sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Socialdemokraternas utbildning beskrivs som ideologiskt fördjupande, och uppges bygga på en stark studietradition (om- budsman socialdemokraterna, ). i anordnar en så kallad aspirantutbildning som riktar sig både till gamla och nya medlemmar som är intres- serade av att åta sig politiska uppdrag. Partiet har valt att, vid sidan om information i internt partimaterial, annonsera i särskilda tid- ningsannonser efter personer som är intresserade av att genomgå utbildningen. utbildning är också mer uttalat till för att få fram medlemmar som är villiga att åta sig förtroendeuppdrag. Ytterligare en skillnad gentemot socialdemokraternas utbildningar är att aspirantutbildningen innehåller betydligt fler möten för en mindre andel av medlemskåren. Enligt uppgift har cirka 40 nya och gamla medlemmar genomgått utbildningen , mot socialdemokraternas uppemot 200 medlemmar (ibid.; ombuds- man , ). Skillnaderna i de båda partiernas utbildningar visar sig även i hur de nomineringsansvariga beskriver de särskilda insatserna för po- tentiella förtroendevalda. På frågan om man har någon form av utbildning för medlemmar som skulle kunna bli aktuella för för- troendeuppdrag i till exempel kommunfullmäktige, svarar den nomineringsansvarige från socialdemokraterna i : Nej, vi har ingen utbildning. Man kan inte utbilda sig till att vara förtroendevald. (Intervjuaren): Nej Men det finns ingen Vi har ledarskapsutbildning och så, men det är inte för fullmäktige, utan det är för hur man är en bra ledare, oavsett om det är socialdemokratiska föreningar eller om man ska sitta i . En gemensam aspekt i både socialdemokraternas och mer omfattande utbildningar för nya medlemmar är att man i båda partierna sett behov av att anstränga sig för att erbjuda alternativ till de lokala föreningarnas introduktion. I socialdemokraterna beskrivs de centrala utbildningarna som en fördel jämfört med alternativet att låta föreningarna själva sköta inskolningen. Detta motiveras med att föreningarna kan bestå av många som varit medlemmar mycket länge, och nya medlemmar i föreningarna kan uppleva att det är en verklighet man inte alls känner igen (ombudsman socialdemokraterna, ). Den socialdemo- kratiske ombudsmannen ser det också som en möjlighet till positiv förändring av partiföreningarna att låta gamla garvade medlemmar få blandas med en stor majoritet nya, inte så erfarna medlemmar. En central skillnad mellan partierna i kommun, som också kan tänkas påverka behovet av särskilda utbildningar, är att medan socialdemokraterna har 22 och 10 föreningar har både och en partiförening för hela . Dessutom är skillnaderna i medlemsantal ganska markant, vilket medför att antalet medlemmar i varje förening förefaller inte vara betydligt lägre i socialdemokraterna och än i de övriga partierna. Det betydligt större medlemsantalet i socialdemokrat- erna och bör kunna ge större möjligheter att satsa på mer ambitiösa utbildningar. Hur ser då medlemmarna generellt på introduktionen? Kan man här utläsa några skillnader mellan medlemmar med respektive utan invandrarbakgrund? De intervjuade medlemmarna i har båda deltagit i partiets aspirantutbildning, och uppger sig ha haft övervägande goda erfarenheter av utbildningen. Även de nya medlemmarna i socialdemokraterna, vilka båda har invandrar- bakgrund, har tydligt positiva erfarenheter av de kurser partiet an- ordnat. deltog i den något kortare kursen för nya med- lemmar, medan Pedram deltog i den längre politiska skolan. beskriver fördelen med den kortare kurs hon gått: De människorna som höll i det var kunniga, avslappnade. De fick upp mitt intresse på ett lättsamt sätt. De pratade ett annat språk, inte det här politiska Den fyrkantiga grejen. Just att man verkar ha valt att inte använda ett alltför fyrkantigt politiskt språk förefaller ha gjort det lättare att identifiera sig med partiet och att känna att man passar in. En annan faktor som de nya socialdemokratiska medlemmarna med invandrarbakgrund, främst , menar kan ha haft särskilt positiv betydelse för känslan av att passa in, är att man var långt ifrån den ende personen med in- vandrarbakgrund på mötena. I kursen för nya medlemmar hade till och med en stor majoritet invandrarbakgrund. I var däremot ensam om sin invandrarbakgrund på aspirant- kursen, sedan den andre personen med invandrarbakgrund hoppat av. Den viktigaste orsaken till skillnaderna mellan partierna i fråga om andelen personer med invandrarbakgrund är sannolikt att jämfört med socialdemokraterna har en lägre andel utlandsfödda bland sina väljare vilket bör innebära att färre personer med invandrarbakgrund därför söker sig till partiet som nya medlemmar. Ett exempel på vad som uppfattats som en mindre lyckad introduktion ges av i som deltog i den introduk- tionsutbildning som partiet anordnat. Just i den här introduktionen kan man för övrigt se en tydlig inriktning mot karriäraspekter av medlemskapet. Hon beskriver hur det gick till på introduktionen, som hölls och leddes av två partirepresentanter inför tre nya medlemmar: Han bara pratade lite om hur det går till i fullmäktige, de olika intrigerna där, hur spelet går. De förklarade också hur mötena hålls och hur man kan ta sig in i partiet. (I): Hur man kan ta sig in? Ja, det var lite information som behövdes. Till skillnad från Pedram och från socialdemokraterna och från känner sig dock den intervjuade folk- partimedlemmen mer besviken på den kortare introduktion hon genomgått: Det var inte så roligt. Han pratade säkert i oavbrutet, och det är inte så smart. Och jag vågade inte säga nåt, och jag är inte den som inte vågar säga nåt annars. Det kan konstateras att från hade en mindre positiv upplevelse av sitt partis introduktionsverksamhet. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att de intervjuade överlag inte uppger sig ha varit missnöjda med introduktionsverksamheten. De medlemmar som genomgått en mer omfattande introduk- tionsverksamhet, det vill säga medlemmarna i och socialdemokraterna, upplevde denna som positiv. En viktig del, som i socialdemokraterna tar upp, är att man har haft en lättsam ansats och inte använt ett fyrkantigt politiskt språk. Mindre positiva aspekter har tagits upp av från och i viss mån från . De har beskrivit vad de uppfattar som bristande former för introduktion av nya medlemmar. Som påpekades ovan menar från socialdemokraterna att det faktum att hon långt ifrån var den ende personen med invandrarbakgrund på partiets introduktionskurs bidrog till hennes uppskattning av utbildningen. I övrigt har inga tydliga skillnader kunnat iakttas mellan de infödda medlemmarna och medlemmarna med invandrarbakgrund i upplevelserna av det första introduk- tionstillfället. Vi har å andra sidan här inte heller frågat specifikt om eventuella invandrarrelaterade aspekter, och vi har i presentationen inför intervjuerna och genom deras utformning i övrigt tonat ned dessa aspekter. Vid sidan om de skillnader som kunnat konstateras mellan och socialdemokraterna å ena sidan och och å den andra så förefaller det även finnas vissa skillnader mellan och socialdemokraternas utbild- ningar. Medan annonserar efter nya medlemmar till en utbildning som syftar till att förbereda medlemmar för att kunna ta uppdrag så är socialdemokraternas utbildningar, åtminstone i sin mer officiella målformulering, tydligare inriktade på folkbildning än på framtida förtroendeuppdrag. En hypotes kan vara att det i mer rekryteringsorienterade utbildningar kan krävas mer självför- troende hos personer från mindre etablerade grupper i partierna för att känna att man hör hemma i detta sammanhang; detta kan medföra att dessa personer i praktiken får mindre möjligheter än om utbildningarna varit inriktade mot allmän introduktion. Sam- tidigt kan underrepresenterade grupper generellt gynnas om genomskinligheten blir större, vilket här innebär att man tydligare markerar att just utbildningarna är en viktiga arena där man mäter sig gentemot varandra i strävan efter förtroendeuppdrag. Dessutom kan folkbildningsorienterade utbildningar antas vara mer knutna till traditionella partiidentiteter, vilket är något som skulle kunna upplevas som en extra tröskel för personer från grupper som är underrepresenterade i partierna. Ett intressant skäl till att anordna mer omfattande utbildningar, som framkommer i intervjumaterialet, är att man velat gå förbi de lokala föreningarna. Genom att ersätta de lokala partiföreningarnas roll i mötet med och inskolningen av nya medlemmar, kan dessa medlemmar bli mer knutna till partiet varvid man minskar risken för att de stöts bort. Även om det förstås också kan finnas fördelar i form av kvalitetshöjning och samordningsmöjligheter av intro- duktionen, har syftet med utbildningen bland annat beskrivits utifrån de problem som kan finnas i termer av den traditionella identiteten i partierna på det lokala planet. De mindre partierna förefaller ha sämre förutsättningar i detta avseende. 3.1.2Mötet med den lokala partiföreningen Introduktionen kan ses som en första inblick i hur partiet fungerar och den kan som framgått vara viktig för viljan att fortsätta engagera sig i partiet. Det huvudsakliga politiska deltagandet är dock tänkt att ta vid efter introduktionen, främst genom aktiviteter i den lokala partiföreningen. Det är här, på basplanet, som det centrala partipolitiska engagemanget brukar kanaliseras (Gidlund och 1999). Att döma av tidigare undersökningsresultat förefaller medlemmar här inte sällan uppleva inslag av slutenhet. En relevant fråga blir därför vilka erfarenheter de nya medlemmarna har när de har konfronterats med verksamheten i sina partiför- eningar. Mot bakgrund av den snedfördelade sociala sammansättningen i partierna i fråga om etnicitet är det också av särskilt intresse att knyta an till frågan om mötet med de lokala föreningarna kan rymma särskilda svårigheter, eller om det kanske tvärtom inbegri- per särskilda möjligheter för nya medlemmar med invandrar- bakgrund, jämfört med de infödda medlemmarna. Det framgår, som vi senare ska se, att två av de sju nya medlemmarna i vår studie har upplevt relativt tydliga problem i mottagandet i sin lokala partiförening. De flesta av de nya med- lemmarna har dock i huvudsak upplevt mottagandet som positivt. Av dessa, i grunden positiva respondenter, har emellertid ett par medlemmar framhållit vissa mindre problem med mottagandet. från efterlyser såväl en personlig presentation som särskild information om partiföreningens verksamhet, och han har fått intrycket att det är viktigt att vara relativt aktiv själv för att komma in i verksamheten: Man får ta lite initiativ själv. Men sen nu efter bara känns det bättre. , som deltagit mer aktivt i den moderata föreningen i sin stadsdel, efterlyser även han mer information om partiföreningens verksamhet: Man skulle kunna tänka sig att man får någon liten kort personlig introduktion. Så att man kommer in och vet vad det handlar om, det skulle jag kunna tänka mig. Som nämnts har dock två nya medlemmar beskrivit särskilda svårigheter i de första kontakterna med de lokala partiföreningarna. från skulle, liksom i fråga om introduktionen, gärna ha sett ett mer personligt mottagande vid det första mötet i partiets . Hon menar att hon själv hade en betydelsefull fördel, i det att hon etablerade en kontakt med partiets ombuds- man vilket resulterade i erbjudandet om en kortare anställning inom partiet. Hon beskriver hur det innebar att hon inte behövde känna sig som en total nykomling; detta till skillnad från en annan ung tjej som också var med på det första mötet men som förefaller ha mött tydliga problem med den sociala miljön i partiföreningen. På frågan om vad som skulle kunna förbättras i föreningens mottagande säger denna nya medlem: Att man kanske frågade hon som var helt ny, så att man drar in alla. Så det inte blir så gubbigt. De verkar inte vara så många i . Men det borde finnas någon sorts procedur att man hugger tag i dem efteråt och frågar har ni lust att komma ? Men det var ingen som sa det, utan alla bara ignorerade den stackars tjejen. Det var dumt. I denna medlems beskrivning indikeras att det första mottagandet kan ha stor betydelse för om man vill fortsätta vara aktiv eller inte. Skälet till att hon är kvar säger hon handlar mycket om att hon kunnat få jobb som praktikant i , och om att hon fått ett positivt bemötande från dem som arbetar på partikansliet: Det är ju väldigt positivt att jag ju har råkat bli praktikant. För om det inte var det så är det inte säkert att jag hade engagerat mig. För det är inte så välkomnande. Det är ju lite så här att det är ju en klubb. Och det gäller lite att komma in i klubben, och ska man ta för sig och presentera sig och säga att här är jag. Och det går bra. Men det kanske man inte orkar riktigt, och sen har ju inte alla den personligheten alltså. menar själv att hon kan ha en fördel i det att hon kan ta för sig, men att hon ändå tycker att man i föreningen hade kunnat anstränga sig mer för att dra in de nya medlemmarna. De kritiska synpunkter som presenterats har saknat etniska förtecken. Det framgår också att tre av de fyra med- lemmarna med invandrarbakgrund – en medlem i och de två nya medlemmarna i socialdemokraterna – i sina be- skrivningar av det första mötet med sin förening inte har tagit upp att de blivit annorlunda bemötta på grund av sin invand- rarbakgrund. Pedram och från socialdemokraterna uppger att bemötandet av invandrare är bra i deras respektive föreningar, och de nämner att en särskilt god förutsättning i detta avseende är att andelen personer med invandrarbakgrund i just dessa socialdemokratiska stadsdelsföreningar är mycket hög. som är aktiv i en socialdemokratisk förening där ungefär hälften av medlemmarna har invandrarbakgrund säger: Just i den här föreningen, det gör mycket att vi är 50–50. // Man tänker mycket på vad man säger och hur man ska uttrycka sig. Den sociala sammansättningen i föreningen förefaller här ha haft en positiv betydelse, på så vis att denna nya medlem med invandrarbakgrund känner att hon passar in. Som kontrast kan en intervju med en ny medlem i här få illustrera hur just den sociala sammansättningen också kan få helt motsatta effekter för hur nya medlemmar tas emot. Av beskrivning framgår att hon uppfattar sig ha blivit delvis annorlunda bemött till följd av sin invandrarbakgrund. På frågan om hur hon upplevde sitt första partimöte (den lokala moderat- föreningens årsmöte) framkommer att hon inte upplevde sig få ett särskilt gott mottagande. Ordföranden gav istället tydligt uttryck för sin överraskning inför hennes närvaro, vilket tolkar som direkt kopplat till hennes invandrarbakgrund: Han som var ordförande kände inte igen mig. Så jag fick jag säga att jag är medlem och så sa han att Jaha, jaja du är välkommen. För i [stadsdelen], det är väldigt få som har invandrarbakgrund där.//Det märks att jag inte är svensk, jag känner mig som svensk, men det märks att jag har rötterna utomlands. (I): Så det var lite överraskande att du var där? Ja [skratt]. Jaha, du är välkommen Men ringde han mig och frågade om jag ville vara med i kyrkonämnden. beskriver hur denna intresseförfrågan om nominering inneburit ett visst mått av godkännande i föreningen. Hennes deltagande i den lokala partiföreningen har dock begränsat sig till någon aktivitet inför valet, då hon själv anmält sig som frivillig. Både detta, och det föregående exemplet från en förening med en hög andel personer med invandrarbakgrund, ger här en indikation om betydelsen av representativitet och mångfald i partiorgani- sationen. från menar vidare att det personliga bemötandet är viktigt, och som svar på frågan om det finns något som kan förändras i föreningen säger hon: Att man har någon som har ansvar för det här mänskliga//Då blir det lite att man känner sig välkommen, att man blir en av gänget. Men det är mycket också hur man själv är. Jag har inte så svårt att komma in och är inte så blyg heller, men de som är blygare och har svårare att komma in, så kan jag tänka mig att de kan känna sig lite kanske Det skadar inte att man har lite den här mänskliga värmen./---/ (I): Har man efter det här mötet gjort så att man har introducerat dig? Nej, för jag har inte varit med så mycket. För jag upplever att det är en klick som jobbar och vet vad de ska göra. (I): Men skulle det kunna vara på nåt annat sätt för att du skulle börja gå mer där? Jag tycker det är väldigt svårt att komma in på nåt sätt. Jag tycker det är väldigt, det är så Strukturer är givet på något sätt. Om jag inte känner till och fått kanske hemifrån hur strukturen är och inte har politisk föräldrar, då måste jag själv slå mig fram för att förstå hur det fungerar. Men jag måste också själv vilja. Om jag kanske hade varit den som slagit mig fram lite mer så hade jag kanske lärt känna fler i [stadsdelen], men jag har inte orkat. Denne nye moderatmedlem ger här uttryck för behovet av att ha mer etablerade former för mottagandet av nya medlemmar, så att någon till exempel mer aktivt tar emot och förklarar föreningens i intervjun tar hon upp att bemötandet också kan vara särskilt viktigt för just invandrare. Hon säger också att många av de nya medlemmar som inte har med sig kunskaper hemifrån om hur strukturen fungerar, kan ha ett särskilt behov av att få kunskap om hur föreningen arbetar. Denna intervjuperson ger uttryck för det avstånd som man verkar kunna uppleva i mötet med en partiorganisation som uppfattas som mindre inbjudande, och som inte förefaller lägga någon större vikt vid att ta hand om nykomlingar i partiet. Hon har som framgått inte någon omfattande erfarenhet av deltagande i sin stadsdelsförening. Hon uppger dock att många andra nya med- lemmar, på de särskilda utbildningar anordnar, har berättat om svårigheterna med att komma in i sina stadsdels- föreningar. Vi upplever, vi som är nya, att det är en klubb beundrare. (I): Att det är så mycket i stadsdelföreningarna? Ja, så upplevde vi det (I): Men ni har inte riktigt släppts in, eller kommit in? Jo, man kan komma in. Men det är oftast de som jobbar i styrelse, i de här stadsdelsnämnderna, de vet vad som händer där. Men vi som är lite utanför, som är medlemmar Vi får information kanske och vi är välkomna om vi vill, i större sammanhang. Svårigheterna i intervjupersonens första kontakt med partiet tolkas här både utifrån hennes invandrarbakgrund, och som ett mer allmänt förekommande problem. En särskild organisatorisk aspekt, som också berörs av denne medlem, är att en mer decentraliserad föreningsstruktur innebär att föreningsverksamheten och föreningsmedlemmarnas socioeko- nomiska bakgrund och etniska sammansättning blir kopplade till och präglade av de respektive stadsdelar de verkar i. beskriver de problem hon upplevt som avvikande från sin förening. medför den decentraliserade organiseringen att andra lokalföreningar kan ha en mycket hög andel personer med invand- rarbakgrund, vilket menar gjort det lättare att komma in i hennes socialdemokratiska förening. Ytterligare en intervjuperson med invandrarbakgrund, från socialdemokraterna, hade gjort ett tidigare försök att gå med i en socialdemokratisk förening. Han upplevde inga direkta brister i mottagandet, men beskriver att han inte blev så tilltalad av mötet: Det var en äldre man som i föreningen som höll föredrag, om vägar och sånt. // Det var hans ämne. Men det var inte så riktigt intressant Det var inte det som jag hade hoppats på. Att det bara blev ett möte i föreningen berodde enligt hans egen tolkning på att han inte var tillräckligt mogen för att bli politiskt aktiv. framgår det att framför allt introduktionen, men även den i hans partiförening, varit överraskande positiv, och att han därigenom fått en skjuts i sitt politiska engagemang. Det kan konstateras att inte bara individuella egenskaper hos de nya medlemmarna, utan även särskilda aspekter i föreningen bidragit till de i vissa stycken mindre positiva upplev- elserna som de nya medlemmarna beskrivit. Sammanfattningsvis kan vi konstatera om introduktionsverk- samheten och medlemmarnas första möte med partiet att de särskilda längre introduktioner som anordnats av de större partierna, och socialdemokraterna, har varit upp- skattade av såväl de infödda medlemmarna som de med invand- rarbakgrund. En särskilt viktig aspekt som tas upp är att man inte använt ett så fyrkantigt politiskt språk. Utbildningarna skulle därmed kunna ses som en möjlighet att överbrygga de hinder som nya medlemmar kan uppleva i den mer professionella och åldrande organisation som partierna kan vara, med dess etablerade politiska språk och verksamhetsformer. Detta kan kontrasteras mot erfarenheter från medlemmar i de två andra partierna, och inte minst , som upplever att partierna i vissa avseenden saknar tillräckligt väl- utvecklade former för introduktion av nya medlemmar. I kartläggningen av medlemmarnas första möte med de lokala partiföreningarna har vi identifierat vissa särskilda svårigheter. Illustrerande är att ett viktigt syfte med introduktions- utbildningarna var just att minska risken för att nya medlemmar blir bortstötta av den etablerade, och kanske mer traditionella identiteten och verksamheten i partiföreningarna på det lokala planet. Utifrån detta kan man anta att studier av föreningarnas mottagandeverksamheter kan vara viktiga för att erhålla förklaringar till varför man väljer eller inte väljer att gå vidare med sitt partideltagande. I undersökningen av de första mötena med lokalföreningarna kan vi konstatera att de flesta nya medlemmar som intervjuats inte varit missnöjda med sina första kontakter med partierna. Det har dock funnits tecken på att lokalföreningarnas bristande mottagande kan drabba såväl medlemmar med invandrarbakgrund som infödda medlemmar. Flera exempel har givits på vad som kan uppfattas som mindre välkomnande bemötande i den lokala parti- föreningen, däribland att man som ny kan riskera att bli närmast ignorerad, och att det kan vara en nödvändig förutsättning att man själv på ett aktivt sätt ser till att man kommer in i föreningen. Man har också i sina första kontakter med sin lokala partiförening upplevt att de tycks vara mer orienterade mot att hantera sina lokala politiska uppdrag, än mot att aktivt intressera sig för nya medlemmar och anstränga sig för att knyta dessa till föreningen. Flera nya medlemmar har också efterlyst åtminstone en kortfattad presentation av föreningens verksamhet och struktur, vilket inte tycks vara en självklarhet från partiföreningars sida att ge. Dessa resultat ligger således väl i linje med vad som iakttagits i tidigare forskning om partiernas etablerade traditionella identitet och bristande receptivitet. Vi har i flera fall också kunnat se att den lokala partiorgani- sationens sociala sammansättningen haft betydelse för i vilken mån de nya medlemmarna upplevt sig passa in och vara välkomna i föreningarna. Den identitet och symbolmiljö som de lokala för- eningarna representerar förefaller kunna vara svårgenomtränglig för såväl majoritets- som minoritetsmedlemmar. Särskilt svår torde den dock kunna vara att forcera för de nya medlemsgrupper som är i tydlig minoritet i den lokala föreningen. En av de nya med- lemmarna med invandrarbakgrund har upplevt brister i mot- tagandet som, enligt hennes beskrivning, åtminstone delvis torde kunna vara kopplade till hennes invandrarbakgrund i en förening med få medlemmar med utländsk bakgrund. En annorlunda erfarenhet har en av de två medlemmarna i socialdemokraterna, som särskilt tagit upp den stora andelen personer med invand- rarbakgrund i hennes partiförening har haft ett positivt värde för hennes känsla av tillhörighet i partiet. En av dessa nya medlemmar betonar att den höga andelen medlemmar med invandrarbakgrund innebär att man tänker mycket på hur man uttrycker sig. Det tycks som om ett viktigt skäl till att hon kände sig välkommen i föreningen var att de så kallade rätta värderingarna här även innefattade en respekt för minoritetsetnicitet. 3.2Öppenheten och gemenskapen i föreningarna