklingsstöd (se 13.3.2) innebär ett förtydligande av myndig- hetens uppdrag, som bör kunna av inom myndighetens befintliga anslag. /Sameskolstyrelsens nätverksarbete för moders- målslärare och studenter (se 13.4.4) vid högskolorna bedöms inte innebära kostnader som inte kan täckas av befintliga anslag. 17.7Insatser för barn och ungdomar I avsnitt 14 lämnas en rad förslag om insatser för att stärka barn och ungdomars språkutveckling. Tabell 6 Beräknade kostnader för insatser som rör särskilt barn och ungdomar Kostnad (Mkr) Förslag rörande minoritetsspråkig barnlitteratur bedöms kunna täckas genom bättre prioritering inom nuvarande ramar som avsatts för satsningar på barnlitteratur. Kostnaden för bibliotekskonsulentstjänster, med särskild inrikt- ning på barn- och ungdomar, för samtliga nationella minoriteter bedöms uppgå till ca (5 minoriteter x =) . Stipendieverksamhet för att stödja barn- och ungdomars språk- utveckling bedöms kunna motsvara en kostnad på ca (5 minoriteter x 150 tkr =) 755 tkr . Medlen bör öronmärkas och fördelas genom organisationer eller institutioner som företräder de natio- nella minoriteterna. 17.8Aktivt synliggörande av det samiska i samhället I avsnitt 15 lämnas förslag för att bättre synliggöra det samiska i det svenska samhället. Förslag som lämnas rörande flaggdag och postorter bedöms inte medföra ytterligare kostnader. Förslag om skyltning med samiska bör kunna ske inom nuva- rande anslagsmedel. Förslag lämnas om översättning av författningar till i första hand samiska, finska och meänkieli. Det är viktigt att detta arbete kom- mer igång för att underlätta myndighetsutövningen och även öka rättssäkerheten i förvaltningsområdena. Jag bedömer att ca 600 tkr initialt behöver avsättas för att påbörja arbetet. Utvärderingarna av nuvarande förvaltningsområden och övriga kommentarer från kommunerna i tyder inte på några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. I förvaltningsområdet för samiska kommer det att finnas ett större behov av personal med samiskspråkig kompetens inom barn- och äldreomsorg, grundskola och . I övrigt kommer behovet av lärare, tolkar och översättare med kompetens i samiska att öka. Överlag kan inte några konsekvenser förutses. En ökad efterfrågan av tolkar, översättare och företag som säljer tjänster till äldreomsorg kan uppstå. Samiskspråkig service utökas. Förutom nya möjligheter för den enskilde att kunna använda samiska vid myndighetskontakter er- bjuds också förskole- och äldreomsorgsverksamhet helt eller delvis på samiska. Att föra sin egen talan i domstol på samiska tillkommer även. Den samiska befolkningen ges därigenom tillfälle till ökad service på samiska, vilket förutsätts innebära en förbättring. Jämställdhet mellan män och kvinnor En äldreomsorg som inte beaktar den äldres behov fullt ut innebär en börda och ett ansvar för den äldres familj och anhöriga. I allmänhet är det kvinnliga anhöriga som får bära detta ansvar. En utbyggd samisk äldreomsorg skulle i många fall lätta på anhörigas börda, eftersom äldreomsorgen därigenom skulle kunna beakta samiska äldres behov bättre. Denna avlastning för de anhöriga skulle sannolikt påverka samiska kvinnors situation positivt. I den av utredningen genomförda enkätundersökningen uppger fler kvinnor () än män (knappa ) att det är viktigt att det finns samiskspråkig offentlig verksamhet på hemorten. (se avsnitt 7.3.3) Införande av förskola och äldreomsorg på samiska skulle sanno- likt gynna samiska kvinnors möjligheter till ökat förvärvsarbete, vilket även påverkar jämställdheten mellan män och kvinnor. I övrigt bedöms jämställdheten inte påverkas. Om de nationella minoriteterna respekteras och synliggörs bättre i samhället gynnar det mångfalden. Det skulle motverka negativa attityder och diskriminering. En attityd präglad av mångfald skulle även komma andra etniska grupper i till del. Nya kommu- nala modeller för serviceverksamhet på minoritetsspråk kan även användas för andra språk. Konsekvenser för barn och unga Barn som tillhör nationella minoriteter ges bättre möjligheter att få lära sig minoritetsspråket och att få utveckla den kulturella identi- teten. Barns rätt till det egna minoritetsspråket och den egna kultu- ren stärks därmed. För föräldrar som bor inom förvaltnings- området ökar valfriheten när det gäller möjligheten att välja för- skola där verksamheten bedrivs helt eller delvis på minoritets- språket. Detta gynnar även barnen. De förslag som lämnas rörande tillgång på litteratur på minoritetsspråken och minoritetsspråkig kultur innebär att nationella minoritetsbarns förutsättningar blir mer likartade än andra svenska barns möjligheter till kulturell kon- sumtion och möjligheter att stärka språkutvecklingen. Förslagen innebär också att nationella minoritetsbarns behov kan beaktas bättre i det svenska samhället . Minoritetspolitiken är tvärpolitisk och berör därför i sin helhet en rad olika politik- och utgiftsområden. Merkostnaderna som föran- leds av utredningens förslag föreslås bekostas genom riktade stat- liga bidrag till kommuner, landsting och myndigheter. Det är inte rimligt att kommuner och myndigheter ensamma skall bära kost- naderna för den anpassning som behöver och borde ske i enlighet med åtagandena i minoritetskonventionerna. De anpassnings- och kompetensuppbyggnadskostnader som uppstår bör bäras nationellt och täckas av statliga medel. Anslagsmedel kommer att behöva omfördelas från andra politik- områden. Minoritetspolitiken är också en tvärpolitisk ambition och det är därför naturligt att satsningar på de nationella minoriteterna fördelar sig på olika utgiftsområden. Minoritetspolitiken skall genomsyra hela samhället och därför är det egentligen missvisande att ange det som en särskild anslagspost. Det finns t.ex. ingen mot- svarande post för implementering av . SOU 2006: Konsekvenser av förslagen Kostnader (Mkr) - merkostnad för utvidgat samiskt förvaltningsområde - informations- och utbildningsinsats - inrättande av samiska språkcenter - insatser för samiska elever - stimulansbidrag till kommuner - insatser för barn och ungdomar Kostnader (Mkr) - informationsmaterial för skol- - översättningar av författningar För att minoritetspolitiken skall få genomslag måste minoriteternas behov beaktas inom en rad utgiftsområden i statsbudgeten, som i vart fall omfattar följande: Demokratipolitik: insatser för att öka nationella minoriteters möjligheter att påverka på olika nivåer i samhället bör kunna komma i fråga. Mänskliga rättigheter: insatser för att öka kunskaperna om åtaganden rörande nationella minoriteter på olika nivåer i sam- hället. I den andra handlingsplanen för mänskliga rättigheter, som presenteras , kommer ökad prioritet enligt regeringen ges till myndigheters ansvar för förverkli- gandet av mänskliga rättigheter och vikten av tydliga instruk- tioner till myndigheterna på detta område, kommunernas och landstingens roll för att skydda och främja rättigheterna samt behovet av stärkt och verksamhetsanpassad utbildning om mänskliga rättigheter. Enligt regeringen finns det ett behov av att höja kunskapen om mänskliga rättigheter och att integrera detta perspektiv inom den offentliga verksamheten på nationell och nivå så att de mänskliga rättigheterna kan för- stås i relation till det dagliga arbetet. Det finns också behov av ökade insatser på information om mänskliga rättigheter för allmänheten.8 De kunskapshöjande insatser som utredningen föreslår rörande nationella minoriteter är helt i linje med dessa intentioner. De nationella minoriteternas behov bör därför också kunna beaktas och prioriteras i det fortsatta arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Äldrepolitik (utgiftsområde 11): åtgärder inom äldre- omsorgen. Regeringen har i budgetpropositionen 2005/2006 föreslagit insatser för att höja kvaliteten i offentlig sektor. I detta ingår insatser för att stärka kompetensen inom vård och omsorg. Anställda inom sjukvård och äldreomsorg skall ges möjligheter att vidareutbilda sig. För att skapa långsiktiga pla- neringsförutsättningar för kommuner och landsting och för att höja kvaliteten i välfärden föreslår regeringen att de generella statsbidragen höjs med 2007 och 2008.9 Möjligheterna att förbättra äldre minoritetsmed- borgares möjligheter till äldreomsorg på minoritetsspråket bör kunna beaktas bättre inom utgiftsområdet. I de satsningar som regeringen gör på äldrepolitikens område bör tydligare hänsyn kunna tas till de behov äldre minoritetsmedborgare har och merkostnader för kommuners äldreomsorg på minoritetsspråk bör finansieras inom utgiftsområdet. Förskoleverksamhet (utgiftsområde 16): Regeringen gör nu särskilda satsningar inom förskolan och skolan. Särskilda stats- bidrag till personalförstärkningar i förskola, skola och fritids- hem, som kommer att uppgå till 2007, ger kommunerna möjlighet att anställa fler lärare och andra specia- lister. Inom ramen för de satsningar regeringen nu gör inom förskolan rörande personalförstärkningar samt kvaliteten i för- skolan bör även minoritetsspråkiga barns intressen kunna beaktas i form av större möjligheter till förskoleverksamhet på det egna minoritetsspråket. 2006 och 2007 på området, bör tydligare hänsyn tas till natio- nella minoritetsbarns behov inom förskolan. 8Budgetprop 2005/2006, Faktablad Demokratipolitik 9Finansdepartementet, Pressmeddelande Budget , . regeringens satsning på den mångkulturella förskolan bör minoritetsbarns intressen kunna beaktas. Barn och ungdomsutbildning (utgiftsområde 16): De gene- rella statsbidragen till kommuner har ökat på detta om- råde. I budgetpropositionen 2005/2006 aviserar regeringen satsningar på ytterligare 300 platser vid lärarhögskolorna med start . inrättas även en särskild arbets- marknadsutbildning om 500 platser med inriktning bl.a. på skola. Tre lärosäten får i uppdrag att ta fram förkortade vidare- utbildningar till bl.a. förskollärare. Inom ramen för de sats- ningar som regeringen gör bör tydligare hänsyn tas till natio- nella minoritetsbarns behov av undervisning i och på minori- tetsspråket. Kulturpolitik (utgiftsområde 17): en förstärkning av nuva- rande medel skulle kunna var möjlig genom omfördelning inom politikområdet. Nationella minoritetsbarns behov på kultur- området, såsom tillgång på minoritetsspråkig barn- och ung- domslitteratur och minoritetsspråkig barnkultur, skulle kunna prioriteras bättre inom utgiftsområdet. Folkrörelsepolitik (utgiftsområde 17): Politikområdet omfat- tar bl.a. generella frågor som rör människors möjligheter att organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande samman- slutningar samt regeringens samlade dialog med föreningslivet. Inom detta politikområde skulle nationella minoriteters behov av stöd till ungdomsorganisationer kunna beaktas. Storstadspolitik, (utgiftsområde 8). Inom detta utgiftsområde har satsningar gjorts på två- och flerspråkighet, bl.a. kompe- tensutvecklingsåtgärder för ökad kunskap och medvetenhet om att undervisa i flerspråkiga miljöer, insatser för att öka utveck- lad samverkan på det lokala planet samt särskilda språkutveck- lingsgrupper. Informations- och utbildningsinsatser som riktar sig till berörda kommuner inom storstadspolitiken rörande t.ex. tvåspråkighet och tvåspråkig undervisning bör kunna beaktas inom utgiftsområdet. Samarbetet inom Europeiska unionen Slutligen finns det anledning att även lyfta fram möjligheten att försöka finna ekonomiska lösningar för det fortsatta minoritetspo- litiska arbetet i det arbete som nu genomför inför Europe- iska unionens kommande strukturfondsperiod. bör i arbe- tet försöka finna lösningar som gör det möjligt att t.ex. beakta möjligheterna att stärka och stödja det samiska språket. bör verka för att de krav som ställs för finansiering från olika struk- turfonder gör det möjligt att även beakta det samiska språkets behov av stöd. Den föreslagna lagen om nationella minoriteter avses ersätta nuva- rande i lag (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvalt- ningsmyndigheter och domstolar respektive lag (1999:1176) om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar. Vissa av bestämmelserna har till stor del likalydande innehåll som . Av följande tabell framgår vilka nya bestäm- melser som motsvarar nuvarande bestämmelser. Bestämmelse i nuvarande lagar om samiska Bestämmelse i lag (2006:xx) om nationella resp. finska och meänkieli 1 och 5 §§ Ny lag (2006:xx) om nationella minoriteter och minoritetsspråk Denna lag tillämpas hos kommunala samt statliga regionala och lo- kala förvaltningsmyndigheter. För förvaltningsområden för samiska, finska och meänkieli gäller även särskilda bestämmelser rörande enskilda talares rätt att använda dessa språk i kontakter med förvaltningsmyndigheter. Lagen tillämpas också hos länsrätt, tingsrätt, fastighetsdomstol, miljödomstol och sjörättsdomstol med en domkrets som helt eller del- vis omfattar respektive förvaltningsområde. Lagen skall tillämpas hos såväl statliga som landstingskommu- nala och kommunala förvaltningsmyndigheter.