sou · GUB338 · 2007-01-01 00:00:00 — I anslutning till detta skall förslag som rör den nya myndighetens organisation och dimensionering utarbetas. Utredaren skall vidare överväga hur kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndighetens främjande- och utvecklingsuppdrag inom eller i nära anslutning till myndigheten. Personalkonsekvenserna för berörda myndigheter skall belysas. I samband med det skall omfatt- ningen av de resurser som behöver föras över beräknas. Utredaren skall i sitt arbete utgå från att den nya myndigheten skall inrättas . Förslagen får inte medföra ökade kostnader för staten. Vuxnas lärande har successivt kommit att markeras som ett eget område inom utbildningspolitiken med en betydligt större bredd än tidigare "vuxenutbildning och folkbildning". Det har skett genom att betydelsen av det livslånga lärandet markerats tydligare allteftersom insikten om kunskapssamhällets krav och betydelsen av arbetskraftens kompetens i den internationella konkurrensen vuxit sig starkare. Parallellt har den kvalificerade yrkesutbildningen etablerats som reguljär utbildningsform, och behovet av utveckling av nya kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan har blivit uppenbart. De långsiktiga effekterna av samt utvecklingen av distansutbildning och andra former av flexibelt lärande är också viktiga inslag i utvecklingen. Allt detta tydliggör vuxnas lärande som en central del av utbildningspolitiken. "Vuxenutbildning" kan inte längre ses som huvudsakligen en för vuxna anpassad gymnasieskola. Det handlar i stället om att på ett till individen anpassat sätt stödja vuxna inom ramen för ett livslångt lärande med utgångspunkt i den enskildes och arbetsmarknadens behov på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Denna föränd- rade syn på området kommer till uttryck bl.a. genom att en lag om kommunernas vuxenutbildning förbereds inom . Den avses träda i kraft med den nya skollag som regeringen avser att föreslå och omfatta vuxenutbildning, vuxenutbildning för utvecklingsstörda och undervisningen i svenska för invandrare. Den nya skollagen avses omfatta övriga skolformer som regleras i skollagen. Frågor som rör vuxnas lärande hanteras av ett stort antal myndigheter inom Utbildnings- och ansvars- område. I korthet rör det sig om följande myndigheter och uppgifter. är central förvaltningsmyndighet för bl.a. det offentliga skolväsendet för vuxna. Verket svarar för nationella styrinstrument (företrädesvis kursplaner och andra föreskrifter), uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn av kom- munernas vuxenutbildning. Verket svarar även för uppföljning och tillsyn av kompletterande utbildningar. Vidare beslutar verket om vilka kompletterande utbildningar som skall omfattas av statlig tillsyn, studiestöd och statsbidrag samt om statsbidrag till statligt finansierade påbyggnadsutbildningar. SOU 2006:38 Bilaga 1 Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att svara för generella utvecklingsinsatser och riktat utvecklingsstöd till kom- munerna. Därutöver beslutar myndigheten bl.a. om det riktade statsbidraget till vuxenutbildning. Myndigheten för skolutveckling har särskilda uppdrag som avser lärarfortbildning inom svenskundervisningen för invandrare, samverkan inom integrationsområdet, tillväxtarbete och den tillfälliga satsningen på kombinationsutbildningarna. har i uppdrag att bl.a. ge råd och stöd till kommunerna i frågor som rör vuxna deltagare med funktionshinder inom vuxenutbildning. Institutets läro- medelsuppdrag omfattar även vuxna inom det offentliga skol- samhet stödja utvecklingen av distansutbildning, IT-användning och andra former för flexibelt lärande inom kommunernas vuxenutbildning och folkbildningen. CFL disponerar särskilda medel för utveckling av läromedel för vuxna studerande med teckenspråk som första språk. Valideringsdelegationen skall 2007 främja kvali- tet, likvärdighet och legitimitet i fråga om validering utanför hög- skolan av vuxnas kunskaper och kompetens. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning svarar för admi- nistrationen av den kvalificerade yrkesutbildningen. Uppgiften innefattar prövning av ansökningar och beslut om statsbidrag samt uppföljning och tillsyn av utbildningen. Myndigheten svarar också för en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna inom vissa små hantverksyrken. är en ideell förening, som fullgör myndig- hetsuppgifter som rör folkbildningen, främst genom fördelning av statsbidrag till studieförbund och folkhögskolor. administrerar studiemedel och rekryteringsbidrag för vuxna studerande. utbildningsstöd, och har myndighetsuppgifter som avser korttids- studiestödet. Härutöver har myndigheter under Närings- och Socialdeparte- menten ansvar för frågor inom området. Sålunda svarar exempelvis för arbetsmarknadsutbildningen, för frågor som rör viss personalutbildning och för rehabiliteringsutbildning. Att utveckla ett brett stöd för vuxnas lärande av god kvalitet i hela landet ställer krav på ett konkret samarbete mellan aktörer och intressenter såväl inom utbildningssektorn som inom andra politikområden. På lokal och regional nivå tar det sig uttryck bl.a. i utveckling av en infrastruktur för vuxnas lärande. De olika aktörerna lyfter ofta fram de speciella förutsättningar och problem som har sin grund i att ett stort antal myndigheter på nationell nivå är involverade. Att många myndigheter har uppdrag, vilka direkt berör vuxnas lärande, är i sig ett uttryck för politikområdets utveckling och förändring. Nya uppgifter och behov har tillgodosetts genom att nya myndigheter har inrättats. Behovet att markera verksamhetens särart i förhållande till andra delar av utbildningsväsendet har då ofta varit en drivkraft. Parallellt har krav på konkret samverkan mellan aktörer och intressenter med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar uppstått framför allt på lokal och regional nivå. Alltför många myndigheter inom samma verksamhetsområde riskerar att skapa otydliga ansvarsförhållanden och gränsdragnings- problem. Dessa har i fråga om vuxnas lärande inte varit av allvarlig art på nationell nivå, utan har kunnat hanteras. Resultatet på lokal och regional nivå av de många myndigheternas arbete har dock ibland upplevts som konkurrensbetonat eller splittrat och vissa frågor och områden har inte tagits omhand på ett tillfredsställande sätt. kan svårigheter uppstå för enskilda och för huvudmän att orientera sig bland de nationella aktörerna. En myndighetsstruktur som uppfattas som otydlig riskerar att inverka negativt på verksamhetens kvalitet. Möjlig samordning mellan insatser såväl centralt som lokalt riskerar att gå förlorad. Ytterst riskerar enskilda studerande att få ett sämre stöd i sitt lärande än vad som hade varit möjligt. Detta måste naturligtvis undvikas. Om man önskar utveckla förutsättningarna för vuxnas lärande framstår således inte den nuvarande myndighetsstrukturen som rationell. En helhetsbild av vuxnas lärande främjas inte. också i förhållande till annan utbildning för vuxna, betonas framför gemenskap och samarbete. Det är troligt, att samordningsvinster när det gäller såväl kompetens som resurser och resultat skulle kunna göras inom området vuxnas lärande. Kraven på effektivitet och styrning inom utbildningsområdet ställer höga krav på kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering. En regelbundet återkommande granskning av verksamheten med utgångspunkt i mål, regler och resultat, såväl internt som av externa bedömare, är en central del av kvalitetsarbetet. Det är angeläget att stärka dessa funktioner inom området vuxnas lärande. En sektorsmyndighet för vuxnas lärande bör skapas, som kan förse regering och riksdag med ett samlat beslutsunderlag samt utföra uppgifter på regeringens uppdrag. Myndigheten skall vidare svara för förvaltningsuppgifter och utveckling inom sitt område. Uppgifter som utifrån perspektivet vuxnas lärande skulle vinna på att hanteras gemensamt är t.ex. utvecklingsstöd till huvudmän och anordnare i linje med de nationella målen och strategierna för området vuxnas lärande, stöd till utveckling av verksamhetsformer och kompetens- utveckling för lärare, inte minst hos små anordnare, som innebär att verksamheten anpassas till den enskilde utifrån den enskildes behov, gemensamma eller likformiga föreskrifter för alla berörda utbildningsformer, en sammanhållen administration av den eftergymnasiala yrkes- utbildningen utanför högskolan, inklusive beslut om stats- bidrag till yrkesutbildningar för vuxna, analyser av arbetsmarknadens behov och utbud av eftergym- nasial yrkesutbildning nationellt och regionalt, kvalitetsgranskning, tillsyn och uppföljning vad gäller utbild- ningar för vuxna, samt utvärdering av utbildningar för vuxna. En ny myndighetsstruktur skall främja utvecklingen av ett helhetsperspektiv på området vuxnas lärande. Allmänhetens möjligheter till överblick och information skall öka. Förändringen skall möjliggöra en höjd ambitionsnivå vid bevakningen av frågor som rör yrkesutbildning på eftergymnasial nivå utanför högskolan. Den nya myndigheten skall ha ett samlat ansvar för bl.a. kvalificerad yrkesutbildning, de kompletterande utbildningarna och statligt finansierade påbyggnadsutbildningar. Möjligheterna till rationalisering av bl.a. administrativa funktioner (ekonomiadmi- nistration, personaladministration etc.) skall tas till vara, liksom möjligheterna till en förstärkning av bl.a. kvalitetsarbete, tillsyn, inspektion och utvärdering. Den nya myndigheten skall kunna inrättas . Utredaren skall föreslå hur en central myndighet för vuxnas lärande kan bildas genom sammanslagning av vissa myndigheter inom utbildningsområdet eller genom omfördelning av uppgifter mellan dem. Utredaren skall i första hand överväga möjligheten att föra samman Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning till en ny myndighet och att till denna nya myndighet föra dels uppgifter som ankommer på Myndigheten för skolutveckling när det gäller vuxenutbildningen, dels uppgifter när det gäller kommunernas vuxenutbildning, kompletterande utbildningar och statligt finansierade påbyggnadsutbildningar. Hur ansvaret för styrdokumenten för behörighetsgivande vuxen- utbildning samt hur ansvaret för tillsyn och kvalitetsgranskning av sådan utbildning skall fördelas mellan och den nya myndigheten skall särskilt uppmärksammas av utredaren, eftersom styrdokumenten för gymnasial vuxenutbildning är gemensamma med gymnasieskolan. Utredaren skall uppmärksamma betydelsen av kontakter mellan den eftergymnasiala yrkesutbildningen och högskolan. Utredaren skall vidare analysera sambanden mellan Myndigheten för och den nya myndighetens verksamhet för att bidra till ett helhetsperspektiv på flexibelt lärande och breddad rekryte- ring inom utbildningsområdet. Utredaren skall också beakta att samråd och samverkan bl.a. med övriga myndigheter inom utbild- ningsområdet skall vara viktiga inslag i den nya myndighetens verksamhet. De verksamheter som avses bli förda till den nya myndigheten bedrivs på ett flertal orter. Dagens lokalisering av de berörda myndigheterna bygger i några fall på regionalpolitiska övervä- ganden. Med en renodling av funktioner behöver det inte vara någon avgörande nackdel att verksamheten också inom den nya myndigheten bedrivs på flera orter. Utredaren skall allsidigt över- väga den nya myndighetens lokalisering. Utredaren skall undersöka hur en förstärkt bevakning av området vuxnas lärande och en utvidgad tillsyn och utvärdering kan finansieras. I första hand skall utredaren undersöka om en avveck- ling av CFL:s utbildning i egen regi därvid kan vara ett alternativ. Utredaren skall undersöka om den utbildningsverksamhet som behövs som "laboratorium" för utvecklingsarbetet kan disponeras genom samarbete med enskilda kommuner och folkhögskolor. Utredaren skall överväga hur kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering kan ges en oberoende ställning i förhållande till myndighetens främjande- och utvecklingsuppdrag inom eller i nära anslutning till myndigheten. Utredaren skall särskilt undersöka hur utvärdering av verksamheten skall kunna lyftas fram och få en tydligare roll än . Utredaren skall analysera och redovisa för- och nackdelar med en fristående utvärderingsfunktion för vuxnas lärande inom eller i nära anslutning till myndigheten. Verksamhet och organisation m.m. Utredaren skall överväga och lämna förslag till vilka uppgifter som den nya myndigheten skall svara för. I anslutning härtill skall förslag rörande myndighetens organisation, dimensionering och lokalisering utarbetas. Valideringsdelegationen är nu knuten till CFL i administrativt hänseende. Utredaren bör utgå från att delegationen kan bibehålla denna ställning i förhållande till den nya myndigheten fram till dess att delegationens uppdrag upphör. Personalkonsekvenser för berörda myndigheter skall belysas. Beräkningar av vilka resurser som behöver överföras skall göras. Utredaren skall även belysa andra frågor som kan ha betydelse för en förändring av myndighetsstrukturen inom området. Utredaren skall lämna förslag till instruktion för den nya myndig- heten och till de ändringar av instruktionerna för övriga berörda myndigheter som behövs samt förslag till namn på den nya myndigheten. Vissa av de uppgifterna som vilar på och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och som kan beröras av en förändring är reglerade i lag. Utredaren skall presentera de lagförslag som behövs samt lämna förslag till övriga nödvändiga författningsändringar . Förslagen får inte medföra ökade kostnader för staten. Utredaren skall redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag . Uppdragets genomförande och tidsplan Utredaren skall hålla sig informerad om lagstiftningsarbete av betydelse för uppdraget som pågår inom Utbildnings- och samt om pågående utredningsarbete som berör området vuxnas lärande. Utredaren skall hålla berörda myndigheter och intresse- organisationer informerade om arbetet och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter. De centrala arbetstagarorganisationerna skall hållas informerade och beredas tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren skall redovisa ett fullständigt förslag, inklusive nödvändiga författningsförslag, . I en andra etapp avses en särskild utredare få i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten, upprätta budget och verksamhetsplan samt bemanna myndigheten och i övrigt vidta de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet . (Utbildnings- och ) En myndighet för vuxnas lärande (U 2005:04) Förlängd tid för uppdraget m.m. Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2005:70) tillkallade ministern för vuxnas lärande en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur en central myndighet för vuxnas lärande kan bildas genom en sammanslagning av vissa myndigheter inom utbildningsområdet eller genom en omfördel- ning av uppgifter mellan dem. Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall slutredovisa sitt uppdrag . Utredaren skall dock redovisa de övervägande och förslag som gäller bildandet av den nya myndigheten och myndig- hetens uppgifter, organisation, dimensionering och lokalisering samt i fråga om kvalitetsgranskning, tillsyn och utvärdering. Den slutliga redovisningen skall innehålla författningsförslag och de övriga frågor som behöver behandlas. (Utbildnings- och ) Procentuell fördelning av kostnader 1.Här anges År 00, ej samma i ÅR 02 2.Här anges ÅR 02, ej samma i ÅR 03 vux eller i ÅR 04 3.Här anges ÅR 04, då samma i ÅR 04 och 05 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. Djurskydd vid hästavel. Integritet – Effektivitet. [18] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar.