sou · GUB3101 · 2007-01-01 00:00:00 — En bedömning är att det bland betesmarkerna skulle finnas marker som är möjliga att om- vandla till ängsmarker.TPF28FPT Djurtätheten måste öka även om det bara är dagens kvarvarande marker som ska behållas. Gårdsstöden kompenserar delvis företa- gen för de ändrade villkoren genom att ge företagen en viss betal- 27TP PT (2006) Konsumtionen av livsmedel och dess näringsinnehåll, Statistik- rapport 2006:2 –2004 har totalkonsumtionen per person och år av kött ökat 28TP PT Jfr /tuva Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön ning för att hålla markerna öppna. Jordbruksreformen kan också förväntas förstärka den pågående strukturomvandlingen, där jord- bruksföretagen blir färre men med samma arealer i bruk. Storleks- rationaliseringen medför större avstånd mellan brukningscentrum och de yttre markerna, vilket försvårar djurhållning som i sin tur hotar betesmarkerna.TPF29FPT Rätt utnyttjat finns här en nisch för rent betesinriktade företag som vill utnyttja den potential markerna har för kött- och land- skapsproduktion. Det är viktigt att identifiera nya företagstyper, områden, djurslag och marker där de ekonomiska förutsättningarna är goda. I gränslandet mellan livsmedels- och naturproduktion kan företag hitta nya marknader i olika funktioner, till exempel vinter- stallning, tillsynsverksamhet och djurtransporter mellan marker. Argumenten för ett aktivt brukande är många. De stigande bensin- och energipriserna kan komma att skapa fler alternativ inom den areella näringen. Livsmedelsproduktion och bioenergiproduktion måste kunna samexistera. Förutsättningar för ett aktivt brukande där energiråvara produceras blir belysta i den särskilda utredning som tillsatte 2005TPF30FPT. Den särskilde utredaren lämnar sitt betänkande . Landsbygden har en självklar roll som energiråvaruleverantör. Detta kommer kanske att vara ett av landsbygdens starkaste bidrag till en hållbar utveckling. Men energiråvaruproduktion medför också ett antal hot, exempelvis inom natur- och kulturvården. Det gäller särskilt om man adderar en kommande energiproduktion till den redan dominerade råvaruproduktionen. Stärkt kunskap om landskapets olika värden och om konkurrensen mellan dessa är därför nödvändig. 29TP PT (2006) Betesmarkerna jordbruksreform – hot och möjlig- heter SJV 2006:3 30TP PT Jo 2005:05 Jordbrukets roll som bioenergiproducent, beräknas avsluta sitt arbete jfr också fakta i Direktiv, 2005:85, 2006:56. SOU 2006:101 Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön Ta tillvara landskapets potential som producent av förnybar energi Stärk kunskapen om samband, mellan naturvärden, syssel- sättning och energiproduktion kopplat till samhällets energibe- hov. Beakta landskapets förändring när det tas i anspråk för ener- giproduktion och belys effekterna av denna förändring. 6.7.1Utveckla en hållbar energiproduktion på landsbygden Landskapet har stora möjligheter att försörja delar av energimark- naden samt att vara arena för ny teknikutveckling, såväl små- som storskaligt. Ur ett sårbarhetsperspektiv ger dessutom landsbygden, med utgångspunkt i landskapet, mycket goda möjligheter till en decentraliserad energiproduktion. En sådan lokal produktion som bland annat baseras på sol, vind, biogas, biomassa och småskalig vattenkraft kan komma att ge ett betydande och säkert bidrag till energiförsörjningen. Ur ett naturvärdesperspektiv beror energiomställningens effek- ter till stor del på vad som odlas var och hur. I områden med nor- malt sett intensiv spannmålsodling anses fleråriga bioenergigrödor kunna skapa positiva effekter för den biologiska mångfalden. Spannmål och oljeväxter för bioenergiproduktion anses ge växtfölj- der som blir mer ensidiga som en användning av växt- skydd kommer att öka, vilket kan vara negativt för miljön. En övergång till fleråriga grödor för energiproduktion skulle alltså ge positiva miljöeffekter.TPF31FPT registrerades för det särskilda stöd som EU inrättat för energiproduktion. var registrerade 2004. Utöver detta stöd kan odling av energigrödor ske på uttagna arealer och ändå ge samma gårdsstöd som för åker- arealerna i produktionen. Ett par procent av åkerarealen i används för energiproduktion. Avsättning sker bland annat till en anläggning i , vars produktion av etanol skapar en marknad motsvarande öppna fält. Etanol ut- vinns framförallt från vete. Havre, halm och salix är några av råva- rorna för eldning. Raps produceras för drivmedelsanvändning 31TP PT (2006) Bioenergi – ny energi för jordbruket, SJV 2006:1 Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön (RME).TPF32FPT Men även mindre småskaliga anläggningar kan vara vik- tiga mottagare av energiråvara. Exempel finns på gemensamhetsan- läggningar som värms upp av lokala fjärrvärmesystem. Ett antal andra energikällor återfinns i debatten, bland annat svartlut, rör- flen, samt grenar och toppar (GROT) från skogsnäringen. De allt mer marknadsmässiga villkoren för jordbrukare gör att utrymmet finns för att välja energigrödor på en avsalumarknad eller för egen energiproduktion. Det är dock marknadspriserna som ska ställas mot alternativet att endast uppfylla skötselkraven på mar- kerna och erhålla gårdsstödet. Kalkyler som redo- visar säger att odling av raps för RME-produktion och salix för bioenergi har bäst förutsättning för att utveckla en lönsam verk- samhet. För områden där avkastningen inte är lika bra som i exem- pelvis stora delar av , är trädan ett kanske bättre alter- nativ än produktion av energiTPF33FPT. Drivmedel från spannmål och oljeväxter kan enbart vara ekono- miskt lönsamt om produktionen subventioneras och om etanolim- porten begränsas. Konkurrensen är hård inom en energikälla som etanolen, men agrara bränslen som RME och etanol möter också en konkurrens i bränsleproduktion från skogssektorn. Enligt Jord- bruksverket är alltså jordbruksgrödor för energiproduktion bero- ende av subventioner (baserat på dagens energipriser). Jordbruks- verket redovisar också beräkningar som visar att energiskogens energibalans har ett bättre utfall än motsvarande produktion från jordbruket. Salix från jordbruket kan konkurrera med skogen efter- som dess balans är i nivå med energiskog från skogsmarkerna.TPF34FPT 6.8Förebygg effekter av klimatförändringar Klimatförändringar och frekvensen av extrema vädersituationer påverkar ekosystemen och val av grödor. Val av växtföljder kan bli allt viktigare beroende på hur förändringarna slår i landet och kan- ske framför allt i omvärlden. Ökad nederbörd i kombination med mildare vintrar kommer att öka läckaget av tidigare organiskt bun- den växtnäring. Mildare vintrar leder kanske också till ökad biolo- gisk aktivitet i marken. Exakt kunskap om hur konsekvenserna blir är omöjliga att formulera. Baserade på scenarier, redovisas emeller- 32TP PT se ovan 33TP PT se ovan 34TP PT se ovan SOU 2006:101 Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön tid allt mildare vintrar och varmare somrar, med längre vegeta- tionsperiod som konsekvens. Nederbörden ökar i de flesta delar av och speciellt . Även extrem nederbörd beräknas öka. En annan konsekvens av ett förändrat klimat rör den biologiska mångfalden i såväl odlingslandskapet som i skogsmarken. Livsbe- tingelserna för enskilda arter förändras och skydds- och bevaran- deinsatser för hotade arter kan komma att framstå som missriktade eller ineffektiva. Stärkt och fördjupad beredskap ökar möjligheten att på ett tidigt stadium kunna tillgodose råvarubehov på de mark- nader som på grund av miljöförstöring mist sin odlingskapacitet. Stärk beredskapen inför framtida klimatförändringar. Beakta de olika förutsättningar som finns för att täcka eventuella behov av odlingsarealer och markområden i övrigt. Stärk kunskapen om hur klimatförändringar kan påverka olika delar av landet. Klimatförändringar kommer att få stora konsekvenser för hela lan- det, men på olika sätt och i olika tidsperspektiv. Regionala variatio- ner och effekter på växtligheten och vattennivåer gör frågan viktig men hypotetisk. Till exempel kan en allt högre temperatur stimu- lera markorganismers livsbetingelser. En effekt av detta kan vara en omfattande markerosion och förstörd mark genom markpackning. Bland annat detta kan förväntas öka växtnäringsläckage, höja nit- rathalter i dricksvatten och ändra grundvattennivåerna. Växtnäringsämnenas inverkan på havens och sjöarnas kvalitet har en direkt återkoppling till landsbygden genom att badvattenkvali- teten försämras. Algblomningar minskar också naturmiljöns at- traktivitet. Klimatstressen ökar den biologiska mångfalden, åtmin- stone initialt. En höjd temperatur kan öka skördevolymerna och innebära utsikter till dubbla skördar per säsong. Klimatföränd- ringar skapar behov av beredskap inte bara på nationell nivå. () och hydrologiska institut () har i olika rapporter presenterat geotekniska konsekvenser som kan bli följden av klimatföränd- ringar. Även dessa skrivningar är hypotetiska men belyser ett antal frågor som en strategi bör kunna hantera. Rapporterna pekar på en Landskapets förändring – De areella näringarna, naturen och den kulturella miljön ökad risk för naturolyckor där samhällsstörningar kan förväntas om inte anpassningsstrategier finns. Extrema vädersituationer blottlägger samhällets sårbarhet, vilket inte minst visades vid Stormen 2005. Sårbarheten beror på anpassningsförmåga och graden av förberedelser i den fysiska pla- neringen. I rapporterna nämner SGI riskerna med stranderosion, som för- väntas öka med klimatets förändring. Erosionen anses kunna medföra att egendomar förstörs och att värdefulla friluftsområden försvinner. Låglänta områden längs exempelvis älvar ställs emel- lanåt under vatten. Andra problem som nämns är ras, skred och föroreningar i mark. tillsatte regeringen en utredning som ska kartlägga sam- hällets sårbarhet för klimatförändringar och hur samhällets kan an- passas till dessa. Utredningen ska redovisas och kom- mer bland annat att belysa naturolyckor.TPF35FPT överlämnade utredningenTPF36FPT sin första delrapport till regeringen. förutsätter att regeringen tar hänsyn till såväl landsbygdens sårbarhet som dess resurser i arbetet. 35TP PT (M 2005:03) Klimat och sårbarhetsutredningen, med uppgift att utreda effekterna av klimatförändringar och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minskas. Utredningen ska lämna sina förslag . Utredningen har överlämnat sin första delrapport till regeringen. även SOU 2006:94 Översvämningshot – Risker och åtgärder för , och 36TP PT Se ovan 7Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 7.1Villkor för en fungerande vardag på landsbygden Människors behov för att få en fungerande vardag är rätt lika. Där- emot skiljer sig förutsättningarna.TPF1FPT Därför måste lösningarna få vara olika oavsett var i landet vi bor och under livets olika skeden. anser att alla som bor på landsbygden har rätt till ett bra boende, trygghet, säkerhet och tillgänglig service, goda kommunikationer och en säkerställd tillgång till tekniska lös- ningar som bredband och mobiltelefoni. Livsmönster förändras kontinuerligt. väljer till exempel allt fler att bo i fritidshuset . Utveckla allsidiga boendeformer för unga, gamla och barnfa- miljer på landsbygden. Utred konsekvenserna för utökat delårsboende med syfte att hitta lösningar som ger kommuner med stor andel delårsboende rätt till kompensation och de delårsboende bättre demokratiska rättigheter i den kommun de vistas i . Öka kommunernas möjligheter att skapa bra bostäder med attraktionskraft genom mer flexibla strandskyddsregler. Stärk och utöka det statliga bostadsgarantisystemet med syf- tet att underlätta ny- och ombyggnation på landsbygden. 1TP PT (2006) Arbetsrapporter om Kommersiell och offentlig service på lands- bygden, Transportsystemet i gles- och landsbygden, Boende i gles- och landsbygd, En studie av kommunala översiktsplaner i gles- och landsbygder. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Stärk möjligheterna att bevara, utveckla och bruka den kul- turhistoriskt värdefulla boendemiljön. Utveckla positiva incitament för invandrare att flytta till lands- bygden. På vissa orter i landet är tillgången till bostäder för liten, inte minst för ungdomar och unga barnfamiljer. bor äldre kvar i sina alltför svårskötta och stora hus i brist på seniorbostäder. På andra orter gapar hyreshus tomma och rivning ses ofta som det enda al- ternativet. I attraktiva skärgårdsområden finns särskilda problem med ökande fastighetspriser och minskat antal helårsboende. Utökade möjligheter till boende innebär att ekonomisk aktivitet skapas, att människors vardag i ett socialt perspektiv blir rikare och att mark och byggnader vårdas och förädlas. Det bildar underlag för lokal service och nya arbetstillfällen. Generellt i , går det trögt med integrationen av människor med ursprung i andra länder. minskar befolkningen i många landsbygdsregioner. I dessa regioner behövs också arbets- kraft, inte minst inom den offentliga sektorn, delvis beroende på en skev befolkningsstruktur med många gamla. Integration av männi- skor med utländsk bakgrund kan bidra till utveckling på landsbyg- den. Ökad inflyttning skulle i ännu större utsträckning kunna bidra till arbetskrafts- och kunskapsförsörjning, serviceunderlag, skatte- bas, serviceutbud och företagsbredd. Lika viktigt är det att de som bor på landsbygden får kunskap och insikt om vilken resurs dessa nya invånare kan bidra med för utveckling och tillväxt. Integ- ration bygger på ömsesidig respekt, engagemang och vilja. Kort sagt: Här behövs alla människor! På samma gång kan förut- sättningar skapas för individen att utvecklas och bli integrerad i samhället. visar i en studie att drygt 270 000 personer med utländsk bakgrund bor i gles- och landsbygdskommuner, vil- ket inkluderar även boende i dessa kommuners centralorterTPF2FPT. Per- soner med utländsk bakgrund inkluderar även dem som är födda i något av de andra nordiska länderna. Ungefär 140 000 utlandsfödda 2TP PT , (2005) Integration och regional utveckling, Om utrikes födda i gles- och landsbygder, Arbetsrapport Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden personer bor () i gles- och landsbygdsområden utanför tät- orter som är större än 3 000 invånare. Den stora majoriteten () av befolkningen med utrikes bakgrund bor i tätortsområ- den och då framför allt i storstadsområdena. fokus ligger framför allt i de befolkningsmäs- sigt mindre områdena som gles- och landsbygder utgör. Detta är områden där så få som 20 personer kan ha stor betydelse för sko- lans eller livsmedelsbutikens fortlevnad. Perspektivet är med andra ord annat än i storstadsområdenas förorter. Av studien framgår också att invandrare har jobb i mindre ut- sträckning än svenskar generellt, men i gles- och landsbygdskom- muner har invandrare arbete i något högre utsträckning än invand- rare i tätortskommuner. Män har i allmänhet högre förvärvsfre- kvenser än kvinnor, utom i glesbygd, där kvinnor arbetar i högre utsträckning än män. Att rekrytera personer med utrikes bakgrund till landsbygdsregioner Flera kommuner försöker rekrytera nya invånare såväl från andra kommuner som från andra länder. Motiven är vanligen att öka be- folkningen, locka fler unga och att rekrytera olika typer av arbets- kraft. Några riktar sig till särskilda målgrupper, anordnar andra möten, skickar brev och använder sig av reklam. Ofta sker det i samverkan med andra kommuner, orga- nisationer, företag och myndigheter, till exempel Arbetsförmed- lingen. En av glesbygdskommunerna i studien, , har tagit reda på vilket behov av arbetskraft som finns i kommunen. I samarbete med ett par stadsdelsnämnder i segregerade områden i har de sedan funnit människor som antingen har utbildning eller är beredda att utbilda sig och flytta. Några familjer har flyttat till , fått utbildning på plats och jobb. har Norrlandsför- bundet, som består av ett antal norrlandskommuner, startat ett motsvarande projekt som beräknas löpa –2007. Många invandrare kommer från länder där landsbygden är för- knippad med fattigdom och dåliga boendemiljöer. En relevant fråga är därför vilken kunskap invandrare har om svenska gles- och landsbygdsregioner. Om kunskapen är otillräcklig är nästa fråga: Skulle fler flytta till dessa regioner om de kände till förhållandena Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Stämmer dessutom tesen om den befolkningsmässigt lilla mil- jöns positiva inverkan på integration, kan personer med utländsk bakgrund vara en viktig resurs att räkna med i de kommuner som och behöver arbetskraft och företagare. Omvandling av helårsbostäder till delårsbostäder i attraktiva lands- bygdsområden kan utgöra ett problem både för landsbygdskom- munerna och för möjlighet för helårsboende att finna bostäder. Strandskyddslagstiftningen och dess tillämpning kan vara ett hinder när det gäller möjligheten att erbjuda attraktiva bostadsom- råden. Detta belyses ytterligare senare i detta kapitel (strand- skydd). Kommunerna stimulerar boende på landsbygden i alltför liten omfattning. Landsbygdens bristande tillgång till hyresbostäder, framför allt i mindre byar, begränsar möjligheten för intresserade människor att bo på landsbygden och hindrar äldre och yngre att etablera boende i annan form i hembygden. Avsaknaden av hyresformen kan också bidra till att omsättningen av fastigheter blir låg och att marknads- priserna inte utvecklas i takt med produktionskostnaderna. Avsak- naden av alternativa boendeformer kan också utgöra ett hinder för företag vid nyrekrytering av personal. Det statliga bostadsfinansieringssystemet innehåller , för- utom lånegaranti, inte några inslag som stimulerar boende på landsbygden. Avsaknaden av kreditmöjlighe- ter till köp och ombyggnad av äldre fastigheter är en fara för un- derhållet av bevarandevärda kulturbyggnader i landbygdens fastig- hetsbestånd. Attraktiva miljöer uppstår när bebyggelse planeras och får växa med hänsyn till lokala kultur- och naturvärden. Möjligheter till ett ökat boende på landsbygden finns framför allt på den tätortsnära landsbygden i vissa delar av landet. Förutsättningar och mål för tätortsutveckling respektive lands- bygdsboende bör belysas allsidigt, till exempel i kommunernas Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden För att stimulera byggandet och även utnyttjandet av befintliga bostadsmöjligheter kan kommunerna exempelvis ak- tivt förmedla kontakt med de lokala utvecklingsgrupper som har inventerat lediga hus och tomter på landsbygden. På bedömde lokalbefolkningen att det behövdes fler barnfamiljer för att säkerställa skolans överlevnad, men bostäder saknades. Eftersom kommunen inte ville engagera sig tog bygdens innevånare saken i egna händer och bildade ett kooperativt fastig- hetsbolag (se exempelsamlingen). Kommunerna kan också underlätta byggandet genom att på för- hand informera om lämpliga hustyper och byggmöjligheter i käns- liga kulturmiljöer eller lätta på bygglovplikten i sådana landsbygds- områden där skyddsintressena inte är så starka. Kommunernas hemsidor kan informera om vilken service och vilka byggförutsätt- ningar som finns i olika landsbygdsområden och förmedla länkar till utvecklingsgrupper, lokala mäklare och byggföretag. Ta vara på det lokala engagemanget! Många lokala utvecklings- grupper engagerar sig inom boendeområdet, bland annat genom att kartlägga lediga hus och gårdar, köpa rivningshotade lägenheter, utveckla lokalt äldreboende och söka nya småhustomter. Ett ökat kommunalt engagemang i samverkan med den lokala nivån kan stärka förutsättningarna för att fler vill bo på landsbygden. Ett ex- empel på det är när Framtidsgruppen i lockade med tomter utöver det vanliga för att få inflyttare till . (se vidare exempelsamlingen). En framtida nationell strävan att ge landets kommuner möjlig- heten att själva fatta beslut om byggnation inom vissa strandnära områden stärker förutsättningarna att ta vara på landsbygdens at- traktionskraft. Stärkta möjligheter till statliga kreditgarantier inom marknads- svaga områden till alla typer av fasta boendeformer kan bidra till en positiv utveckling av boendet och till att bevara den kulturmiljö som landsbygdens byggnader i många fall utgör. Stärkta kreditga- rantier till ny- och ombyggnader skulle med all sannolikhet inne- bära att efterfrågan i framför allt attraktiva områden ökar vilket, medför stigande marknadspriser. Stimulans av möjligheterna till boende i fritidshusfastigheter un- der längre tidsperioder skulle aktivt kunna bidra till ett ökat bo- ende på landsbygden. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden 7.2.3Egna hem och hyresbostäder Den klart övervägande delen av hushållen på landsbygden bor i egna hem. En vanlig rekommendation är att när ny be- byggelse ska uppföras så bör det ske i anslutning till befintliga bo- endeområden, eftersom man är angelägen om att befintliga tek- niska försörjningssystem och övrig infrastruktur ska utnyttjas. Hyresbostäder i kommunerna finns främst i större tätorter och enbart i begränsad omfattning i de mindre byarna och på lands- bygden, vilket bland annat innebär: Att äldre som vill byta från eget småhus till hyresbostad endast i liten omfattning har möjlighet att bo kvar i den egna hembygden. Att det blir svårt för ungdomar på landsbygden som vid den för- sta flytten från föräldrarna vill prova att bo kvar på samma ort men i egen bostad. Att personer i tätorter och i städer som vill prova att bo på landsbygden har mycket begränsade möjligheter att provbo utan att köpa. Att det lokala näringslivet, till exempel i turistbygder, kan få svå- righeter att rekrytera arbetskraft. En kommun som tidigt har satsat på byggande av små hyresbo- städer på landsbygden är i med knappt 14 000 invånare. byggde under 1980- talet små hyresbostäder med två eller fyra lägenheter vardera i ett tiotal byar. Dessutom har kooperativ och byalag i tre mindre byar byggt bo- städer för äldre i hus med sex till åtta lägenheter vardera. Projekten har möjliggjorts genom anordningsbidrag för gruppboende, som underlättade för äldre att bo kvar i hembygden och i en mer lättskött lägenhet. frigjordes större hus och gårdar för inflyttning av barnfamiljer. Finansieringsfrågan utgör ett problem för byggandet av hyresbo- städer på landsbygden, liksom för byggandet av egnahem. Det statliga bostadsfinansieringssystemet innehåller , för- utom lånegaranti, inte några inslag för att underlätta boende på landsbygden. Utmaningarna för en fungerande vardag – livsvillkoren på landsbygden Av den allmänna samhällsdebatten och vid rådslag har vi konstaterat att många efterfrågar en flexiblare ut- formning av strandskyddslagstiftningen. Så här skriver till exempel kommun i sin översiktsplan: I kommunen finns ett antal sjöar där friluftslivets intressen är mycket svagt, som dessa områden är glest bebodda med negativ befolkningsutveckling. Enligt kommunens uppfattning bör det därför vara möjligt att i de glest bebyggda delarna med lågt be- byggelsetryck, förena en planmässig behandling av strandskyddet med behov av skydd för det rörliga friluftslivet samt djur- och växtlivet. har i en departe- mentsskrivelse lagt fram förslag till ett förnyat strandskyddTPF3FPT. Ut- redningen föreslår lättnader i strandskyddet för åtgärder som lång- siktigt bidrar till lokal eller regional utveckling för en kommun med god tillgång till inlandsstränder. Ett antal sådana kommuner har valts ut. Flera remissinstanser anser det olämpligt att regeringen scha- blonmässigt förordnar vilka kommuner som ska kunna medge lätt- nader i strandskyddet. Kommungränserna är inte funktionella i detta sammanhang. I stället bör alla kommuner få möjlighet att i sina översiktsplaner föreslå vilka områden som har god tillgång till inlandsstränder och där utvecklingen av landsbygden är angelägen.