sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — Den rangordnade lista som socialdemokraterna och i skickade ut för att rösta om i provvalet hade i stället ställts samman av valberedningen. Socialdemokraternas representant i framhåller också särskilt tydligt att den viktigaste påverkan på den slutgiltiga listans rangordning skedde före provvalet, genom listan som valberedningen satt samman. Det är oklart i vilken mån underrepresenterade kandidater fått ökade möjligheter genom valet att låta valberedningen utforma den lista som presenteras så ger dock detta förfarande åtminstone hypotetiskt utrymme för att föra fram mindre etablerade kandidater Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... 4.2.5Valberedningarnas inflytande och representationen av personer med invandrarbakgrund Vi kunde inledningsvis i detta avsnitt konstatera att samtliga partiorganisationer i och tillämpar provval. Det framgår av vår studie att provvalsresultatet för de flesta valbara platser, med ett fåtal undantag, också överensstämmer med den lista som sedan beslutas om på fastställandemötet. Valberedningarnas inflytande visar sig i att deras förslag mindre ofta ändras på valbara platser. Valberedningarna uppges också, tillsammans med bland annat partiföreträdare i styrelsen, vara en viktig instans som kan påverka om enskilda kandidater väljer att ställa upp för val eller inte. Detta kan ytterligare understryka vilken betydelse invandrares representation i valberedningarna kan få. Men frågan är om valberedningarnas inflytande generellt anses vara mer positivt än alternativet, som innebär att de enskilda medlemmarna tilldelas mer inflytande. De avsteg som görs handlar främst om att säkra principen om varannan damernas på listan, vilken tillämpas i alla partier utom . Betydelsen av en könsmässigt någorlunda jämn representation har dock uppgivits vara central även i . I fråga om icke valbara platser är det dock vanligare att göra avsteg från provvalets rangordning, och denna rangordning är ofta ut- gångspunkt för vilka som kommer i fråga för kommunens nämnd- uppdrag. Det bör därmed vara lättare för valberedningarna att lyfta fram kandidater med invandrarbakgrund på icke valbara platser. En valberedning som också på valbara platser mer aktivt vill lyfta upp enskilda kandidater eller grupper av kandidater är åtminstone inte förhindrade av stadgarna från att göra detta. Vid sidan om valberedningarnas inflytande på icke valbara platser kan vi dock konstatera att man i praktiken trots allt ofta väljer att föreslå ett mindre antal förändringar när det gäller vilka som ska placeras på de valbara platserna. Ett annat viktigt hinder för invandrares möjligheter att bli representerade är om partierna också har rutiner som försvårar för personer från mindre etablerade grupper att placeras högt på listan. En sådan teknisk aspekt som framkommit i vår undersökning är att ett parti i som vägledning i provvalet skickade ut en lista med namn på ledamöterna den senaste mandatperioden. Att resultatet av provvalet blev att samtliga ledamöter gavs förnyat Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... förtroende är dock inte ett skäl för valberedningens ordförande att vilja ändra förfarandet inför valet . 4.3Indirekt eller direkt medlemsinflytande? Perspektiv på nomineringsinstitutionens urvalsinstrument I föregående avsnitt har nomineringsprocessens grundläggande former getts en kortare empirisk beskrivning. I detta avsnitt pre- senteras hur de nomineringsansvariga anser att nomineringspro- cessens utfall påverkas av de huvudsakliga formerna för rang- ordning av kandidater; det vill säga hur man ser på det praktiska inflytandet från valberedningarna på rangordningen i förhållande till användandet av provval eller föreningsnominering. Frågan om hur man bedömer dessa instrument för rangordning kan ses som en fråga om hur man ser på medlemsinflytande. Den minst direkta formen av medlemsinflytande innebär att val- beredningen lägger fram sin lista på grundval av egna sonderingar, något som är vanligt i och socialdemokraterna (). Det mest utpräglade medlemsinflytandet inne- bär i stället att listan helt grundar sig på resultatet av med- lemsomröstning, det vill säga provval. Denna senare form av medlemsinflytande undersöks i de kommande avsnitten. Därefter undersöks en mer indirekt form av medlemsinflytande som främst tillämpas i socialdemokraterna, föreningsnomineringen, som inne- bär att valberedningarna ges vägledning av att man i föreningarna tillsammans beslutar om vilka kandidater man vill lyfta fram; denna form av urval kan förekomma i alla partier men är särskilt viktigt i socialdemokraterna. Genom att olika urvalsinstitutioner tillämpas är det av stort intresse att både ställa frågan till de nomineringsansvariga om, och i så fall hur, de anser att invandrares representation påverkas av deras partiorganisationers institutioner 4.3.1Synen på provvalets för- och nackdelar Av de 14 undersökta partiorganisationerna använder sig, som tidigare konstaterats, samtliga utom socialdemokraterna och i av provval. Den fråga, som samtliga Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... nomineringsansvariga tycks ha reflekterat över och därmed kunnat diskutera är dels vilka konsekvenser provvalet har generellt, dels huruvida provvalet är ett neutralt instrument i förhållande till underrepresenterade gruppers representation, eller om denna form av rangordningsinstrument, som i sig kan betraktas som demokratiskt, i praktiken kan generera någon form av negativ särbehandling. Hur ser då de nomineringsansvariga på denna nominerings- institutions för- och nackdelar? Ett första konstaterande som kan göras är att i samtliga de 12 organisationer som använt provval är de nomineringsansvariga positiva till att provval tillämpas på liknande sätt även inför valet . De flesta partiföreträdare framhåller som en fördel med provvalet att det är principiellt viktigt genom att det ger partimedlemmarna demokratiska påverkansmöjligheter. företrädare i uppger också att provvalet kan vara ett sätt att visa tveksamma kvinnliga kandidater att de verkligen har stöd: För de här tjejerna så innebär de [provvalen] att de kan se att de har ett stöd från medlemmarna. Att se att de faktiskt blir röstade på. Det är ett sätt att stärka deras självförtroende, att få dem att ställa upp// Så man kan lägga fram det som utpressningsmaterial: De vill se dig där! Den vanligaste uppfattningen bland de nomineringsansvariga är dock att underrepresenterade grupper – det vill säga i första hand kvinnor, ungdomar och personer med invandrarbakgrund – får färre röster i provvalet. Om dessa slutsatser är korrekta bör provvalet, i stället för att öka självförtroendet hos underrepre- senterade gruppers kandidater, innebära att personer från dessa grupper oftare riskerar att dra tillbaka sin kandidatur. Även om ingen har tagit upp detta som en potentiell nackdel med provvalet så kan en sådan slutsats även få stöd i att ett par personer tar upp att det ibland kan vara en naturlig effekt att kandidaturen dras tillbaka när man som medlem fått bristande stöd i provvalet. De flesta intervjupersoner har, som konstaterats, mest sett fördelar med provvalet, och detta främst i termer av de möjligheter till direkt medlemsinflytande som det ger. De nominerings- ansvarigas svar visar upp en bredare provkarta av tankar kring de nackdelar som provvalet kan medföra. De flesta nomi- neringsansvariga tar upp att provvalet ofta gynnar etablerade kandidater i partiet. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... Det finns en orättvisa i utgångsläget. Om du har personer som ofta figurerar i media och är aktiva i kommunpolitiken så är det nästan självklart att de kan få fler kryss i ett provval. En effekt av att provvalet anses gynna etablerade och erfarna kandidater uppges därmed vara att gruppen äldre medlemmar ges större möjligheter än yngre. företrädare i säger: Det är en tendens, det vet man av erfarenhet, att man överskattar ålder och erfarenhet. Och det är relativt sett kärvare för ungdomar att komma fram. Detta är också ett argument som ett par nomineringsansvariga även menar omfattar personer med invandrarbakgrund. En fråga som hör samman med svårigheten för underrep- resenterade grupper är att medlemmarna, enligt nomineringsansvarige i , röstar på de ansikten de känner igen . Han menar också att det är en nackdel att medlemmar som röstar saknar mer detaljerad kännedom om ledamöterna, det vill säga vad de tillfört eller om de till exempel har blivit för gamla: Nackdelen är att vi säger att du har varit politiker och folk känner igen ditt ansikte på foton, och då har man Man har en tendens att rösta på det man känner igen. Man får en broms för nya att komma in och då har man nya som inte inser att det är föredettingar, som kan hänga med i tre valperioder till utan att egentligen tillföra något. Så följer du bara provvalet strikt så får du en långsammare förnyelse. //Sen vet inte medlemmarna om det är någon som är glömsk och lite senil. Flera personer tar upp att personliga kontakter ges företräde genom att medlemmarna kan gå mindre på meriter och mer på personliga sympatier och vilka man känner till eller haft kontakt med. Företrädare för i säger: Personliga kontakter betyder en del, det går inte att komma ifrån. Det betyder mycket att man är känd för att få röster. Det är svårt jag tror inte folk tänker kanske så mycket på meriter, utan det är mer att: Den här personen har jag pratat med, det tror jag är en bra karl. Betydelsen av dessa etablerade sociala kontakter riskerar att minska underrepresenterade gruppers möjligheter, då personer från dessa grupper generellt kan antas ha mer begränsad tillgång till sociala Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... nätverk, inte bara i samhället i stort utan även i partierna. Flera av de nomineringsansvariga tar också upp att man som medlem, till skillnad från ledande företrädare ofta saknar ett helhetsperspektiv. Företrädaren för i säger: Man måste försöka hantera det att: Täcker vi nu in tillräckligt mycket åldersgrupper, olika kompetenser, kvinnor och så vidare. Man får titta lite extra på detta, att man klarar helheten, för det kan inte medlemmen ta hänsyn till när man fyller i sin lista. Provvalets betydelse för underrepresentationen bland personer med invandrarbakgrund När vi undersökt de nomineringsansvarigas tankar om provvalets nackdelar har knappt hälften av de 14 nomineringsansvariga tagit upp att underrepresenterade grupper påverkas negativt av prov- valet, främst ungdomar, personer med invandrarbakgrund och i viss mån även kvinnor framhålls som sådana grupper. Hur starkt man framhåller detta problem varierar något. Ytterligare ett par nomi- neringsansvariga framhåller dock främst problem på den direkta frågan vi ställt om hur just underrepresenterade grupper kan på- verkas av provvalet. Ingen ser heller provvalet som främst positivt för dessa grupper. Ett par av de nomineringsansvariga framhåller också att personer med invandrarbakgrund kan ges bristande tillgång till sociala nätverk, vilket innebär en nackdel i provvalet. Utgångspunkten här bör därmed vara att valberedningsarbetet i mindre utsträckning är styrt av sociala nätverk. De nomineringsansvariga framhåller att en central nackdel med provvalet, som kan påverka möjligheterna för personer med invandrarbakgrund, bör vara att det tenderar att ha en konserverande påverkan på omsättningen av kandidater. Precis som i fråga om andra underrepresenterade grupper anges även i fråga om personer med invandrarbakgrund att svårigheterna att hävda sig i nomineringsprocesserna kan ha sin grund i att man inte har etablerat sig och blivit ett välbekant ansikte i partierna. Socialdemokraterna i menar dock att även etablerade och kända invandrare kan ha svårt att bli nominerade i medlems- omröstningar: Vi har några som är rimligt kända, och de borde bli kongressombud, men de blir inte det. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... En viktig fråga som kan ställas är varför det ofta inte tycks innebära en tillräcklig meritering för kandidater med invandrarbakgrund ens när de uppfyller det annars ofta avgörande villkoret att man är ett etablerat och välbekant ansikte i partiet. Detta tyder på att det finns mekanismer som resulterar i att dessa invandrare, trots sin position, inte ges lika möjligheter som infödda. 4.3.2Synen på för- och nackdelar med föreningsnominering I vår undersökning förekommer i socialdemokraterna och mode- raterna möjligheten att låta föreningar indikera stöd för kandidater genom att inkomma med nomineringar. Denna nominering av kandidater genom föreningar kan förekomma i alla partier men det är i socialdemokraterna som denna möjlighet traditionellt haft en särskilt viktig roll i att påverka listans utformning. Detta gäller också i vår undersökning, även om flera nomineringsansvariga, främst i , anger att hänsyn kan tas till antalet nomi- neringar. Hur många nomineringar som varje förening kommer med varierar, liksom hur vanligt det är att man nominerar personer från andra föreningar. Det begränsade antalet föreningar innebär att deras nomineringar inte kan ha en stark påverkan på den exakta rangordningen av kandidater, till skillnad från vad som ofta gäller i fråga om provvalet. Främst de socialdemokratiska, men även i viss mån de moderata nomineringsansvariga, framhåller att om man inte har blivit nominerad av sin förening så kan detta försvåra möjligheten att få en framskjuten placering på listan. Frågan för detta avsnitt är hur de nomineringsansvariga, främst alltså de från socialdemokraterna, anser att denna nomineringsinstitution fun- gerar, samt hur den kan påverka underrepresenterade grupper. Den nomineringsansvarige i i tar upp det som en särskild fördel med föreningsnomineringarna att man för upp diskussionen om enskilda namn på dagordningen i fören- ingarna, men framhåller i övrigt att föreningsnomineringarna är ett mer begränsat verktyg i rangordningen av kandidater. De nomineringsansvariga från socialdemokraterna har dock beskrivit flera fördelar med föreningsnomineringarna, och även en del nackdelar. Företrädaren för socialdemokraterna i tar upp en effekt som inte direkt påverkar underrepresenterade grup- pers möjligheter, men som ses som en generell fördel med Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... Hon menar att nomineringarna i föreningen har en viktig funktion genom att de fäster fokus på aktiviteten i föreningarna: Vi är ett folkrörelseparti och jag tycker det är viktigt att man tar upp och diskuterar i föreningarna. Att man har valt dem där någonstans. //annars är det ju att man missar hela basen så att säga, som gör ett viktigt arbete och är en viktig del i partiet. Just kravet som föreningsnomineringarna ställer på att kandi- daterna deltar aktivt och får stöd i lokalföreningarna kan ses som ett sätt för det mer folkrörelseorienterade socialdemokratiska partiet att värna ett högre deltagande. Föreningsnomineringarna kan dock innebära mindre utrymme för enskilda medlemmars åsikter jämfört med provvalet, då alla nomineringar från enskilda medlemmar långt ifrån alltid ges stöd i föreningarna. Socialdemo- kraterna i menar att en fördel jämfört med provvalet är att föreningsnomineringen medför mindre risker för löst tyckande. Hon ser också föreningsnomineringarna som ett viktigt sätt för valberedningen att få kunskap om kandidaternas kvalitet: Fördelarna är att det är kvalitetssäkrade personer, som bedömts ha tillräckliga kvalifikationer och förtroende. Sen handlar det lite om hur föreningen fungerar, men det vet valberedningen. Hon framhåller dock att hon inte vill se att valberedningen själva sköter nomineringsförfarandet, utan ser fördelar med enskilda medlemmars möjlighet att genom föreningarna delta i nomi- neringsförfarandet. Företrädaren för socialdemokraterna i beskriver att det kan finnas viktiga nackdelar för underrep- resenterade grupper när föreningarna ges större inflytande: Nackdelen kan möjligen vara att man tänker lite väl traditionellt ibland, det kan vara föreningar som bevakar och säger att: vi har alltid haft ordförandeskapet i nämnden, och det har haft. Så fortsätter man slåss för det av bara farten. Sen är det invandrare och kvinnor, de har inte lika lätt att bli kandidater. Den nomineringsansvarige för socialdemokraterna i säger också: Jag tror att etnicitet bryr man sig mest om när man är valberedare. I föreningarna kan det vara annorlunda. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... uppger denne företrädare att den större kunskapen i föreningarna om enskilda medlemmar minskar risken för att kompetenta personer från underrepresenterade grupper inte uppmärksammas. Sammantaget kan det konstateras att även förenings- nomineringar omfattas av den dominerande invändningen mot provval i fråga om underrepresenterade grupper i partiet; nämligen risken för att etablerade och välkända personer ges försteg – även om det här främst är en etablerad roll i föreningen som krävs. Liksom i fråga om provvalet antas ofta personer med invandrarbakgrund, liksom andra underrepresenterade grupper, riskera att få stå åt sidan. 4.3.3Ledande och medlemmars stöd för kandidater med invandrarbakgrund Som framgått har de flesta nomineringsansvariga beskrivit att provval och föreningsnomineringar kan medföra att invandrare och andra underrepresenterade grupper missgynnas och att detta riskerar att bidra till att skapa mönster av exkludering. Något som bidrar till denna medvetenhet är sannolikt att man i partierna infört rutiner för att korrigera för dessa negativa effekter när det gäller kvinnors underrepresentation. En intressant fråga, som vi redan varit inne på, är om de nomineringsansvariga överlag anser att den enskilde medlemmen är mindre positiv till att invandrare nomineras än vad de ledande företrädarna är. En sådan beskrivning skulle ytterligare förstärka bilden av de beskrivna nackdelarna med nomineringsprocesserna. Den tydliga bild som ges av de nomineringsansvariga är att ledande företrädare har en mer positiv inställning till att ge kandidater med invandrarbakgrund mer framträdande positioner. Företrädaren för i säger till exempel: Gräsrötterna har nog inte samma överblick över det, och tillmäter det nog inte lika stor vikt som man strategiskt gör. För man vet att det är en röststark grupp och det gäller att få med sig de röststarka grupperna om man ska kunna få bra resultat. Så den åsikten är nog mer utbredd i partiets topp än den är på gräsrotsnivå. De skillnader som här anges liknar ofta beskrivningarna om nackdelarna med provvalet respektive föreningsnomineringar; detta Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... bland annat i fråga om att medlemmar inte tar samma strategiska hänsyn, och hänsyn till helheten. Men i ett par fall förefaller skillnaderna också innehålla känsliga aspekter, där vissa mer värderingsmässiga skillnader antyds. De nomineringsansvariga för i respektive säger: Det är en lite känslig fråga. Men jag tror att medlemmarna är mer konservativa än de ledande företrädarna. De ledande är faktiskt mycket för att de ska få positioner. Så återhållsamheten finns nog hos lite äldre, vanliga medlemmar. Det förefaller som om flera nomineringsansvariga antyder att inslag av fördomsfulla attityder mot invandrare som grupp kan minska möjligheterna för personer med invandrarbakgrund att få en hög placering på kandidatlistan. Som redan beskrivits ansåg även den nomineringsansvarige för socialdemokraterna i att det till exempel när det gäller nomineringar till partikongressen kunde vara svårt även för i partiet välkända invandrare att bli valda. En nomineringsansvarig, från i , uttrycker mer tydligt förekomsten av problem i detta avseende: Det är inget att sticka under stol med att bland medlemmar kan man ha en annan uppfattning om det. Frågan kan vara så svår att man inte har pratat om den i öppna ordalag. Men det börjar väl komma fler och fler [invandrare] . En fråga är vilken betydelse det har för bilden av den politiska ledningen som mer progressiv att de nomineringsansvariga ju själva tillhör denna grupp, och därmed betygsätter sig själva. kan vi finna stöd i internationell forskning i det att ledande partiföreträdare kan se det som viktigare än enskilda medlemmar att invandrare ges framträdande positioner (Kittilson och Tate 2004). Om vi utgår ifrån den bild som dessa nomineringsansvariga ger så kan det tänkas bli ett viktigt problem om ledande företrädare anser sig behöva ta hänsyn till en intern medlemsopinion. forskning har indikerat att medlemsopinionen på basplanet kan innehålla inslag av misstänksamhet och fördomar mot personer med invandrarbakgrund (Kalm 2003, Lukkarinen 2001). Detta kan i sin tur vara relaterat till frågan om den sociala sammansättningen i partiföreningarna, som på grund av minskade medlemstal har en större andel äldre personer, vilka i såväl denna Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... studie som i tidigare forskning uppgetts uppvisa en större misstänksamhet mot invandrare (Lukkarinen 2001). På denna punkt är det inte säkert att medlemsopinionen i alla partier fullt ut överensstämmer med den genomsnittliga väljaropinionen, vilken partierna ytterst har att ta hänsyn till. 4.3.4Rangordningsinstrumentets betydelse för representationen av personer med invandrarbakgrund Samtliga partiorganisationer utom och socialdemokraterna i tillämpar provval, och de som till- lämpar provval anser att fördelarna överväger nackdelarna. Till fördelarna räknas främst det positiva i att ge medlemmarna direkta möjligheter att påverka listans utseende. Till nackdelarna hör problemet med medlemmar oftare anses ge kända kandidater företräde, att man har mindre detaljkunskaper, att personliga sympatier snarare än meriter kan avgöra valet, och att man inte tar hänsyn till sammansättningen av listan i sin helhet. Ungdomar och medlemmar med invandrarbakgrund anses särskilt missgynnas av provvalet, och vad gäller invandrare har en inte oviktig del i detta förklarats med förekomsten av fördomar. Flera av de nomineringsansvariga anser även att såväl provval som föreningsnomineringar bör kunna missgynna underrepresenterade grupper, däribland inte minst kandidater med invandrarbakgrund. En orsak som de nomineringsansvariga hänför till provvalets negativa effekter för medlemmar med invandrar- bakgrund är att dessa ofta inte hunnit etablera sig i partierna. Någon tar också upp att även mer kända invandrare har svårt att göra sig gällande, vilket indikerar förekomsten av mer direkt negativ särbehandling. Vad gäller föreningsnomineringarna tas bland annat upp att föreningarna ofta kan ge företräde för mer etablerade ledamöter i föreningen än nya. En annan negativ effekt av föreningsnomi- neringar som särskilt gäller för kandidater med invandrarbakgrund, men som inte tagits upp av de nomineringsansvariga, är sannolikt att nomineringar genom föreningar ger företräde för för kandidater som uppfattas som mest representativa för föreningen och uppfyller bilden av den mest allmänt accepterade kandidaten. Som vi kunnat konstatera är de flesta nomineringsansvariga med- vetna om att provvalet missgynnar underrepresenterade grupper, Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... däribland inte minst personer med invandrarbakgrund. Samma slut- sats dras när det gäller användandet av föreningsnomineringar som dominerande urvalsinstrument för valberedningarna i socialdemo- kraterna. ges såväl provvalen som föreningsnomi- neringarna en mycket central position när det gäller rangordningen av de valbara platserna, med vissa variationer mellan olika partiorganisationer. Vad beror då detta på? De nominerings- ansvariga framhåller främst att man vill respektera det demo- kratiska inflytandet från de enskilda medlemmarna. Att man inser vilka nackdelar provvalet har behöver alltså inte innebära att man även anser att det är tillräckligt viktigt att aktivt motverka dessa negativa effekter.