sou · GUB390 · 2007-01-01 00:00:00 — Det bör inte vara i överensstämmelse med grunderna för ML att en verksamhet i vilken huvudman för allmän begravningsplats utför gravöppning skall medföra skattskyldighet. I lagrådsremissen har där- för föreslagits att omsättning av tjänst som avser gravöppning eller gravskötsel under vissa förutsättningar inte skall betraktas som yrkesmässig verksamhet. Lagrådet har anfört att ifrågavarande tjänster är att betrakta som yrkesmässiga och att i den mån ett undantag på denna punkt är behövligt detta bör ske i form av ett undantag från skatteplikt. Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning i denna del och föreslår därför att tjänst avseende gravöppning och gravskötsel undantas från skatteplikt när tjänsten tillhandahålls av huvudmannen för allmän begravningsplats. Ett undantag från skatteplikt infördes därmed för de aktuella tjänsterna fr.o.m. (SFS 1990:576, prop. 1989/90:111, SkU 31). Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde I betänkandet Mervärdesskatten och EG (SOU 1994:88) gjordes bedömningen att det var möjligt att behålla undantaget vid anslutning till EG. Av betänkandet (s. 172 174) framgår bl.a. att med allmän begravningsplats avsågs enligt 1 kap. 1 § begrav- ningslagen (1990:1144) sådan begravningsplats som är anordnad av pastorat eller kyrklig samfällighet inom , av kommun eller annars av det allmänna. Av 2 kap. 13 § i nämnda lag angavs att gravöppning endast får ske genom innehavaren av begravningsplatsens försorg. Vidare konstateras att sjätte direktivet inte innehåller något undantag från skatteplikt för ifrågavarande verksamhet. Däremot finns en övergångsregel i artikel 28.3 b samt bilaga F punkten 8 enligt vilken vissa av de äldre medlemsstaterna får fortsätta att undanta tillhandahållande av varor och tjänster till offentliga subjekt som ansvarar för anordnande, byggande och underhåll av begravningsplatser, gravar och minnesmonument över krigsoffer. Det anges också att kommissionen förslagit en regel i artikel 13 C som gör det möjligt för samtliga medlemsstater att införa ett sådant undantag (COM (92) 215 final). När det gäller den svenska bestämmelsens överensstämmelse med EG-rätten anges följande: Det finns skäl att anta att Kommissionens ovan belysta förslag kommer att resultera i den ändring som Kommissionen eftersträvar. Detta skulle innebära att tillhandhållande av varor och tjänster till offentliga subjekt som ansvarar för ifrågavarande verksamhet skulle undantas från skattskyldighet. Det svenska undantaget avser emellertid de fall då tjänster hänför- liga till denna verksamhet tillhandahålls av offentliga subjekt. Eftersom huvudman för allmän begravningsplats får anses utöva verksamheten i sin egenskap av offentlig myndighet – huvudman för allmän begrav- ningsplats kan som nämnts endast vara pastorat, kyrklig samfällighet inom , kommun eller eljest det allmänna – ryms däremot det svenska undantaget under artikel 4.5. Enligt detta artikelrum anses stater, regioner, kommuner och andra offentliga subjekt inte som beskattningsbara personer såvitt avser verksamheter eller transaktioner som de utövar i sin egenskap av offentlig myndig- het. Härifrån stadgas endast två undantag (artikel 4.5 andra och tredje styckena), nämligen för konkurrenssnedvridningssituationer och för vissa i bilaga D angivna verksamheter. Med hänsyn till verksamhetens natur och då Kommissionen enligt ovan funnit att undantag för tillhandahållanden till offentliga subjekt, som ansvarar för ifrågavaran- de verksamhet, inte föranleder någon påtaglig konkurrenssnedvridning kan sådan svårligen tänkas uppstå lättare vid dylika tillhandahållanden av offentligt subjekt. Verksamheter som avser gravöppning eller grav- Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde skötsel återfinns inte heller bland de verksamheter för vilka, enligt bilaga D, obligatorisk skattskyldighet normalt föreligger även för offentliga subjekt. Med hänsyn till det anförda finns således utrymme för att behålla det svenska undantaget för gravöppning eller grav- skötsel. I samband med stat-kyrkareformen ändrades bestämmelsen i 3 kap. 23 § 6 ML fr.o.m. (SFS 1999:959, prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr 1999/2000:45). Ändringen var föranledd av en ny definition av huvudman i 1 kap. 1 § begrav- ningslagen (1990:1144) samt att det i 2 kap. 2 a § i nämnda lag skulle framgå att även annan än huvudman kan inneha allmän begravningsplats. Med huvudman avses enligt 1 kap. 1 § begrav- ningslagen församling eller kyrklig samfällighet inom eller kommun som skall anordna och hålla begravnings- platser för dem som är folkbokförda inom ett visst område. Allmänna begravningsplatser kan innehas och förvaltas av såväl huvudmän som andra innehavare. 1998/99:124, Staten och trossamfunden – stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m., anges att det inom varje förvaltningsområde enbart kommer att finnas en huvudman. När en kommun är huvudman kan det finnas för- samlingar som innehar och förvaltar allmänna begravningsplatser inom kommunens område. Sådana församlingar kommer även efter relationsändringen att vara innehavare av allmän begravningsplats. Det omvända förhållandet är också tänkbart, dvs. att en församling är huvudman medan kommunen innehar en eller flera allmänna begravningsplatser. Om bestämmelsen i 3 kap. 23 § 6 ML inte ändras kommer andra innehavare av allmän begrav- ningsplats att bli skyldiga att ta ut mervärdesskatt för omsättning av tjänster som avser gravöppning och gravskötsel. Det ansågs inte lämpligt att göra en sådan skillnad i beskattningshänseende (s. 97). I delbetänkandet behandlas undantaget i avsnitt 7.10 där det fram- går att det framförts att undantaget från skatteplikt för gravskötsel medfört en snedvridning av konkurrensen. Gravvårdsfirmornas () har i ett ärende som överlämnats till utredningen från (Fi2002/1610 respektive Fi2002:11 dnr 41/03) framfört att undan- taget för gravskötsel bör ses över. Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde bedriver utöver försäljning av nya gravvårdar, service inom gravvårdsområdet med bl.a. textkomplettering, renovering, montering etc. har bl.a. uppgivit att de kan ha viss förståelse för att det finns ett undantag för moms för gravöppning och skötsel av graven. Kyrkogårds- förvaltningarna har dock enligt inga klara gränser för detta och har enligt utvidgat verksamheten. Att sköta graven och gravplatsen bör enligt innebära att krattning, rensning, luck- ring av jord i rabatter etc. dvs. en tjänst i form av arbete av berörd kyrkogårdspersonal som även i de flesta fall svarar för själva grav- öppningen. Enligt låter församlingarna försäljning av blommor, vaser, lyktor, kransar m.m. ingå i undantaget liksom tjänster som rengöring av gravöverbyggnaden samt renovering av text och dekor (förgyllning, målning) och montering m.m. Kyrko- gårdsförvaltningarna konkurrerar därmed med marknaden i övrigt för sådana produkter. Momsbefrielsen medför då en konkurrens- snedvridning. I 4 kap. 8 § ML finns en särskild reglering om yrkesmässighet för registrerade trossamfund. Där framgår att registrerade trossamfund inte skall anses bedriva yrkesmässig verksamhet när inkomsten i verksamheten är undantagen från inkomstbeskattning enligt 7 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229). Denna reglering som medför att de registrerade trossamfunden i likhet med ideella föreningar är begränsat skattskyldiga till inkomstskatt och mervärdesskatt in- fördes i samband med stat-kyrkareformen (SFS 1999:310, prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr 1998/99:176). har i Handledning för stiftelser och ideella för- eningar 2005, s. 189, angivit att inte är skattskyldig till inkomstskatt för begravningsverksamheten, vilken bl.a. inne- fattar gravöppning. När det gäller gravskötsel anges att verksam- heten till sin karaktär är näringsverksamhet. Verksamheten bedöms dock av ha en sådan naturlig anknytning till den allmännyttiga verksamheten att den normalt inte skall beskattas. I betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslås att bestämmelsen i 4 kap. 8 § ML som generellt undantar allmännyttiga ideella föreningar och registrerade tros- samfund från mervärdesbeskattning tas bort (s. 311 f). Undantaget för gravöppning och gravskötsel i 3 kap. 23 § 6 ML tas i betän- kandet upp som ett exempel på undantag som bedöms som viktiga för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund (s. 247 248). Något ytterligare avseende bestämmelsen i 3 kap. Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde 23 § 6 ML tas inte upp i betänkandet SOU 2002:74 och några förändringar av bestämmelsen föreslås inte. Det saknas bestämmelser i sjätte direktivet om undantag för gravöppning eller gravskötsel. I bilaga F finns det uppräknat tjänster som tillhandhålls av begravningsentreprenörer och kreme- ringsföretag (punkten 6) samt tillhandahållande av varor och tjänster till offentliga organ som har till uppgift att anlägga, bygga och underhålla kyrkogårdar, gravar och monument över dem som avlidit i krig (punkten 8). För svensk del saknas möjlighet att med stöd av artikel 28.3 b införa undantag för de tjänster som finns uppräknade i bilaga F. Det förslag på undantag i artikel 13 C som hänvisas till i SOU 1994:88 har inte blivit infört i sjätte direktivet. Artikel 4.5 i sjätte direktivet har i SOU 1994:88 använts som stöd för ML:s undantag. Enligt nämnda artikel skall regionala och lokala myndigheter och övriga offentligrättsliga organ inte anses som skattskyldiga när det gäller offentlig verksamhet eller trans- aktioner som de utför i sin egenskap av offentliga myndigheter även om de uppbär avgifter. De skall dock ändå betraktas som skattskyldiga om en skattebefrielse skulle leda till konkurrens- snedvridningar av viss betydelse. Av praxis framgår att två villkor måste vara uppfyllda för att artikel 4.5 skall bli tillämplig, att verksamheten utövas av ett offentligrättsligt organ och att verksamheten utövas av detta organ i dess egenskap av offentlig myndighet.108 EG- domstolen har också klargjort att bestämmelsen i artikel 4.5 inte ger utrymme för någon valfrihet för medlemsstaterna.109 Det nuvarande undantaget i ML gäller för omsättning av tjänster som avser gravöppning eller gravskötsel. Bestämmelsen kan därmed inte tillämpas vid omsättningar som till huvudsaklig del avser varor, t.ex. vid försäljning av blommor vid kyrkogård. Det önskemål som framförts av får såsom utredningen uppfattat det främst avse att definitionen av gravskötsel skall ses över så att t.ex. arbeten på gravsten inte kan omfattas av undan- taget. 108Se bl.a. mål C-446/98, Fazenda Publica mot Camara Municipal do , punkt 15. 109Mål C-276/98 Kommissionen mot , punkt 27. Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde SOU 2006:90 Sjätte direktivet innehåller ingen bestämmelse som ett undantag från skatteplikt för de aktuella tjänsterna kan grunda sig på. En ändrad bestämmelse med en närmare definition av vilka tjänster som avses skulle därmed också sakna stöd i direktivets bestäm- melser om undantag från skatteplikt. I betänkandet SOU 1994:88 gjordes bedömningen att försam- lingarnas m.fl. tjänster avseende gravöppning och gravskötsel inte utfördes av församlingarna m.fl. i egenskap av beskattningsbar person och att det därför fanns stöd i artikel 4.5 för att någon beskattning inte skulle ske. Efter det har emellertid kyrkan skiljts från staten. Stat-kyrkareformen har inneburit att lämnar det allmänna och att kommunstatusen upphör för kyrkans försam- lingar och kyrkliga samfälligheter. Det har också införts en ny associationsform, registrerat trossamfund (prop. 1998/99:124 s. 91). är ett registrerat trossamfund enligt 5 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Dessutom finns vissa bestäm- melser för kyrkan i lagen (1998:1591) om . I begravningslagen (1990:1144) finns bestämmelser om huvud- mannaskap och allmänna begravningsplatser. Några bestämmelser som direkt avser gravskötsel finns inte. Däremot anges att grav- öppning enbart får ske genom innehavaren av begravningsplatsens försorg 2 kap. 13 §. Huvudmannen skall utan kostnad för dödsboet tillhandahålla bl.a. gravsättning inklusive gravöppning, återfyllning och iordningsställande av öppnad grav i enlighet med 9 kap. 6 § begravningslagen. Kostnaderna för detta täcks genom den begravningsavgift som alla fysiska personer är skyldiga att erlägga till huvudmannen inom det förvaltningsområde där man är bosatt. När innehavaren av en allmän begravningsplats är annan än huvudmannen skall huvudmannen ersätta innehavaren för sådana tjänster som tillhandhålls till dödsbo. Efter stat-kyrkareformen torde församlingarna inte längre kunna anses som offentligrättsliga organ i direktivets mening. I så fall bör artikel 4.5 inte längre kunna utgöra stöd för att inte ta ut moms på gravöppning och gravskötsel. Detta även om verksamheten om att hålla allmän begravningsplats finns reglerat i lag. Om de tjänster som undantas istället beskattas föreligger inte längre någon risk för konkurrenssnedvridning avseende tjänster som avser gravskötsel. Avskaffas undantaget från skatte- plikt kommer det dock inte leda till att församlingarnas tillhanda- hållande av tjänster som avser gravöppning kommer att beskattas. Vissa gränsdragningsfrågor inom nuvarande lågmomsområde Begravningsverksamheten där bl.a. tjänster avseende gravöppning ingår finansieras via den begravningsavgift som alla fysiska per- soner är skyldiga att betala där de är bosatta. Storleken på denna avgift är inkomstrelaterad. Det tas inte ut någon avgift av dödsboet för tjänster avseende gravöppning som kan anses utgöra ett veder- lag för en omsättning. Det kan därför ifrågasättas om det finns någon beskattningsbar omsättning avseende tjänster som avser gravöppning och om det inte redan av detta skäl saknas möjlighet att beskatta sådana tjänster, åtminstone i de fall då tjänsterna tillhandahålls till dödsbo. De särskilda reglerna om att trossamfunden är begränsat skatt- skyldiga för viss verksamhet torde vidare bli tillämpliga på för- samlingarnas omsättningar som avser gravskötsel eftersom grav- skötsel kan anses ha en naturlig anknytning till kyrkans allmän- nyttiga verksamhet. Sådana omsättningar anses då inte utförda i en verksamhet som är yrkesmässig enligt ML och medför därför inte skattskyldighet. Församlingarna kommer således inte att bli beskattade för sådana omsättningar om inte bestämmelsen i 4 kap. 8 § ML också avskaffas. Ett förslag om att avskaffa den särskilda bestämmelsen om trossamfundens yrkesmässighet lämnades av Mervärdesskatte- utredningen i betänkandet SOU 2002:74. Förslaget har emellertid inte medfört någon ändrad lagstiftning. I budgetpropositionen aviserades att frågan skulle utredas vidare. Enligt utredningens bedömning bör frågan om ett eventuellt avskaffande eller ändringar i undantaget för gravöppning och grav- skötsel och frågan om de registrerade trossamfundens yrkesmässig- het behandlas i ett sammanhang. Mot denna bakgrund anser utredningen att det inte finns skäl att närmare analysera effekterna av en beskattning av tjänsterna och föreslå någon separat åtgärd avseende undantaget från skatteplikt. Kommittéers och särskilda utredares arbete regleras i kommitté- förordningens (1998:1474) bestämmelser där det också återfinns bestämmelser som avser kostnadsberäkningar och andra kon- sekvensbeskrivningar (14 16 §§). Av förordningen framgår att en redovisning skall göras av vad förslagen medför för kostnader eller intäkter för staten eller kommuner, landsting, företag eller andra enskilda. Konsekvenserna skall också redovisas om förslagen har betydelse för bl.a. små företags villkor i förhållande till större före- tags villkor. I detta avsnitt kommer konsekvenserna av de förslag som redovisats ovan i kapitel 3 4 att behandlas. När det gäller utredningens övergripande förslag i kapitel 2 har en redovisning av konsekvenserna lämnats i kapitel 15 i utredningens delbetänkande (SOU 2005:57). 5.2Konsekvenser för de offentliga finanserna Samtliga av utredningens förslag har konsekvenser för de offentliga finanserna genom att de var för sig påverkar inkomsterna från mer- värdesskattesystemet. Utredningens förslag sammantaget innebär dock att inkomsterna från mervärdesskattesystemet är oföränd- rade. Detta beror på att de förslag som utredningen lägger med innebörd att inkomsterna för staten minskar finansieras genom att den reducerade skattesatsen på livsmedel avskaffas. sänks den generella momssatsen i en utsträckning som medför att statens inkomster från mervärdesskattesystemet totalt sett är oförändrade (dvs. innebär budgetneutralitet). Utredningen har beräknat att det samlade förslaget innebär att normalskattesatsen kan sänkas från nuvarande till . Den exakta nivån för en budgetneutral skattesats i samband med ett genomförande av utredningens förslag bör mot bakgrund av bl.a. omfattningen av skatteutgiften för livsmedelsmomsen ses över närmare. Nedan redovisas vad förändringarna innebär inom respektive område. Först presenteras de förslag som medför minskade skatte- inkomster för staten och därefter förslaget som rör livsmedels- momsen. Det senare medför betydligt ökade skatteinkomster och därmed möjliggörs såväl finansiering av utredningens övriga förslag som en sänkning av normalskattesatsen med drygt 2 procent- enheter. 5.2.1Utövande konstnärers framförande av verk Utredningens förslag innebär att mervärdesskatt skall tas ut för de utövande konstnärernas framförande av upphovsrättsligt skyddade verk. I gruppen utövande konstnärer ingår bl.a. skådespelare, musiker och en rad andra artister. De utövande konstnärernas om- sättningar kommer genom förslaget att beskattas med en skattesats om . De kommer dock också att få rätt till avdrag för ingående skatt på de inköp de gör för sina framträdanden. I kom- bination med den låga skattesatsen () kan därför förslaget inte förväntas ge något tillskott till statsfinanserna.1 Det har inte varit möjligt att närmare beräkna de totala effekter- na av utredningens förslag utan det blir mer fråga om grova upp- skattningar av de statsfinansiella effekterna utifrån uppgifter som utredningen fått från . Verksamhet som bedrivs av utövande konstnärer ingår i SNI-kod 92310 (Konstnärlig, litterär och artistisk verksamhet).2 I denna SNI-kod ingår således utöver artistverksamhet även annan konstnärlig verksamhet. Bland de näringsidkare som förekommer under denna SNI-kod kan det därför finnas sådana konstnärer som inte är skattskyldiga för om- sättningar av egna konstverk.3 Bland annat av den anledningen har det varit svårt att få fram tillförlitliga underlag för en beräkning av effekterna av utredningens förslag avseende utövande konstnärer. 1Jfr avsnitt 13.4 i delbetänkandet. I tabell 13.3 (s. 423) finns en jämförelse av utgående moms i förhållande till ingående moms för företag inom kulturområdet där den största delen av omsättningen beskattas . 2SNI betyder Svensk Näringsgrensindelning och bygger på EU:s standard, NACE. 3Konstnärer kan enligt 1 kap. 2 a § ML omsätta konstverk utan att bli skattskyldiga om beskattningsunderlaget understiger . För näringsidkare som ingår i SNI-kod 92310 kan den totala omsättningen som inte belagts med mervärdesskatt beräknas till ca . Vid en skattesats på uppgår då den utgående skatten till . Den ingående skatten som avser dessa omsättningar kan utifrån summan av företagens kostnader som normalt är momsbelagda uppskattas till ca vid en skattesats på 22,9 procent.4 Det skulle medföra att den avdragsgilla ingående skatten klart kommer att överstiga den utgående skatten och att en statsfinansiell kostnad i storleksordningen skulle uppkomma. I detta belopp ingår emellertid, som nämnts, även verksamheter som avser undantagna omsättningar av konstverk, vilket medför att den stats- finansiella kostnaden för förslaget sannolikt är lägre. Det beräknade beloppet får därför ses som ett maxbelopp. Det kan i vart fall inte förväntas att införandet av en skatteplikt för utövande konstnärer medför ett tillskott till statsfinanserna. 5.2.2Konstverk, samlarföremål och antikviteter Vid beräkning av de statsfinansiella effekterna av förslaget att ändra skattesatsen för upphovsmannens omsättning av konstverk samt för import av konstverk, samlarföremål och antikviteter har underlag från och använts. Uppgifterna från avser hur mycket utgående moms med skattesatsen som redovisats av fysiska personer med SNI-kod 92310, Konstnärlig, litterär- och artistisk verk- samhet. Detta belopp har beräknats till 6,71 miljoner kronor.5 kan beloppet beräknas till 7,3 miljoner kronor.6 Vid en sänkning av skattesatsen från kommer beloppet att halveras. Effekten av en sådan sänkning kan därför 4Summan av förvärv som är momsbelagda har uppskattats till 488,7 miljoner inkl moms. Den ingående skatten kan då beräknas till 488,7/1,25*0.229 vid en antagandet att förvärven är belagda med moms enligt normalskattesatsen. 5Under 2003 redovisades som utgående moms med skattesatsen 12 pro- cent för fysiska personer med denna SNI-kod 92310. Detta belopp har sedan justerats m.h.t. att skattskyldiga med denna SNI-kod även redovisat utgående moms utan att specificera om skattesatsen har använts. Detta ospecificerade belopp uppgick till . Vid antagande att andelen 12-procentsmoms av detta fördelar sig på motsvarande sätt som vid den där skattesatsen framgår av redovisningen utgör av denna utgående skatt med skattesatsen (12 672 870*6,3/219,6). Totalt har därför beloppet beräknats till . 6Framskrivningen har skett med hänsyn till utvecklingen av privatkonsumtionen. kan beloppet beräknas till 7 304 426. Vid en halvering av skattesatsen skulle beloppet bli . beräknas till med avseende på upphovsman- nens omsättningar. När det gäller import av konstverk, samlarföremål och antik- viteter har uppgifter tagits fram av . De sammanlagda beskattningsunderlagen vid import av sådana föremål uppgick enligt uppgifterna till ca . kan beloppet beräknas till ca 294 miljoner kronor.7 Den mervärdes- skatt som skall utgå med anledning av importen kan därför till följd av utredningens förslag beräknas minska med ca 17,7 miljoner kro- nor. Sammantaget kan därmed skatteuppbörden beräknas minska med hänförligt till import av konst- verk, samlarföremål och antikviteter samt upphovsmannens om- sättning av konstverk. Det bör emellertid noteras att i de fall den som förvärvar eller importerar de aktuella föremålen gör avdrag för den ingående skatten enligt ML:s allmänna regler eller har rätt till återbetalning uppkommer inte några effekter för det slutliga skatteuttaget. An- vänds i det efterföljande beskattningsledet marginalmetoden eller saknar förvärvaren rätt till avdrag kommer dock det slutliga skatte- uttaget att påverkas.8 Några närmare uppgifter om avdragsmöjlig- heter eller beskattningsmetod i efterföljande led är inte möjligt att ta fram. Detta medför emellertid att effekterna på statsfinanserna kan bli något mindre än det ovan beräknade beloppet på 21,3 mil- joner kronor och att detta belopp därför kan ses som ett max- belopp. Den statsfinansiella effekten av att ändra skattesatsen för transport i skidliftar från kan beräknas till . Vid beräkningen har underlag från SCB avseende SNI-kod 92611 (Skidsportanläggningar) använts. Enligt SCB:s prognos kan den omsättning som redovisas som underlag för moms beräknas till . Den statsfinansiella effekten har därför beräknats till av . 7Framskrivning har gjorts med hänsyn till privatkonsumtionen. 8Angående effekterna vid de olika beskattningssätten se avsnitt 4.5.5. Utredningens förslag innebär att den reducerade skattesatsen på livsmedel på avskaffas. Den statsfinansiella effekten av ett borttagande av denna skatteutgift beräknas till 18,4 miljarder för år 2006.9 Utredningen har med hjälp av en mikrosimuleringsmodell, FASIT, i samband med beräkningar av fördelningspolitiska effekter överslagsmässigt beräknat hur mycket den budgetneutrala skatte- satsen kan sänkas om normalskattesatsen också omfattar livsmedel.