sou · GUB364 · 2007-01-01 00:00:00 — Kan besökare på svenska kasinon antas konsumera och/eller tvätta svarta pengar genom spel? Från vilka branscher kan dessa svarta pengar antas komma från? SOU 2006:64 Bilaga 2 Metod Metoden som använts i denna studie är registerkörningar. Ett register över kasinobesökare har samkörts med Brottsförebyggande rådets (Brå) register över misstänkta respektive lagförda personer, skatteregister inklusive registret över restförda personer samt Finanspolisens penningtvättsregister. Registren och tillvägagångssättet beskrivs närmare i detta avsnitt. Resultaten från registerkörningarna samt hur de kan tolkas har diskuterats vid interna seminarier. Seminariedeltagarna2 har även läst och kommit med synpunkter på manus till denna rapport. Denna studie har möjliggjorts av det faktum att alla besökare på de fyra internationella kasinon som finns i registreras vid inträdet. har bistått med ett register över samtliga kasinobesökare –, totalt omkring 235 000 personer. Folkbokförda i registreras med personnummer, övriga besökare med födelsedatum. Det register Brå tagit del av innehåller följande uppgifter: antal kasinobesök , kön samt personnummer för besökare folkbokförda i , i andra fall födelsedatum och medborgarskap.3 Det registrerade antalet kasinobesökare som är folkbokförda i uppgår till omkring 213 000. Eftersom registret upprättats manuellt förekommer några personer med ofullständiga personnummer, de utgör dock av dessa kasinobesökare. Personerna med ofullständiga personnummer har inte kunnat köras mot övriga register, eftersom dessa är uppbyggda efter personnummer. De utländska medborgarna är sannolikt omkring 21 700 till antalet. I filen med 21 700 poster finns 12 000 unika födelsedatum. Det är teoretiskt möjligt att samma person dubbelregistrerats, men det finns inte två födelsedatum där både kön och nationalitet är desamma, varför risken för dubbelregistreringar bedöms vara 2 Vilka seminariedeltagarna är framgår av förordet. 3 I registret kan också anställda vid förekomma i egenskap av kasinobesökare , men enligt de interna reglerna får anställda aldrig spela, inte ens . Bilaga 2 SOU 2006:64 mycket liten. De flesta av de 21 700 utländska besökarna har medborgarskap i närliggande länder. Personerna är i av fallen medborgare i övriga nordiska länder, sammanlagt är medborgare i ett europeiskt land. De utländska besökarna har en annan könsfördelning än de övriga besökarna (se vidare nedan), den består endast av en fjärdedel kvinnor och tre fjärdedelar män. Besöksfördelningen liknar dock den för besökarna som är folkbokförda i , där de allra flesta endast besökt kasinon en gång . Det har endast varit möjligt att studera besökarna som är folkbokförda i närmare, eftersom registren är uppbyggda efter personnummer. För denna studie är det ingen egentlig begränsning, eftersom de utländska besökarna endast står för av kasinobesökarna eller av samtliga kasinobesök. När kasinobesökare nämns i fortsättningen refererar det till de besökare som är folkbokförda i om inte annat anges. Kasinobesökarna som är folkbokförda i Av kasinobesökarna var kvinnor och män. Något fler än hälften av besökarna var 20–vid undersökningsperiodens mitt (/05), medan var eller äldre.4 Detta är i linje med resultat från Westfelts (2003) svenska och Doleys (2000) australiska studie om kasinobesökarnas åldersfördelning. En åldersfördelning för kasinobesökare folkbokförda i visas i diagram 1. Som senare kommer att visas är kön och ålder viktiga variabler för brottsbelastningen hos gruppen kasinobesökare. 4 Åldersgräns för inträde är på statliga kasinon. SOU 2006:64 Bilaga 2 Diagram 1 Åldersfördelning bland de i folkbokförda kasinobesökarna. Procent (n=213 252) 29,26,17,15,8,3,0,70- år Ofullständigt födelsedatum För att få en bild av hur stor andel av kasinobesöken som utgörs av engångs- respektive flergångsbesökare, redovisas antalet besökare samt antalet besök de står för inom respektive besöksfrekvensgrupp i tabell 1. Med flergångsbesökare avses en person som besökt kasino fyra eller fler gånger (fyra högsta besöksgrupperna). Av tabellen framgår att av besökarna som är folkbokförda i har besökt kasino endast en gång –, men dessa besökare svarar enbart för av kasinobesöken. Den lilla grupp (1,av samtliga besökare folkbokförda i ) som gått på kasino minst 53 gånger, det vill säga mer än en gång , står för en tredjedel av besöken. Kvinnor är i högre grad än män engångsbesökare (), detsamma gäller för äldre i förhållande till yngre kasinobesökare (av 20–29 åringarna, men av dem som är är engångsbesökare). Bilaga 2 SOU 2006:64 Tabell 1 Folkbokförda kasinobesökare efter besöksfrekvens. Antal och procent Antal besök (klassindelat) Antal kasinobesökare Andel av kasinobesökarna Antal kasinobe sök Andel av kasinobe söken 1– besök 146 655 146 655 2–3 besök 34 412 16,78 513 8,4–12 besök 19 427 9,125 967 14,13–26 besök 6 049 2,109 358 12,27–52 besök 3 612 1,133 492 14,53– besök 3 096 1,299 266 33,Totalt 213 251 893 251 Misstanke- och lagföringsregistren Kasinobesökarna med fullständiga personnummer har undersökts mot Brå:s misstanke- respektive lagföringsregister över samtliga brott och vissa utvalda brottstyper. Misstankarna avser sådana som registrerats –. Lagföringarna avser sådana som registrerats –. Tidsperioderna bestämdes till för att spegla en brottslighet som är relativt aktuell i tiden och kunna omfatta mer ovanliga eller svårutredda brott. Ytterligare ett skäl till att studera misstänkta personer var att det fanns tillgång till motsvarande data för en så kallad normalpopulation, vilket möjliggör en jämförelse med kasinobesökarna. Registret över misstänkta personer innehåller dem som ansetts vara skäligen misstänkta för ett (eller flera) brott. Personerna finns kvar i misstankeregistret även om de senare lagförs för samma brott. Registret över lagförda personer innehåller alla personer som dömts för brott, meddelats åtalsunderlåtelse eller godkänt strafföreläggande.5 Resultaten för de misstänkta besökarna nettoredovisas. Med andra ord anger redovisningen i vilken mån besökarna varit misstänkta för brott minst en gång totalt sett, samt per redovisad brottstyp. 5 Domen som registreras är den som faller i tingsrätten, hovrättens och högsta domstolens domar redovisas inte i denna statistik ens där de olika instanserna dömt olika (, 2001). SOU 2006:64 Bilaga 2 Anledningen till att kasinopopulationen undersökts mot både misstanke- och lagföringsregistren beror på att det är av stor vikt för en explorativ studie som denna att få data från flera olika håll. har den fördelen att personerna faktiskt är lagförda, de har bedömts vara skyldiga till brottet de misstänkts för. innebär det ytterligare en selektion, och det är troligt att brott av en svårutredd karaktär som exempelvis skattebrott selekteras bort i högre grad än brott där bevisningen kan vara enklare att få fram (, 2003). Dessutom kan det vid vissa brott ta mellan registrerad misstanke och eventuell lagföring, därför är misstankeregistret en viktig källa. Genom att använda båda registren och jämföra resultaten bör en relativt god bild av kasinobesökarnas aktuella och registrerade brottslighet fås. Kasinopopulationen har undersökts mot skatteregister inklusive registret för restförda personer. Registren baseras på uppgifter om registrering till F-skatt, SNI-kod eller branschtillhörighet för enskilda näringsidkare samt restförda personer (begreppen förklaras närmare i resultatredovisningen). En kasinobesökares samband med ett fåmansbolag, förekomsten av maskinell nolltaxering och betalningar till utlandet gäller . Övriga uppgifter som exempelvis inkomst och skönstaxering avser år 2003.6 Undersökningen av kasinobesökarna i detta register har begränsats till flergångsbesökarna (minst fyra kasinobesök), det handlar om totalt 32 184 individer. Dessa utgör av kasinobesökarna, men står för av kasinobesöken, varför de utgör en central del av besökarna. För några uppgifter har emellertid kompletterande körningar gjorts om dem som besökt kasinon färre än fyra gånger, i syfte att se om mönstret gäller för kasinobesökare generellt eller endast för dem som går oftare på kasino. 6 Samtliga uppgifter från register kommer från det fanns tekniska möjligheter att få fram uppgifter från. Bilaga 2 SOU 2006:64 Kasinopopulationen med fullständiga personnummer har undersökts mot Finanspolisens penningtvättsregister. En första körning har visat om besökarna finns med i penningtvättsregistret eller inte. En närmare granskning har sedan skett av vem som gjorde denna anmälan, hur en kasinobesökare förekommer i registret och vilket belopp anmälningarna gäller. I penningtvättsregistret fanns vid körningstillfället omkring 11 000 unika personnummer. Det är viktigt att minnas att personuppgifterna i detta register främst bygger på rapporter från växlingskontor, men även från banker och andra institutioner/aktörer om misstänkta fall av penningtvätt. Det har förekommit att växlingskontor använts för att växla kriminella pengar, som byten från rån eller pengar från narkotikahandel, men det bedöms som betydligt vanligare att kontantuttag skett för att till exempel kunna avlöna svart arbetskraft (RKP 2005:2b). Enligt kan upp mot av anmälningarna vara relaterade till skattebrott och annan ekonomisk brottslighet. Det anmälda uttaget behöver inte bestå av svarta pengar, det kan gälla vita pengar som tas ut i kontanter, för att användas som betalning av svarta löner. För att minska risken för upptäckt betalas svarta löner kontant och för arbetsgivaren, som ofta får betalt via konto, uppkommer problematiken med penningtvätt när medel på konto ska förvandlas till stora mängder kontanter. Enligt lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt ska finansinstitut och andra aktörer rapportera misstänkta transaktioner, utan att det finns ett fastställt belopp transaktionen ska överstiga. Bedömare på Finanspolisen är av uppfattningen att växlingskontor regelmässigt rapporterat transaktioner som gällt belopp högre än , oavsett om det varit något misstänkt med transaktionen eller inte. Beloppet är gränsen för när kunden måste legitimera sig, det kan vara ett skäl till varför växlingskontor använder sig av samma gräns för att rapportera till penningtvättsregistret. Banker har dock rapporterat misstänkta transaktioner under detta belopp och inte med nödvändighet följt några beloppskriterier. SOU 2006:64 Bilaga 2 Undersökningen Resultatavsnittet är uppdelat i två delar. Den första handlar om förekomsten av kriminella personer, bakomliggande brottslighet och kriminella pengar på svenska kasinon, den andra delen tar sikte på förekomsten av svarta pengar på svenska kasinon och vilka branscher dessa kan komma ifrån. I varje del tas aktuell tidigare forskning upp. Sedan redovisas och diskuteras resultaten i ljuset av tidigare forskning. Finns det personer med kriminell bakgrund på svenska kasinon och förekommer kriminella pengar? Mot bakgrund av framför allt den internationella forskningen om brottslighet och kasinon är det centralt att försöka belysa förekomsten av personer med kriminell bakgrund på svenska kasinon. Detta har, som ovan nämnts, skett genom en körning av kasinobesökarna mot registren över misstänkta respektive lagförda personer. En relativt snäv tidsperiod har valts eftersom studien inte intresserar sig för personer som begått brott långt tillbaka i tiden. Den typ av brott som valts ut för undersökningen gäller sådan brottslighet som enligt tidigare forskning kan sammankopplas med kasinon. Genom dessa resultat kan även en bedömning göras av förekomsten av kriminella pengar på kasinon. Innan resultaten presenteras redovisas tidigare forskning om kriminalitet och spelande. forskning En spelande livsstil Det finns svensk forskning som tyder på att kasinospelare har mer omfattande spelvanor än de som inte spelar på kasinon. De boende i och som spelat på hemortens kasino har i en studie funnits ha mer omfattande spelvanor än de som inte besökt det lokala kasinot. De spel som är vanligast i kasinobesökargruppen är sportspel, häst- och hundspel samt diverse små spelformer, 133 Bilaga 2 SOU 2006:64 det vill säga Internetspel, restaurangkasino, spelautomater, kort/tärning privat, bingo etc. (Westfelt, 2003). Dessa resultat ska tas med viss försiktighet eftersom svarsfrekvensen är blygsam. Undersökningen skedde genom telefonintervjuer riktade till boende i och varför turister inte ingår i urvalet. m.fl. (1994) har bland annat studerat kopplingen mellan alkohol och spel. Slutsatsen som dras är att det finns ett samband mellan att spendera stora summor på alkohol och att spela ofta på mer äventyrliga spel (som är jämförbara med kasinospel). Kriminell livsstil Det är rimligt att anta att en betydande del av överskottet av kriminella pengar, det vill säga efter det att nödvändig konsumtion är finansierad, går till olika former av lyxbetonad konsumtion och ett utsvävande liv. Trots omfattande litteratursökningar har ingen litteratur som direkt tar upp kasinospel och kopplingen till konsumtion av kriminella pengar hittats. (1999) nämner dock att inbrottstjuvar har ägnat sig åt spel. Studier av narkotikaentreprenörer visar att de kan sprida mycket pengar omkring sig som ett led i en överdriven konsumtion (, 1985; Zaitch, 2002; Desroches, 2005). En studie av hälare nämner att en grupp framgångsrika kriminella umgås genom spel och ett och annat besök på kasino (Steffensmeier, 1986). En annan studie gör en uppdelning i tjuvar som stjäl för att finansiera narkotika, spel och high living, och personer som säljer stöldgods för att få lite extrapengar till familjen (, 1974). Dessutom finns två svenska studier som sammankopplar hallickar med spel, spelskulder kan vara en av flera skäl till varför de utnyttjar prostituerade kvinnor (, 1981; och , 1976). Lalander och (2003) tar upp hur Casino Cosmopol marknadsför sig som ett skandinaviskt lagomkasino. Författarna behandlar två berättelser, den första är mytens och den fokuserar på glamour, maffiakopplingar och spelberoende, den andra berättelsen är Casino Cosmopols motberättelse om underhållning, god mat och lagomkasino. Spelet är i den andra berättelsen inte det centrala, utan en del av ett större underhållningspaket. Troligen handlar detta om att framställa kasinot som en naturlig och socialt accepterad mötesplats. Det finns dock enligt Lalander och delar av Casino Cosmopols presentation som inne134 SOU 2006:64 Bilaga 2 håller drag av den första mytliknande berättelsen. Det blir tydligt i invigningsfesterna som syftar till att skapa en illusion av lyx och glamour. De drar slutsatsen att det handlar om att behålla tanken på spänning och exklusivitet som ordet kasino förmedlar, som man vill tona ner de delar av mytbilden som handlar om spelmissbruk och kopplingar till organiserad brottslighet (Lalander och , 2003). Samhället i övrigt har andra strukturer och prioriteringar än kasinot, på det senare råder normer om konsumtion istället för produktion. Genom att besökarna rycks loss från vardagslivets normer om arbete och enkelhet ska konsumtion av det goda livet genom mat, dryck och spel på kasinot underlättas. Lalander och påpekar att nykomlingar på kasinot ibland sticker ut genom att vara för uppklädda, de kanske beställer in etc. i syfte att leva lyxliv . Detta står i kontrast till många av de vana spelarna, dessa klär inte upp sig speciellt, de dricker sällan alkohol, de håller sig till kaffe, vatten eller Coca Cola, för dem är det spelet och inte känslan av lyx som gäller. Nybesökarnas beteende kan enligt Lalander och tolkas med Veblens begrepp iögonfallande konsumtion, vilket innebär den konsumtion som sker för att indikera social position eller för att skapa en illusion av att vara mer välbesutten än vad som är fallet (Lalander och , 2003). Ett konkret exempel på detta finns i ett fall av ekonomisk brottslighet där en välbeställd tjänsteman spenderade en stor del av pengarna på ett dyrbart krog- och nöjesliv, konsumtionen skedde för att erhålla status och göra intryck i linje med Veblens iögonfallande konsumtion (, 2005). Piscitelli och Albanese (2000) menar i linje med Gottfredson och Hirschis självkontrollteori att kriminella har en låg självkontroll och att aktiviteter som kasinospel troligen är intressant för dessa människor. Kasinospel är liksom viss brottslighet en fartfylld aktivitet som ger snabba och kortsiktiga belöningar och spänning (jfr , Cullen och , 1995; Steffensmeier, 1986). Spelet sker också i en lyxbetonad miljö som på samma sätt som restauranger kan höra samman med det goda livet (jfr , 1999). Krogmiljön är ett exempel på en miljö där umgänge i trendiga innekretsar är möjligt, något som är i linje med en kriminell livsstil (jfr RKP KUTrapport 2005:2b). Vissa paralleller kan sannolikt dras mellan krogliv och kasinomiljön, även om det också finns skillnader. Länskriminalpolisen drar i sin rapport slutsatsen att den synliga brottsligheten som kan relateras till kasinot i , i förhållande till 135 Bilaga 2 SOU 2006:64 andra nöjesetablissemang på samma ort, ligger på en relativt låg nivå (LKP 2005:53). Den syn på brottslingar som Piscitelli och Albanese för fram delas inte av alla, Alalehto påpekar att ekobrott kräver rationalitet och planering, det är med andra ord inget som utförs spontant av gärningspersoner med låg självkontroll (Alalehto, 1999; jfr. Steffensmeier och , 2005). Men som (1985) visar kan brottslighet ske med stor rationalitet och planering i syfte att kunna finansiera en hedonistisk livsstil . Både hög och låg självkontroll kan således leda till brottslig verksamhet. Det finns många exempel på ekobrott där de inblandade rimligtvis hade förmåga att vara långsiktiga som de levde ett utsvävande liv eller åtminstone gjorde av med mycket pengar. I har vi tydliga exempel med Trustor och (, 2000; och , 2004). Alalehto (2002) tar upp tidigare forskning som visar att den kalkylerande ekobrottslingen strävar efter att framstå som populär och rör sig i statusmeriterande miljöer och har statushöjande objekt såsom dyra bilar, båtar och hus. Att kasinon skulle vara en statusmeriterande miljö är i linje med Lalander och forskning om hur Casino Cosmopol framställer sina kasinon, även om de inte undersökt hur besökarna uppfattar kasinomiljön. Det finns dock även andra bilder av ekobrottslingar än den kalkylerande, Alalehto (2002) tar upp svensk forskning som tyder på att en del ekobrottslingar begår brottet för att en konkurs hotar dem. Ekobrottslingen är ofta en småföretagare, gärna med en svårkontrollerad verksamhet. Alalehto (2002) refererar till en studie av , och (Brå 1996:5) som visar att den lagförde ekobrottslingen i regel är en manlig småföretagare som tidigare är ostraffad. Med i bilden finns betydande alkoholproblem, det kan finnas en historia av rattfylleribrott, men främst betydande finansiella problem vilket kan ligga bakom ekobrottet. Det handlar inte om en välutbildad eller resursstark person, utan någon som befinner sig i en perifer situation i det lokala näringslivet (jfr. , 2003). Detta kan kopplas ihop med missbruk och möjligen också med spel. SOU 2006:64 Bilaga 2 Penningtvätt och annan bakomliggande brottslighet kopplad till kasinon Kasinon anges av ett flertal författare som ett exempel på en verksamhet som är idealisk för penningtvätt, det är en miljö där stora summor kontanter förekommer, och det kan vara möjligt att dölja pengarnas egentliga ursprung (Exempelvis Lilley, 2003; , 1998; Dutton m.fl., 1996; och , 1998; ). Spelens snabbhet och det faktum att kasinon kan erbjuda sina kunder många bankliknande tjänster bidrar till att göra verksamheten mer intressant för penningtvättare (Dutton m.fl., 1996). Penningtvätt sker ofta i tre steg. Det första innefattar att pengarna placeras genom att föras in i det legala penningsystemet, exempelvis genom att pengarna växlas mot spelmarker. Kriminella, särskilt narkotikalangare, tenderar att ha stora summor i små valörer, vilket gör pengarna svåra att förvara, transportera, använda och hantera obemärkt. Det är därför en nödvändighet att växla till sig högre valörer eller få dem insatta på ett konto. Steg två kallas skiktning och innebär att tillgångarna flyttas mellan exempelvis olika konton i syfte att försvåra en spårning till den illegala källan. I kasinofallet kan det även innebära att penningtvättaren försöker få pengarna förvandlade till en spelvinst, ett sätt är att spela på både svart och rött på rouletten. Genom att på detta sätt överföra pengarna till en spelvinst döljs det verkliga ursprunget. Det tredje steget, integrering, innebär att pengarna kan användas öppet i tvättat skick (jfr och , 1998; , 1998). Penningtvätt gör inte pengarna mindre illegala, utan syftar endast till att göra det svårare att spåra och bevisa pengarnas illegala ursprung (Mills, 2001). Det är inte kriminaliserat att tvätta egna pengar, men tvättar man pengar åt någon kan det röra sig om brottet penninghäleri. Dessutom finns alltid ett förbrott vid penningtvätt där pengarna härrör ifrån. Problematiken med synlig respektive dold brottslighet är relativt tydlig i fallet penninghäleri, ett skäl till detta är att det utgör ett exempel på ett så kallat offerlöst brott, eftersom offren (staten, medborgarna) inte känner till att de drabbats. Det finns inget tydligt brottsoffer som direkt tar skada och anmäler brottet (jfr Alalehto, 1999; jfr , 2001; , 2003). Vid förbrottet kan det dock finnas direkta offer som anmäler, till exempel vid rån. Bilaga 2 SOU 2006:64 Enligt den internationella forskningslitteraturen framställs riskerna för förekomsten av penningtvätt på kasinon som beroende av ett flertal faktorer. En sådan är regleringen, som främst diskuteras i amerikanska vetenskapliga rapporter och artiklar och därför till övervägande del handlar om amerikanska kasinon (se exempelvis Dutton m.fl., 1996; och , 1998). Intressant för denna undersökning är inte hur den amerikanska regleringen ser ut i detalj, utan varför den finns och hur forskare bedömer vikten av att reglera kasinoverksamheten för att förebygga penningtvätt. Regleringen har delvis uppstått i syfte att försvåra eller omöjliggöra penningtvätt genom att göra det möjligt att spåra misstänkta transaktioner (och , 1998). Reglering och krav på rapportering av misstänkta transaktioner beskrivs av flera författare som den viktigaste vägen för att förebygga penningtvätt på kasinon (Dutton m.fl., 1996; jfr Piscitelli och Albanese, 2000; jfr även argument i Lalander och , 2003). Det finns enligt och ingen anledning att generalisera och utan bevis sammankoppla penningtvätt och kasinon. Att kasinon är en plats där stora summor kontanter hanteras innebär inte per automatik att penningtvätt förekommer (och , 1998). Andra faktorer, som kameraövervakning kan också bidra till att göra kasinomiljön mindre attraktiv för brottslighet av olika slag (jfr Stitt, och , 2003). Konsumtion av alkohol kan påverka riskerna för brott på kasinon (Stitt, och , 2003), Lalander och (2003) menar dock att alkohol spelar en ytterst liten roll på Malmökasinot som de har studerat. Det finns indikationer på att regleringen inte efterlevs på kasinon eller kontrolleras av ansvariga myndigheter i , och de som vill tvätta pengar kan sannolikt komma runt de regler som finns (Dutton m.fl., 1996: och , 1998). Andra författare menar att den verkligt stora risken för penningtvätt och kasinon är Internetkasinon, som ännu är oreglerade och där det krävs omfattande internationellt samarbete för att kryphål inte ska uppstå (Mills, 2001; och , 1998; Doley, 2000). Internetkasinon innehåller dock en stor potential för kontroll, det är en kasinoform där varje spel och transaktion i teorin kan bevakas (och , 1998). De största riskerna för penningtvätt, men även för korruption och att personer knutna till organiserad brottslighet är delägare i kasinon, finns följaktligen på de platser i världen där kasinon är tämligen oreglerade och där kontrollen av kasinon är närmast obe138