sou · GUB354 · 2007-01-01 00:00:00 — Teckenspråk och teckenspråkiga Översyn av teckenspråkets ställning Till statsrådet och chefen för Genom beslut av regeringen bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en bred översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket (dir. 2003:169). I tilläggsdirektiv gavs utredaren i uppdrag att i målgruppen för sitt arbete inkludera barn, ungdomar och vuxna som är hörande men som inte kan tillgodogöra sig talat språk och som därför är beroende av teckenspråk för sin kommunikation (dir. 2005:100). Statsrådet utsåg förre riks- dagsledamoten för detta uppdrag. Utredaren anställdes på heltid i utredningen . Sakkunniga och experter i utredningen har varit , stf föreståndare vid vid , departementssekreterare, Justitiedepartemen- tet , kansliråd, Utbildnings- och , konsulent, för döva i , departementssekreterare, , docent, , dövkonsulent, rehabiliter- ing i , kansliråd, , kansliråd, , kansliråd, Utbildnings- och kulturdepar- tementet , utredare, kommuner och landsting samt , departementssekreterare, entledigades från sitt uppdrag 2004 och i hennes ställe förordnades . entledigades och i hennes ställe för- ordnades . entledigades och i hennes ställe förordnades . entledigades och i hennes ställe förordnades . entledigades och i hans ställe förordnades . entledigades och i hans ställe förordnades på nytt . Som huvudsekreterare i utredningen har för- ordnats och till sekreterare fr.o.m. . entledigades från sitt uppdrag och i hennes ställe har förordnats . Utredningen har antagit namnet utredningen av teck- enspråkets ställning. Utredningen har avlämnat ett delbetänkande Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt (SOU 2006:29). Härmed överlämnar vi vårt slutbetänkande Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54). Hur har vi arbetat..................................................................... Utgångspunkter för mitt arbete.............................................. 1.3.1 Rätten och möjligheterna att använda språket............ 1.3.2 Tillgänglighet på lika villkor som andra ...................... 1.3.3 Delaktighet är grunden för ett demokratiskt Ett samhälle för alla ................................................................. 2.1.1 Teckenspråkiga personer – döva, dövblinda, vuxendöva, hörselskadade och språkstörda ................ 2.1.2 Rätten till språk............................................................. Hörhjälpmedel kan inte ersätta teckenspråk.......................... 2.2.1 Cochleaimplantat återställer inte hörseln ................... 2.2.2 Snabbare och lättare att kommunicera med 2.3Ingen statistik över antal personer som är döva, dövblinda eller har en hörselnedsättning................................ 2.3.1 Mellan 100 och 200 per årskull .................................... 2.3.2 Mellan 60 och 70 barn är beroende av teckenspråk och ca 140 behöver teckenspråk per 2.3.3 Antalet döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade personer i i behov av tekniska hjälpmedel eller annat stöd uppskattas till minst 30 000 personer ............................................. 2.3.4 Antal personer med språkstörning i behov av insatser av samma slag som döva.................................. Från objekt för talträning till teckenspråkig Samhället utestänger avvikande ............................................... Objekt för talträning................................................................ 3.3Medvetenheten om dövas behov ökade i slutet av 1960- 3.3.1 Det svenska teckenspråket erkänns som dövas Tecknade språk, det svenska teckenspråket och 4.1.1 Teckenspråk som modersmål, förstaspråk, andraspråk och som främmande språk ........................ 4.1.2 Teckenspråksmiljö och teckenspråksgemenskap........ Dövas, dövblindas och hörselskadades tvåspråkighet............ Det svenska teckenspråkets status................................ Det svenska teckenspråket har en stark ställning................... Många språk i ............................................................... 5.3Sverige saknar i likhet med många andra länder i världen Nationalspråk, landets språk, huvudspråk eller Förslag om lag som stärker svenska språkets 5.4Frågan om teckenspråket som nationellt konvention om minoritetsspråk........... Villkor för status som minoritetspråk......................... 5.5Teckenspråket i anslutning till ställningstagande till minoritetsspråkskonventionen ............ 5.5.1 Den fortsatta diskussionen i , och Språkstatus är ytterst en attitydfråga...................................... Vi och dom – exkluderingens byggstenar ........... 5.6.2 Exkludering på grund av funktionshinder .................. 5.6.3 Exkludering på grund av språk .................................... En dubbel exkludering.................................................. Utbildning på teckenspråk .......................................... Likvärdig utbildning – ett centralt begrepp............................ 6.2Teckenspråk ska vara första språk för dem som behöver 6.2.1 Barns behov av teckenspråk uppmärksammas inte Språket är lärandets grund..................................................... 6.3.1 Viktigt med undervisning i modersmål för barns Det livslånga lärandet............................................................. Splittrat ansvar – hot mot likvärdig utbildning.................... 6.5.1 Instrument för likvärdig utbildning .......................... 6.5.2 Lärarutbildning och fortbildning av lärare och 6.6.1 Förskoleklassen – en egen skolform.......................... Skolformer för skolpliktens fullgörande............................... 6.8Statens stöd till teckenspråkiga barns och ungdomars Specialskolan för döva och hörselskadade................. Döva och hörselskadade elever som också är Riksgymnasiet för döva i ............................... Utbildningen vid Riksgymnasiet för döva................. Många utredningar har berört teckenspråkigas lärande....... 6.13.1 Utredningen om funktionshindrade elever i skolan – avslutad ............................................... 6.13.2 – avslutad ................. 6.13.3 Uppdrag åt att belysa situationen för elever med funktionshinder inom högskolan – redovisat 2000 ....................................... 6.13.4 Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstude rande med funktionshinder – 6.13.5 Utvärderingen av folkbildningen – avslutad ..... 6.13.6 - avslutad ........................ Barn med grav språkstörning i behov av teckenspråk 7.1Hörande som på grund av funktionsnedsättning är beroende av teckenspråk för sin kommunikation ................ 7.1.1 Hörande barn som till följd av funktionshinder är beroende av teckenspråk har bedömts tillhöra 7.2 Målgruppens storlek .............................................................. 7.2.1 Antalet barn och ungdomar med grav språkstörning beräknas uppgå till ca 5 000 ............... 7.2.2 Antalet barn med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation ......................... 7.2.3 Barn med grav språkstörning i behov av teckenspråk har osynliggjorts .................................... 7.3Barn med grav språkstörning får i ökande omfattning utbildning i sin hemkommun................................................ Visstidsutbildning vid resurscenter....................................... Utbildning i svenskt teckenspråk för invandrade, tfi..... Svenskt teckenspråk för invandrade ..................................... 8.1.1 Rätt till utbildning ...................................................... Grundläggande om sfi............................................................ 8.2.1 Mottagandet av flyktingar m.fl. enligt 8.2.2 Särskilda regler för asylsökande................................. Målet med sfi.......................................................................... 8.4Introduktionsprogram för nyanlända enligt 8.4.1 Ersättning för introduktionen ................................... Nuvarande utbildningar i teckenspråk för invandrade ........ 8.6.1 Kommuner – utbildning i svenskt teckenspråk 8.6.2 Folkhögskolor – utbildning i svenskt teckenspråk .. 8.7Hur många är i behov av utbildning i teckenspråk för 8.7.2 Enkätresultat från landsting och kommuner 8.7.3 Övriga uppgifter.......................................................... 8.8.1 Sfi och kommunala introduktionsprogram ............... 8.8.2 Samverkan mellan myndigheter behövs .................... 8.8.3 Utbildning i tfi på folkhögkolor ................................ Teckenspråksutbildning för föräldrar........................... Stöd till föräldrar till teckenspråkiga barn ............................ 9.2Delat ansvar mellan stat och landsting för att erbjuda föräldrar utbildning i teckenspråk......................................... Statlig utbildning i teckenspråk för föräldrar (TUFF)........................................................................ Målen för TUFF-utbildningen................................... utvärdering av TUFF-utbildningen .................. slutsatser och förslag: ............................. Olika huvudmän svarar för samhällstödet ............................ 10.2.1 Grundläggande principer och lagar............................ Vardagstolkning – landstingens ansvar enlig HSL ............... Sjukvård, social service och äldreomsorg.............................. 10.4.1 Teckenspråkig direktkommunikation viktig............. 10.4.2 Äldre teckenspråkigas situation ................................. Teckenspråkiga i arbetslivet................................................... 10.5.1 Olika stöd till teckenspråkiga i arbetslivet ................ 10.5.2 Situationen för teckenspråkiga i arbetslivet .............. 10.5.3 Andra former av stöd åt teckenspråkiga i Tolkning vid utbildning......................................................... 10.6.1 Vuxenutbildning – grundläggande samt 10.6.3 Universitet och högskolor ......................................... 10.6.4 Privata utbildningsanordnare..................................... Rikstolktjänsten för förtroendevalda ................................... Barns behov av tolk................................................................ 10.8.1 Att tolka döva barn och ungdomar ........................... Möjligheter att överklaga utebliven tolk eller kvalitet på 10.9.1 Tolk för vardagstolkning............................................ 10.9.2 Insatser enligt socialtjänstlagen ................................. 10.10Behov av ..................................teckenspråkigt samhällsstöd 10.12Mina bedömningar .............................................och förslag ..........................Samhällsstöd, socialtjänst m. m 10.12.4 ..............................................Barns behov av tolk Statsbidraget .....................till landstingens tolktjänst Tolktjänst .......................................................i offentlig regi 11.1.2 Införandet ............................av ett riktat statsbidrag Nuvarande .....................................modell för statsbidraget 11.2.1 Behoven .................................ska styra fördelningen 11.2.2 Statsbidraget .................och landstingens kostnader Det politiska livet ska spegla befolkningens helhet ............. Förtroendevalda med funktionshinder ................................. 12.2.1 Antalet förtroendevalda .............................................. Hur blir man valbar? Tolkutbildning och auktorisation av översättare............ Tolkutbildning i allmänhet .................................................... 13.1.1 Kort om olika utbildningar till tolk ........................... Utbildning i teckenspråk – grund för tolkutbildning .......... Utbildning till teckenspråkstolk ........................................... 13.3.1 Folkbildning och yrkesutbildning inom 13.3.2 Bakgrunden till dagens utbildningar av tolkar .......... 13.3.3 TÖI:s ansvar för teckenspråkstolkutbildningen....... 13.3.4 Successivt förändrad utbildning ................................. 13.3.5 Kraven för antagning, uppläggning och innehåll 13.3.6 utbildningar till teckenspråkstolk ............... 13.3.7 Nuvarande utbildningar.............................................. 13.3.8 Mål och innehåll i nuvarande tolkutbildning............. 13.3.9 Sju folkhögskolor – sju olika utbildningar ................ Orsaker till svårigheter att rekrytera sökande till 13.4.1 Utvecklingen av antalet sökanden ............................. 13.4.2 Brist på sökande eller brist på kompetenta 13.4.3 Dimensionering av utbildningarna............................. 13.4.4 Fristående teckenspråkslinjer – en lösning på bristen på kompetenta sökande?................................ 13.4.5 Utbildning av tolkar för vuxendöva, skrivtolkar....... Tolkutbildningen har utvärderats ..................... 13.5.1 Nya utredningar.......................................................... Auktorisation av dövblindtolkar och vuxendövtolkar 13.6.1 Auktorisation av teckenspråkstolkar......................... 13.6.2 Auktorisation av dövblindtolkar och 13.6.3 Även översättare behöver auktoriseras ..................... 13.7.1 Nationellt tolkregister................................................ 13.8.1 Tolkutbildningarna och bristen på sökande.............. 13.8.2 Auktorisation av dövblindtolkar och Kultur, medier och möjligheter till eget skapande ........ Svårt för teckenspråkiga att få tillgång till samhällets Litteratur och bibliotek ......................................................... 14.2.1 Gällande lagstiftning och konsekvenser av ändring i lagen om upphovsrätt ................................. 14.2.2 Producenter av litteratur och information på Film och teater ....................................................................... Museiverksamhet och utställningar ...................................... Möjligheter till eget skapande ............................................... 14.5.2 Teckenspråkigas föreningsliv..................................... 14.6.1 Public service-företagen ............................................. 14.6.2 Övriga programföretag............................................... Hur nuvarande forskning kartlagts ....................................... Forskning behövs inom många områden.............................. 15.4.1 Teckenspråkiga barns språkutveckling och 15.4.2 Språkvetenskaplig forskning om svenskt teckenspråk och om svenska som andraspråk för teckenspråkiga (döva)................................................. 15.4.3 Samhällsvetenskaplig forskning om vuxna 15.4.4 Forskning om tolkning mellan tecknade och 15.4.5 Teknikutvecklingen skapar nya möjligheter för Ekonomiska och andra konsekvenser .......................... Integration och jämställdhet.................................................. Det svenska teckenspråket .................................................... Utbildning på teckenspråk likvärdig den som erbjuds andra i samhället ..................................................................... 16.4.1 Utbildning för teckenspråkiga barn och 16.4.2 Barn, ungdomar och vuxna med språkstörning i behov av insatser av samma slag som 16.4.3 Utbildning för vuxna .................................................. 16.4.4 Döva invandrades behov av utbildning i svenskt 16.4.5 Teckenspråksutbildning för föräldrar........................ Statsbidraget till tolktjänsten ................................................ Tolkutbildning och auktorisation av översättare................. Kultur, medier och eget skapande......................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv ................................................ Bilaga 2 Internationell överblick ........................................ Bilaga 3 Enkät till kommunerna, SoL................................. Bilaga 4 Enkät till landstingens tolkcentraler ...................... Bilaga 5 Enkät om den pedagogiska hörselvården ............... Enkät till auktoriserade tolkar............................... Enkät om kostnader för tolk i domstolen................ Enkät om tolk i kriminalvården ............................. Tillgång till tolk .................................................. Bilaga 10 Enkät om teckenspråkiga förtroendevalda ............ Bilaga 11 Enkät till folkhögskolor ...................................... Använda förkortningar och kortformer , hörselskadade och språkstörda Läroplan för de frivilliga skolformerna Läroplanen för det obligatoriska skolväsendet Undervisning i svenskt teckenspråk för invandrade Uppdraget (Kapitel 1) Jag har haft i uppdrag (dir. 2003:169) att göra en översyn av rätten och möjligheterna för personer som är teckenspråkiga (döva, döv- blinda, vuxendöva, hörselskadade) att använda sitt språk i olika sammanhang. Uppdraget har varit omfattande dels genom mäng- den av deluppdrag, dels genom att de olika uppdragen kommer från flera departement inom . Jag har i tilläggsdirektiv (dir. 2005: 100) fått i uppdrag att inkludera barn, ungdomar och vuxna som är hörande men som inte kan tillgodogöra sig talat språk och som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation i mål- gruppen. Fortsättningsvis kallar jag alla inom målgrupperna för teckenspråkiga. Tre perspektiv – språkpolitiskt, handikappolitiskt och demokratiskt Jag närmat mig mitt uppdrag utifrån tre perspektiv. Det första och grundläggande perspektivet är språkpolitiskt och handlar om rätten och möjligheterna att använda teckenspråket och att ingen får dis- krimineras på grund av sitt språk. Det andra perspektivet är handi- kappolitiskt och handlar om tillgänglighet för människor med funktionshinder jämfört med övriga medborgare i det svenska samhället. Det tredje perspektivet är ett demokratiperspektiv och handlar om delaktighet på lika villkor som andra. I mina direktiv hänvisas till den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Viktiga mål i handlingsplanen är bl.a. ökad till- gänglighet och delaktighet. För teckenspråkiga är tillgången till information på teckenspråk och möjligheten att göra sig förstådda på teckenspråk en grundläggande förutsättning för tillgänglighet och delaktighet. Det svenska teckenspråket (Kapitlen 2, 3, 4 och 5) Synen på teckenspråk och teckenspråkiga har förändrats I likhet med människor med andra slag av funktionshinder har människor med nedsatt hörsel objektifierats. Döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade har setts mer som objekt för talträ- ning än som teckenspråkiga individer. På grund av sin funktions- nedsättning har de ofta nedvärderats av majoritetssamhället. Insikten om teckenspråket som ett språk bland andra har blivit alltmer uppmärksammat i detsvenska samhället två sista decennier. Genom införandet av teckenspråk som allmänt språkämne i grund-, gymnasieskola och komvux 1995 har språket övergått från att vara en kommunikationsmetod med handikappo- litiska förtecken till att vara ett av många språk som används i da- gens . Genom denna förskjutning av perspektivet på tecken- språket ändras även perspektivet på språkanvändarna, från objekt för språkträning till medborgare med teckenspråk som första språk. bör verka internationellt för att teckenspråkets ställnings stärks Jag har i enlighet med mitt uppdrag behandlat de förslag om teck- enspråket som lämnats av språket 2002. Jag har även beaktat de internationella överenskommelser som träffats om teckenspråket inom EU och inom samt samrått med Nordiska ministerrådets utredning om den nordiska språk- konventionen. Min bedömning är att teckenspråk i och i de övriga nor- diska länderna alltmer ses som ett språk som andra. I flertalet andra länder i däremot betraktas teckenspråk alltjämt som en kommunikationsmetod som används av döva som inte tillägnat sig landets talade språk. bör därför i olika internationella sam- manhang verka för att teckenspråkens ställning stärks. –Det svenska teckenspråket bör tillerkännas en folkrättsligt ställning i det svenska samhället som motsvarar den ställning som givits nationella minoritetsspråk. –Regeringen bör vidta åtgärder för att komma tillrätta med olika former av strukturell diskriminering på grund av språk. –bör verka för att teckenspråk i nordiska sammanhang tillerkänns en ställning som motsvarar nationella minoritetsspråk i de nordiska länderna. –bör inom verka för en konvention/stadga som ger de europeiska teckenspråken en ställning motsvarande minoritetsspråken. –bör i sin medverkan i pågående arbete med att skapa en FN- konvention för funktionshindrade personers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna verka för att teckenspråkiga personers rätt och möjligheter att använda teckenspråk stärks. Utbildning på teckenspråk (Kapitel 6) I mitt uppdrag har också ingått att kartlägga förutsättningarna för likvärdig utbildning på teckenspråk för alla inom målgrup- pen/teckenspråkiga. Språket är grunden för tillgänglighet och delaktighet i männi- skors livslånga lärande. För att teckenspråkiga ska ges samma möj- ligheter till lärande som andra i samhället krävs att samhället erbju- der utbildning på teckenspråk i teckenspråkiga miljöer respektive tolk i utbildning. Uppdelat ansvar har lett till att stödet till teckenspråkiga försvagats Det tidigare sammanhållna statliga stödet till teckenspråkiga har kommit att fragmenteras och delats upp på ett flertal myndigheter. Förändringarna har lett till att personal som har till uppgift att bedöma de behov teckenspråkiga har i sitt lärande och att ge råd och stöd till skolhuvudmän har skilts från de miljöer där tecken- språk används som undervisnings- och umgängesspråk. Kunskapen om teckenspråkigas lärande har därigenom successivt tunnats ut parallellt med att färdigheterna i svenskt teckenspråk har minskat hos dem som har till uppgift att ge råd och stöd till skolhuvudmän om teckenspråkiga barns, ungdomars och vuxnas utbildning. Uppdelningen av ansvar för teckenspråkigas lärande och för stöd till skolhuvudmän om teckenspråkigas behov har gjort att samhäl- lets stöd åt teckenspråkigas lärande i viktiga avseenden har försva- Detta har medverkat till att den utbildning som erbjuds teckenspråkiga kan anses likvärdig med den som erbjuds andra i samhället. –Samtliga nuvarande statliga former av verksamhet till stöd för likvärdig utbildning på teckenspråk förs till en myndighet – . –Möjligheten med externa klasser inom specialskolan återinförs. –ges i uppdrag att intensifiera tillsyn i form av utbildningsinspektion, uppföljning och utvärdering av utbildning för barn, ungdomar och vuxna som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation. –Inom vuxenutbildningsområdet utgår jag från att regeringen genomför de speciella insatser som regeringen bedömt behöva göras om teckenspråkstolk vid utbildning och som aviserats i proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen , antagen av . Hörande personer med grav språkstörning i behov av teckenspråk för sin kommunikation (Kapitel 7) Barn, ungdomar och vuxna som är hörande men som inte kan tillgodogöra sig talat språk och som därför är beroende av tecken- språk, är en liten grupp som behöver insatser av samma slag som döva. Antalet personer med sådan språkstörning uppgår till ca tjugo personer per årskull. De hörande barnen med grav språkstörning har under de senaste fem, sex åren alltmer kommit att osynliggöras och därmed inte fått sina behov tillgodosedda. Enligt min bedömning är det rimligt att den lilla grupp som har behov av insatser av samma slag som övriga teckenspråkiga barn ska kunna tas emot i specialskolan för döva och hörselskadade för att därigenom få möjlighet till utveckling i en teckenspråkig miljö. -Skollagen och specialskoleförordningen ändras så att barn med språkstörning som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation får möjlighet till undervisning i specialskolan för döva och hörselskadade. -Bestämmelserna i 3b § i hälso- och sjukvårdslagen ändras så att landstingen ges skyldighet att erbjuda tolktjänst för vardagstolkning till personer med språkstörning som är beroende av teckenspråk. Teckenspråkiga invandrare (Kapitel 8)