sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — 19 Utöver traditionella har även använt speciella s.k. vitryggsavtal för vitryggig hackspett. Myndigheten har även slutit s.k. ekoparksavtal med . 20 , Redovisning av regeringsuppdrag om naturvårdsavtal, . 21 , och områdesskydd, Instrument och former för det formella skyddet, PM, . 22 , och områdesskydd, Instrument och former för det formella skyddet, PM, . Olika former för skydd av skog SOU 2006:81 242 är, enligt , en grundförutsättning för det framtida arbetet med . Finansministern har som svar på en riksdagsfråga på detta tema konstaterat att det bl.a. mot bakgrund av utvecklingen av rättspraxis finns skäl att frågan om beskattningen av inkomster från ses över i ett lämpligt sammanhang.23 14.3.6 resurser för biotopskydd och naturvårdsavtal har disponerat medel för att kunna ingå civilrättsliga avtal i form av för skogliga naturtyper. I regleringsbrev för anges att anslagspost 2 för anslag 41:2 avser kostnader för intrångsersättning och vissa civilrättsliga avtal på naturvårdsområdet. som omfattar för och får i första hand användas till att täcka statens kostnader för intrångsersättningar som följer av beslut om att inte meddela avverkningstillstånd i fjällnära skog (18 § SVL), beslut om att inrätta biotopskydd (7 kap. 11 § ) och beslut om samrådsplikt (12 kap. 6 § ). I andra hand får anslagsposten användas för att täcka statens kostnader för och i tredje hand till skötsel av områden som har skyddats enligt ovan. kostnader för hantering av och biotopskydd får enligt regleringsbrevet täckas upp till högst . 14.3.7 Natura 2000-områden Natura 2000 är ett EU-initierat nätverk av skyddsvärda områden i med syfte att skydda djur och växter från utrotning och att förhindra att deras livsmiljöer förstörs. har listat cirka 4 100 områden med en total yta på drygt 6 miljoner ha. Natura 2000 innebär inget formellt skydd i sig. är dock av områdena skyddade som nationalparker eller naturreservat. Områdena som inte har skyddats formellt kan nyttjas och brukas, så länge området och de arter som ska skyddas garanteras en gynnsam bevarandestatus.24 23 Finansminister , Svar på riksdagsfråga 2005/06:1111, . SOU 2006:81 Olika former för skydd av skog 243 14.4 Nationell strategi för formellt skydd av skog gav regeringen och i uppdrag att ta fram en fördjupad strategi för arbetet med formellt skydd av värdefulla naturområden på skogsmark.25 presenterade och en sådan strategi.26 I strategin konstateras att samordning mellan de dåvarande skogsvårdsstyrelserna och länsstyrelserna samt en god dialog med markägaren krävs i valet av bevarandeform för att få ett kostnadseffektivt och funktionellt formellt skydd som ser till helheten och hindrar värdefulla områden att falla mellan stolarna. Mot bakgrund av denna risk listades ett antal övergripande riktlinjer för hur de olika bevarandeformerna bör användas inom delmål 1 Levande skogar (se bilaga 2). framhölls det att de varierande förutsättningarna i landet gör att mer preciserade riktlinjer för hur bevarandeformerna ska användas och samverka ska utarbetas i länsvisa strategier. Inom ramen för regeringsuppdraget gjordes även en analys av förekomsten av skyddsvärd skog. Underlagen i denna frekvensanalys låg till grund för de regionala arealmål som också togs fram inom ramen för regeringsuppdraget. De regionala arealmålen utgör i sin tur basen för det pågående arbetet med att ta fram de regionala strategier för skydd av skog som respektive länsstyrelse utarbetar. 14.5 Pågående översyn av skyddsformerna för skog miljömålsproposition konstaterade regeringen, i likhet med flera remissinstanser, att det krävs en avsevärd intensifiering av åtgärder för att delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark ska nås.27 Vidare konstaterade regeringen att i ett tillkännagivande hade framhållit att en större andel av avsättningarna bör ske genom frivilliga åtaganden och att naturvårdsavtal bör utnyttjas i betydligt större utsträckning än . Regeringen ansåg bl.a. mot bakgrund av dessa iakttagelser att det bör påbörjas en utvärdering av den långsiktiga samhällsekonomiska kostnadseffektiviteten av de olika naturvårdsinstrumenten för de statliga avsättningarna av 25 Uppdraget gavs i form av liktydiga skrivningar i respektive myndighets regleringsbrev för . 26 och , Nationell strategi för formellt skydd av skogsmark, . 2004/05:150. hade exempelvis konstaterat att målet med den dåvarande takten i arbetet nås först . Olika former för skydd av skog SOU 2006:81 244 skogsmark i form av naturreservat, biotopskyddsområden och NVavtal och skogsbrukets frivilliga avsättningar. Utvärderingen bör, enligt regeringen, även beakta effekter för lokal sysselsättning och andra regionalpolitiska konsekvenser. Regeringen angav att man hade för avsikt att låta Statskontoret utföra en sådan utvärdering och återkomma till i frågan. Vidare konstaterade regeringen att redovisningen av regeringsuppdraget om skyddsvärda statliga skogar hade visat att det finns många statligt ägda skogsområden med höga bevarandevärden som kan bidra till att nå Levande skogars delmål 1. Regeringen aviserade därför även avsikten att låta utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen. gav regeringen sedermera Statskontoret nämnt uppdrag.28 I uppdragsbeskrivningen framgår att Statskontoret utöver att göra en utvärdering av befintliga naturvårdsinstrument också ska bedöma hur statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen av hela miljökvalitetsmålet Levande skogar. Uppdragen ska redovisas . 14.6 Nya former för skydd av skogsmark anger att det blivit allt tydligare att myndigheten utöver biotopskyddsområden och behöver ytterligare verktyg för att hantera olika värden i skogen och de varierande behov som finns i olika situationer.29 Olika typer av avtal med varierande syfte skulle, enligt , kunna komplettera de befintliga instrumenten i skogen och tillfredställa nya behov. Några alternativ redovisas i följande avsnitt. 14.6.1 Avtal rekreation Avtal för ett område där markägaren anpassar åtgärder eller avstår från åtgärder som inte är önskvärda för friluftsliv och rekreation. Liksom för utbetalar staten ekonomisk ersättning . Om markägaren så medger kan även ersättningslösa avtal träffas. Avtalslängden bör vara . 28 Regeringsbeslut 14, Uppdrag till Statskontoret med anledning av det fortsatta arbetet med miljökvalitetsmålen, , dnr. M2006/275/Na. 29 , och områdesskydd, Instrument och former för det formella skyddet, PM, . SOU 2006:81 Olika former för skydd av skog 245 14.6.2 Avtal kulturmiljövärden Avtal för ett område där markägaren anpassar eller avstår från åtgärder i syfte att bevara och synliggöra kulturmiljövärden. I övrigt motsvarande villkor som för avtal rekreation. 14.6.3 Kombinationsavtal Avtal för områden där det finns ett kombinerat mål med produktion och miljö (biologisk mångfald), t.ex. i syfte att bevara kontinuitetsvärden i träd- och markskikt. Syftet skulle, enligt , även kunna vara att bevara, utveckla och/eller producera kvaliteter i överensstämmelse med fastställda åtgärdsprogram för hotade arter och livsmiljöer. Avtalet innebär att markägaren anpassar eller avstår från skogsbruksåtgärder som skadar vissa värden. Till dessa avtal kopplas alltid ett skötselavtal. Avtalslängden bör vara och ekonomisk ersättning utbetalas av staten . 14.6.4 Avtal på fastighetsnivå Ett fastighetsvis arbetssätt innebär att rådgivning och särskilda stödmöjligheter vid ett samlat tillfälle riktas till markägare som har fastigheter med stor andel natur- och kulturmiljövärden eller sociala värden. Arbetssättet ska, enligt , ses som ett komplement till biotopskydd och naturvårdsavtal och ge markägaren en stabil grund för avvägningen mellan produktion och miljö på fastigheten som det ger ett kostnadseffektivt arbetssätt med att uppnå de skogspolitiska målen. Arbetssättet innebär att markägaren och skriver en frivillig avsiktsförklaring om vilken skötsel som ska eftersträvas i utpekade bestånd på fastigheten. Målet är att bevara eller utveckla olika värden på fastigheten avseende exempelvis rekreation, rennäring, kulturminnen, sumpskogar, kontinuitetsskogar etc. Genom anpassade skötselåtgärder kan markägaren i samma bestånd utnyttja en del av produktionen och bevara värdefulla miljöer. Stödet är inte rättighetsbaserat utan kan riktas till vissa områden, t.ex. till markägare i utpekade s.k. värdetrakter i de länsvisa strategierna för formellt skydd och till fastigheter med av Olika former för skydd av skog SOU 2006:81 246 skogsmarken klassad som rik på natur- och kulturmiljövärden eller sociala värden. För de anpassningar av skötseln som görs kan viss ekonomisk ersättning utgå. Instrument bör, enligt , kunna rymmas inom ramen för det landsbygdsutvecklingsprogram som ska gälla . 14.6.5 Arrenden En modell för avtal mellan staten och skogsägare som bör kunna vara användbar för att säkerställa natur- och eller kulturmiljövärden är arrenden. 247 15 Frivilliga avsättningar 15.1 Direktiven I enlighet med miljökvalitetsmålet Levande skogar undantas stora arealer värdefull skogsmark från skogsbruk genom såväl formella som frivilliga avsättningar. Enligt regeringens direktiv till ska utredaren beskriva de frivilliga naturvårdsavsättningarnas kvalitet och lokalisering och den dokumentation som finns om dessa områden. 15.2 Frivilliga avsättningar – ursprung och definition Det skogspolitiska beslutet innebar en ökad frihet för skogsägarna att själv avgöra hur skogen ska brukas. Denna frihet förutsatte att skogsnäringen tog ett betydande eget sektorsansvar för miljöfrågorna. Ansvaret för områdesskyddet blev därmed ett delat ansvar mellan skogsägarna och samhället. De frivilliga avsättningarnas ökande betydelse sågs som ett tydligt uttryck för detta och var ett viktigt komplement till det av samhället beslutade och finansierade områdesskyddet. Begreppet frivilliga avsättningar introducerades när fick regeringens uppdrag att utvärdera den nya skogspolitikens effekter. överlämnade en rapport om biotopskydd, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar m.m.1 till regeringen. Av rapporten framgår att ett frivilligt avsatt (sparat) hänsynsområde omfattar minst 0,5 ha avsatt sammanhängande produktiv skogsmark där skogsbruk och andra åtgärder som kan skada områdets natur- och kulturvärden inte ska utföras. Med frivilligt avsatt menas att markägaren själv har fattat beslut om att spara området. Det är således inte sparat som en följd 1 , Omfattning och innebörd av biotopskydd, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar m.m. (dnr N96/80). Frivilliga avsättningar SOU 2006:81 248 av ett myndighetsbeslut eller ett formellt avtal och ingen ersättning har betalats ut. som omfattas av formellt områdesskydd (naturreservat, biotopskydd eller naturvårdsavtal) medräknas således inte. Samma sak gäller impediment eller andra ägoslag än skog. Frivilliga avsättningar kan lämnas för fri utveckling men även vara föremål för aktiv skötsel. Denna skötsel bör då syfta till att stärka eller bevara områdets natur-, kultur- eller andra värden. rapport2 överlämnades sedermera tillsammans med i Sverige3 till Miljövårdsberedningen. Miljövårdsberedningen hade regeringens uppdrag att yttra sig över i vilken omfattning arealen skyddad produktiv skogsmark behövde utökas samt att föreslå former för att åstadkomma detta. 15.3 Miljövårdsberedningen om frivilliga avsättningar Miljövårdsberedningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Skydd av skogsmark, behov och kostnader.4 Beredningen refererade ovan nämnda undersökning av de frivilliga avsättningarnas förekomst, kvalitéer m.m. Av den studien, som hade genomförts i form av en enkät- och intervjuundersökning, framkom bl.a. att små- och mellanskogsbruket hade avsatt cirka 200 000 ha hänsynsområden vilket motsvarade av arealen.5 Motsvarande siffror för storskogsbruket var 100 000 ha eller av arealen.6 Beträffande områdenas naturvärden konstaterades det att drygt hälften av små- och mellanskogsbrukets frivilliga avsättningar uppgavs ha biologiska värden. Övriga områden angavs ha estetiska, kulturella eller andra värden. En femtedel av arealen ansågs vara olönsam för skogsbruk. I Miljövårdsberedningens betänkande konstaterades också att det var svårt att dra en gräns mellan vad som är att betrakta som lagkrav företrädesvis krav på hänsyn vid avverkning enligt 30 § SVL och vad som kunde anses vara en frivillig avsättning. hade i sitt underlag gjort bedömningen att ungefär 2 resulterade även i ett s.k. meddelande från myndigheten; , Naturskydd och naturhänsyn i skogen, Meddelande 1997:1. 3 , Skogsreservat i , (Rapport 4707), 1997. 4 SOU 1997:97. 5 Småskogsbruket omfattar innehav på mellan 5 och 5 000 ha, mellanskogsbrukets omfattar ägare med ett innehav på mellan 5 000 och 70 000. Ägare med mer än 70 000 ha tillhör storskogsbruket. 6 Avser områden nedanför det fjällnära området. SOU 2006:81 Frivilliga avsättningar 249 en tredjedel av den lämnade arealen var att betrakta som frivillig avverkningshänsyn. Övrig lämnade areal ansågs vara sådana områden som föll inom ramen för de krav på hänsyn som kunde ställas med stöd av 30 § SVL och som alltså inte kunde anses vara en frivillig avsättning. 15.3.1 Lägre naturvärden än i reservat och ansåg i sitt underlag till Miljövårdsberedningen att de frivilligt avsatta hänsynsområdena verksamt bidrar till att uppfylla miljömålet. ansåg dock att de frivilliga områdena i genomsnitt har lägre naturvärden än reservat och att det långsiktiga bevarandevärdet av små områden är osäkert. Det senare då värdet till viss del är beroende av dess läge i förhållande till värdefulla områden i omgivningen. När det gäller områdenas varaktighet hade hälften av markägarna i små- och mellanskogsbruket uppgivit att avsättningarna kommer att bestå så länge de råder över marken. sa att de kommer att bestå tillsvidare. Hälften av områdena var dokumenterade på något sätt och av markägarna hade meddelat någon utomstående sin avsättning. Storskogsbruket ansåg att avsättningarna skulle bestå tillsvidare, tills naturvärdena var borta eller tills ny kunskap visade att det fanns andra områden som var mer angelägna att bevara. 15.3.2 Varaktigheten osäker och kommenterade varaktighetsfrågan med att det fanns viss osäkerhet. Under nuvarande ägare eller, för storskogsbrukets del, innevarande planeringsperiod fann de båda myndigheterna dock ingen anledning att ifrågasätta avsättningarnas varaktighet. Värdet av avsättningarna på lång sikt ansågs dock öka om informationen om dem gjordes tillgänglig för någon utomstående, t.ex. . Miljövårdsberedningens förslag låg delvis till grund för de förslag som regeringen presenterade i propositionen Svenska miljömål, miljöpolitik för ett hållbart Sverige.7 I denna proposition föreslogs femton miljökvalitetsmål, däribland Miljökvalitetsmålet Levande 7 Prop. 1997/98:145. Frivilliga avsättningar SOU 2006:81 250 skogar i vilket de frivilliga markavsättningar utgör en viktig beståndsdel.8 När det gäller frågor om näringens frivilliga åtaganden hänvisade regeringen dock till den skogspolitiska propositionen som skulle presenteras . I denna angav regeringen sedermera att Miljövårdsberedningens bedömningar borde kunna ligga till grund för ställningstaganden om behovet av att skydda skogsmark i syfte att bevara den biologiska mångfalden.9 Vidare framhöll regeringen att de frivilliga åtgärder som skogsbruket vidtar, och som Miljövårdsberedningen hade förutsatt, är särskilt angelägna och har stor betydelse i sammanhanget. 15.4 Frivilliga avsättningar som en del av miljökvalitetsmålet Levande skogar Enligt delmål 1 i miljökvalitetsmålet Levande skogar förväntas skogsägarna frivilligt sätta av minst 500 000 ha jämfört med situationen 1998. 10 Det senare innebär att minst 730 000 ha produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen ska vara frivilligt skyddad . I förarbetena till miljökvalitetsmålen konstaterade att staten inte ensidigt kan reglera fram en hållbar utveckling.11 Skogsnäringens arbete med certifiering och frivilliga avsättningar har varit ett viktigt steg framåt för miljöarbetet. Mot den bakgrunden knöt kommittén stora förväntningar till de frivilliga åtgärderna och gjorde bedömningen att dessa kommer att svara för merparten av vad som krävs för att nå delmålen. Kommittén betonade att för att skydda skog behövs det, utöver statens åtagande med stöd i , ett stort frivilligt engagemang. En förväntad kraftig ökning av certifierat skogsbruk ansåg kommittén göra det möjligt att nå delmålen. I propositionen Svenska Miljömål delmål och åtgärdsstrategier framhöll regeringen att det är angeläget för att Levande skogar ska kunna nås inom en generation att skogsbolag och enskilda markägare fortsätter att frivilligt skydda skogsmark av hänsyn till 8 För en närmare beskrivning av miljökvalitetsmålet Levande skogar se kapitel 4 i detta betänkande. 1997/98:158. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3. 11 SOU 2000:52. SOU 2006:81 Frivilliga avsättningar 251 höga natur- och kulturmiljövärden och av sociala skäl.12 Regeringen betonade vidare att de frivilliga insatserna förutsätter att de höga naturvärden som det oftast handlar om faktiskt har bevarats och går att återfinna. Regeringen ansåg också att miljöcertifiering av skogsbruk ytterligare underlättar möjligheterna till en fortsatt positiv utveckling. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att delmålet delvis bygger på att skogsbolag och enskilda markägare frivilligt skyddar skogsmark med höga natur- och kulturvärden, ett arbete utskottet fann mycket positivt.13 Noterbart i sammanhanget är att i ett yttrande till Miljö- och jordbruksutskottet hade förordat att det här aktuella delmålet skulle omformuleras bl.a. med motivet att det frivilliga miljöarbetet inom skogsbruket borde tillmätas större vikt.14 Här bör även noteras att ett av de sektorsmål som beslutades av är identiskt med Levande skogars delmål 1 om skydd av skogsmark. 15.5 Frivilliga avsättningar och certifiering av skogsmark Den omfattande certifieringen av skogsmark har, som framgått ovan, varit en viktig faktor bakom tillkomsten av frivilligt avsatt skogsmark. Förklaringen är att sådana avsättningar är ett viktigt inslag i de två dominerade systemen för skogsmarkscertifiering i (FSC och PEFC). 15.5.1 FSC Markägare som är FSC-certifierade ska undanta av den produktiva skogsmarksarealen från andra åtgärder än skötsel påkallad för att bevara och främja biotopens naturliga biologiska mångfald.15 I standarden specificeras även i detalj vad som får räknas in när man ska skatta den undantagna arealandeln. En viktig 12 Prop. 2000/01:130. 2001/02:MJU3. 14 2001/01:NU1y. 15 Vid urval och avgränsning prioriteras områden efter deras betydelse för den biologiska mångfalden och representativitet i landskapet. Undantag gäller för markinnehav mindre än 20 ha produktiv skogsmark där det saknas områden som har, eller kan utveckla, höga naturvärden. Åtgärder för att främja friluftslivet får vidtas under förutsättning att den biologiska mångfalden inte skadas. Frivilliga avsättningar SOU 2006:81 252 iakttagelse i det sammanhanget är att hänsynsområden, skyddszoner etc. som lämnas i samband med avverkningar i enlighet med kraven på avverkningshänsyn i 30 § SVL inte ska inkluderas vid uppskattningen av arealen frivilligt avsatta områden. 15.5.2 PEFC På PEFC-certifierade fastighetsinnehav ska av den produktiva skogsmarken (annan trädbevuxen mark kan också ingå) avsättas för naturvårdsändamål som NO- eller NS-bestånd (målklasserna naturvård orörd respektive naturvård skötsel). Undantag gäller för markinnehav som är mindre än 20 ha produktiv skogsmark där områden som har, eller kan utveckla, höga naturvärden saknas. Principerna för urval och avgränsningar överensstämmer i stort sett med dem som ovan har angivits för FSC.16 I likhet med vad som gäller för FSC får åtgärder i de frivilligt avsatta områdena vidtas för att främja friluftslivet, under förutsättning att den biologiska mångfalden inte skadas. 15.6 Frivilliga avsättningar i 2001 har på regeringens uppdrag utvärderat de frivilliga avsättningarnas omfattning m.m. Inom ramen för SVO:s omfattande uppföljning av skogspolitiken (2001) genomfördes en analys av de frivilliga avsättningarna.17 Denna visade att näringen redovisade cirka 810 000 ha frivilliga hänsynsområden i hela . Detta motsvarade av den totala produktiva skogsmarksarealen. Andelen dokumenterade frivilligt avsatta hänsynsområden varierade dock kraftigt. Inom stor- och mellanskogsbruket var majoriteten av avsättningarna dokumenterade i planer medan motsvarande andel inom småskogsbruket var . Av studien framkom även att påtagligt fler frivilligt avsatta hänsynsområden fanns på de fastigheter som antingen var miljöcertifierade eller hade en grön skogsbruksplan. Inom småskogsbruket återfanns hälften av de fri16 För närmare beskrivning av urvalsprinciper, undantag och tillämpningskrav hänvisas till PEFC, Kombinerat tekniskt dokument II med tillämpningskrav 1 april 2006-28 februari 2011, (godkänt av svenska ). 17 , Skog för naturvårdsändamål – uppföljning av områdesskydd, frivilliga avsättningar samt miljöhänsyn vid föryngringsavverkning, Meddelande 2:2002. SOU 2006:81 Frivilliga avsättningar 253 villiga avsättningarna på fastigheter med en s.k. Grön skogsbruksplan.18 Läggs därtill objekt som hade klassats som nyckelbiotoper blev siffran . 15.6.1 Ojämn fördelning över landet De frivilliga avsättningarna var ojämnt fördelade geografiskt. Knappt hälften av arealen låg i fjällnära områden och i Norr- och . Totalt beräknades drygt en fjärdedel av arealen frivilliga hänsynsområden (cirka 225 000 ha) hålla nyckelbiotopskvalitet. Av storskogsbrukets arealer hade avsatts med avsikt att bli värdefulla för naturvården. konstaterade att avsättningarnas varaktighet över tiden varierade. Inom stor- och mellanskogsbruket var intentionerna att huvuddelen av områdena ska vara avsatta längre än . Inom småskogsbruket var motsvarande andel . Var tredje skogsägare inom småskogsbruket var dessutom osäker på avsättningarnas tidslängd. Storskogsbruket flaggade för att vissa avsättningar kan komma att bytas ut mot andra mer värdefulla områden. Små skogsägare deklarerade att nya ägare eller ändrade ekonomiska förhållanden kan leda till omprövanden. Vidare kan noteras att några områden () som ingick i utvärdering av frivilliga avsättningar inom små- och mellanskogsbruket vid fältkontroller var avverkade eller delvis skadade av dikning, vedhuggning etc. Hälften av skogsägarna ansåg att det är bra att de egna markerna kartläggs avseende natur- och kulturmiljövärden. kunde tänka sig att själv göra frivilliga permanenta avsättningar i naturvårdssyfte utan ersättning för detta. 15.6.2 De frivilliga avsättningarnas påverkan på virkesförrådet På landsnivå skulle ett skogbruk utan frivilliga avsättningar och generell hänsyn, enligt 2001, kunna innebära högre avverkningsnivåer och högre . De stora frivilliga avsättningarna har dessutom ofta en stor andel lövträd. Detta har, enligt 2001, minskat den tillgängliga mängden avverkningsbar lövskog. 18 bedömde att gröna planer täckte av privatskogsbrukets innehav. Frivilliga avsättningar SOU 2006:81 254 15.6.3 Den sammanfattande bedömningen i 2001 Den sammanfattande bedömningen i 2001 var att det kunde vara rimligt att tillskriva certifieringen en stor del av de frivilliga avsättningarna av skogsmark. Vidare konstaterades det att det kvantitativa delmålet för de frivilliga avsättningarna uppnås men att de kvalitativa och långsiktiga aspekterna på avsättningarna bör följas upp även fortsättningsvis. konstaterades det att en förutsättning för måluppfyllelsen är att det är områden med höga naturvärden som avsätts. En ytterligare reservation som restes var att mellan 50 000 och 100 000 ha av småskogsbrukets hänsynsområden är en osäker framtida naturvårdstillgång p.g.a. oklarheter kring avsättningarnas varaktighet.