sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Utredningen om Makt, integration och strukturell diskriminering tillsattes efter ett regeringsbeslut och har i uppdrag att identifiera och kartlägga mekanismer bakom strukturell/ institutionell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörig- het. Resultaten ska redovisas successivt i syfte att ge underlag för en fördjupad diskussion om och åtgärder mot strukturella hinder för att alla medborgare ska kunna delta i samhällslivet på lika villkor och med samma möjligheter. Föreliggande rapport granskar den strukturella/institutionella diskrimineringen inom rättsväsendet och är utredningens femte publikation. Studier om diskriminering inom rättsväsendet är ett etablerat forsk- ningsområde i vissa länder som och . Forskare har studerat diskrimineringen inom rätts- väsendets alla led, från lagar till polisens arbete och domstolarnas praxis. Ett viktigt inslag i arbetet mot diskriminering är statens erkännande av förekomsten och vikten av strukturell och institu- tionell diskriminering. I kom den statliga utredning- ens rapport om mordet på 1999 (The ). Utredningen drog slutsatsen att det existerar en institutionell rasism inom polisen och övriga delar av rättsvä- sendet. Det slogs fast att problemet inom poliskåren inte var en- skilda rötägg, utan ett strukturellt och institutionellt problem. Det viktiga i sammanhanget var att staten erkände förekomsten av institutionell rasism inom polisen och därmed introducerades åtgärder mot detta. Trots att det finns flera studier som visar på förekomsten av strukturell och institutionell diskriminering inom rättsväsendet i så är det till skillnad från inte officiellt erkänt i att sådan diskriminering förekommer. En av de få forskare som har studerat diskrimineringen inom rättsväsendet är som också har ett bidrag i före- liggande rapport. Hans antologi, Likhet inför lagen togs emot med blandade reaktioner. En del gladdes åt att någon äntligen studerat rättsväsendets funktioner och dysfunktioner, ett område som är oerhört eftersatt inom forskningen. Andra tog till den välkända försvarsmekanismen nämligen förnekandet av förekomsten av dis- kriminering inom rättsväsendet. Det finns dock stora kunskapsluckor. Men dessa handlar mer om mekanismer bakom diskrimineringen snarare än själva förekoms- ten. Diskriminering sker inte alltid öppet eller ens medvetet. Det finns dock historiska exempel på lagar som medvetet stiftades för att diskriminera. Apartheidlagar i och raslagar i innan medborgarrättsrörelsen och rättsväsendets medvetna diskri- minerande praxis i dessa länder var exempel på detta. Denna rap- port behandlar dock en mer subtil diskriminering i rättsväsendet. I utredningens andra rapport, inifrån (SOU 2005:69), be- rättade boende i marginaliserade och stigmatiserade områden i Sve- riges tre största städer, , om poli- sens negativa attityder och stereotyper av personer med invandrar- bakgrund. Föreliggande rapport ger ett visst stöd till denna ganska utbredda uppfattning. Polisen har en tendens att oftare leta efter brott hos personer med invandrarbakgrund. De använder sig av den i anglosaxiska länder välkända diskriminerande metoden, ra- cial profiling. Redaktören till denna antologi, , diskuterar frågan om diskrimineringens mellaninstitutionella effekter. Han menar att en del av diskrimineringen inom rättsväsendet har sina orsaker även i andra samhällsområden. Detta är vad vi tidigare i utredningens första rapport, Bortom Vi och Dom (SOU 2005:41), diskuterade under benämningen diskrimineringens spill over effekter. Vi redovisade att diskriminering inom utbildningssystemet kan påverka diskrimineringen inom arbetsmarkand. Eller att diskriminering inom massmedier påverkar diskrimineringen inom politiken. Dessa institutionella diskrimineringsformer kan ha ömsesidiga effekter. Diskriminering inom politiken som har delvis redovisats i utred- ningens tredje rapport, Demokrati på Svenska? (SOU 2005:112) kan ha effekter på diskriminering inom rättsväsendet och vise versa. Stereotypifiering och stigmatisering inom massmedier kan till exempel påverka diskrimineringen inom rättsväsendet och diskriminering inom rättsväsendet kan ge näring till den mediala dramaturgiska diskrimineringen som presenterades i utredningens fjärde rapport, Mediernas vi och dom (SOU 2006:21). När medierna framhåller att personer med invandrarbakgrund är mer benägna att begå brott, påverkar denna bild polisens arbete och senare domstolarnas bedöm- ning av dessa personer. Rättsväsendet är inget isolerat system. Det påverkas av och påverkar andra institutioner och samhällsstrukturer. Trots förbryllande liten forskning av diskriminering inom soci- altjänsten, ett närliggande område som delvis är en lagtillämpande myndighet, visar en del forskning att Socialtjänstlagens tillämpning i många fall är diskriminerande för personer med invandrarbak- grund och deras familjer. Lagarna är oftast skrivna på ett neutralt sätt men de tillämpas i ett institutionellt sammanhang där det finns normer, värderingar, praxis och oskrivna regler som präglar mänskliga möten. Denna antologi visar att diskriminering mot personer med invandrar- bakgrund förekommer i en rad områden inom rättsväsendet, från polisens ingripande till domstolarnas praxis. I denna antologi finns studier som visat att stereotyper av och negativa föreställningar om de andra påverkar domstolarnas praxis. Detta är en konsekvens av ett väletablerat vi-och-dem-tänkande som skapar och återskapar negativa föreställningar om de andra och genom kontroll av insti- tutionella maktmedel andrafierar vissa grupper av befolkningen. Detta är dock ett ganska nytt sätt att tänka och förhålla sig till social och institutionell praxis i . Trots en viss medial och vetenskaplig diskussion finns det fortfarande ganska många som försöker att förneka detta vi-och-dom-tänkande och dess diskrimi- nerande konsekvenser för personer med invandrarbakgrund och/ eller tillhörande etniska och religiösa minoriteter. Även om vissa forskare, debattörer och politiker kommer att fortsätta att förneka förekomsten av diskriminering i , oav- sett omfattningen av vetenskapliga bevis, finns det andra institu- hinder för just produktionen av vetenskapliga studier som på ett systematiskt sätt granskar mekanismer bakom den struktu- rella/institutionella diskrimineringen inom bland annat rättsväsen- det. Som rapportens redaktör slår fast i inledningen av föreliggande antologin, trots satsningen på allsidighet i denna rapport, återstår ett stort antal frågeställningar om vilka tillräckliga kunskaper sak- nas. Redaktören tvingas därför konstatera att våra kunskaper om disk- riminering av etniska och religiösa minoriteter inom det svenska rättssystemet är mycket ofullständiga. Därför förmår även denna antologi, och andra publicerade vetenskapliga arbeten på detta område, inte annat än i begränsad utsträckning kompensera för de kunskapsluckor som fortfarande finns. Frågan om diskriminering inom rättsväsendet, såsom i många samhällsområden, har försummats och är ett lågprioriterat forsk- ningsområde. Detta väcker frågan om den institutionella makten över forskningsresurser. Vi behöver svara på frågor om varför för- nekandet av diskriminering är särskilt påtaglig inom rättsväsendet? Finns det lågt intresse hos forskare för att studera diskrimine- ringsfrågor inom olika institutioner? Hur prioriterar forsknings- fonderna olika forskningsområden? Hur bedöms ansökningar med forskningsfrågor som rör diskriminering och rasism? Dessa och många andra frågor måste vi kunna ge svar på för att kunna kart- lägga institutionella hinder för generering av kunskap rörande strukturell och institutionell diskriminering inom många samhälls- områden i synnerhet rättsväsendet. Utredningen stödjer därför redaktörens förslag till rejäla sats- ningar på forskning om diskrimineringens mekanismer inom rätts- väsendet. Detta måste dock ske inom ramen för ett nytt forsk- ningscenter som inte är bundet av de existerande institutionella hindren och forskningstraditionerna. Dessa redan etablerade insti- tutioner förmår inte att ta steget ut och initiera och leda stora forskningsprojekt och engagera icke-traditionella och nytänkande forskare som är väl förtrogna med forskningsfrågorna. Även forsk- ningsfondernas arbetsrutiner och insatser måste granskas och ses över för att främja vetenskapliga studier om den strukturella och institutionella diskrimineringen. Resultatet av dessa studier måste sedan användas för att mot- verka den strukturella och institutionella diskrimineringen. Detta är en fråga som makthavare i alla samhällssektorer måste beakta för att skapa ett bättre samhälle för alla. Denna rapport är framtagen av fristående forskare och förfat- tarna själva står ansvariga för sina texter. Vi vill rikta ett varmt tack till för hans läsning av texterna och hans värde- fulla kommentarer. 1Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. En introduktion och sammanfattning Diskriminering i vittnessammanhang: Resultat från ett Diskriminering av personer med utländsk bakgrund i rättsväsendet – en kvantitativ analys 4Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund vid anmälningar om våldtäkter, grov misshandel och eget bruk av narkotika? Representation av religiös och/eller etnisk Negativ särbehandling i rättskedjans alla led Ungdomar intagna på särskilda ungdomshem 8Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen Kulturella försvar, likhet och diskriminering Konstruktionen av en brottsbenägen kategori Brottslighet hos personer födda i och i utlandet ur ett strukturellt diskriminerings 1Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. En introduktion och sammanfattning fick jag i uppdrag att ansvara för en antologi om strukturell diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättsväsendet. Jag vände mig då dels till forskare som jag visste redan arbetade med frågeställningen och dels till forskare som med olika utgångspunkter skulle kunna belysa denna frågeställning utifrån annan pågående forskning. Jag var också angelägen om att få problematiken belyst från flera olika perspektiv och vetenskapliga traditioner. Antologins nio för- fattare har olika utgångspunkter både när det gäller de frågeställ- ningar som de söker besvara och de metoder som används för att hitta svaren. Antologin består av kapitel som har skrivits i rättsfilo- sofisk, rättsvetenskaplig, psykologisk samt olika kriminologiska traditioner. Medan vissa av författarna använder sig av statistiska analyser arbetar andra med kvalitativa metoder medan ytterligare andra håller sig till rent teoretiska diskussioner. Denna breda och diversifierade ansats innebär emellertid också att alla resultat som presenteras här inte nödvändigtvis är helt samstämmiga. Detta är naturligt inom ett forskningsområde som befinner sig under utveckling. Fortsatt forskning brukar i sådana fall leda till att bilden blir mer enhetlig. Projektets tidsmässiga och ekonomiska ramar har endast givit begränsade möjligheter att genomföra helt nya undersökningar. En läsare av denna volym som är insatt i det aktuella ämnet kommer därför att finna att de olika kapitlen innehåller dels redan tidigare publicerat material som utvecklats och omarbetats för att passa antologins frågeställningar, dels helt nya forskningsrön. När nu alla antologibidragen föreligger kan vi konstatera att det, trots satsningen på allsidighet, återstår ett stort antal frågeställ- ningar om vilka tillräckliga kunskaper saknas. Vi tvingas därför konstatera att våra kunskaper om – och i så fall på vilket sätt – Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. etniska och religiösa minoriteter diskrimineras inom det svenska rättssystemet är mycket ofullständiga. Frågan om diskrimineringen av minoriteter inom rättssystemet har försummats av den svenska forskningen. Denna antologi, och andra publicerade veten- skapliga arbeten på detta område, förmår inte annat än i begränsad utsträckning kompensera för de kunskapsluckor som fortfarande finns. Detta inledande kapitel rymmer en kort genomgång av antolo- gins olika avsnitt samt ett försök att ge en sammanfattande bild av de föreliggande resultaten. Det bör emellertid påpekas att förfat- tarna till de tio följande kapitlen, även om de har tagit del av var- andras arbeten och kunnat ta hänsyn till dessa, har arbetat själv- ständigt. Det är således var och en av författarna som har det veten- skapliga ansvaret för innehållet. Diskriminering i vittnessammanhang: Resultat från ett social-kognitivt projekt Antologin inleds med ett kapitel där och redogör för forskningen kring de psykologiska och social- psykologiska mekanismer som ligger till grund för diskriminerande stereotyper och, i förlängningen, även till diskriminerande prakti- ker. Kapitlet fokuserar på vittnens perception i olika typer av situ- ationer, men resultaten är åtminstone delvis även applicerbara på andra sammanhang, inte minst med avseende på hur rättssystemet hanterar främlingar. Utgångspunkten är att det finns automa- tiska tendenser i vårt sätt att tänka och agera som kan leda till att människor från utsatta grupper utesluts och diskrimineras utan någon direkt intention från vår sida, och ofta utan att vi själva alls är medvetna om det. I kapitlet presenteras en sammanställning av resultat från experimentella studier av s.k. social kognition som handlar om hur etnisk tillhörighet hos våldsbrottsförövare, offer respektive vittnen påverkar vittnens bedömningar och minnen av brott. Vidare diskuteras här etnicitetens betydelse för bedöm- ningen av vittnens trovärdighet. Den övergripande slutsatsen som kan dras av de redovisade stu- dierna är att den etniska bakgrunden hos offer, förövare och vitt- nen mycket väl kan påverka vittnens upplevelser av det inträffade och att denna faktor därmed kan få betydelse för utfallet av den rättsliga prövningen. Detta gäller i synnerhet i situationer där hän- SOU 2006:30 Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. delseförloppet är oklart för vittnet. I sådana situationer skapas det ett utrymme för att de eventuella stereotypa föreställningar som vittnet har rörande vissa grupper i samhället ska påverka vittnets upplevelse av det inträffade. Om människor har negativa, stereo- typa föreställningar om vissa etniska grupper ökar följaktligen san- nolikheten för att dessa grupper ska utsättas för negativ särbehand- ling. Inom rättssystemet kan detta innebära att personer från grup- per om vilka det finns negativa förväntningar misstänks, åtalas och lagförs mer ofta – både för sådana brott de är skyldiga till och möj- ligen även för sådana som de inte har begått. Intressant nog stödjer inte de presenterade forskningsresultaten tesen om att negativa, stereotypa föreställningar om personer med invandrarbakgrund skulle påverka polisens bedömning av brottsförövare. och redovisar också för studier där vittnens trovärdighet bedöms. Resultaten visar att trovärdigheten hos vitt- nen med invandrarbakgrund ofta bedöms som lägre än hos svenska1 vittnen. Här framgår vidare att utrymmet för negativa, stereotypa föreställningar om invandrare i bedömningen av vittnens trovär- dighet ökade när situationen gav bedömaren mer spelrum för egna tolkningar. och bidrag i denna antologi är viktigt efter- som det ger oss en möjlighet att förstå de psykologiska mekanis- mer som ligger bakom diskrimineringen av minoriteter. Resultaten visar att dessa mekanismer kan beskrivas som en naturlig del av samhällslivet, och kan förstås som en ständig process där människor definierar sig själva som medlemmar i vissa grupper och betraktar sig stå utanför (utdefinierar sig) andra grup- per. Forskningen visar emellertid också att risken för diskrimine- ring ökar när negativa, stereotypa föreställningar om vissa grupper är allmänt utbredda i ett samhälle samt att diskriminerande effekter av negativa stereotyper kan minskas, bl.a. inom rättssystemet, om individerna blir medvetna om de mekanismer som styr över vår perception. 1 I antologin används olika varianter av begreppen svenskar och invandrare. Författarna är väl medvetna om hur svårdefinierade och oprecisa dessa begrepp är. Vi anser dock att vi inte kan undgå att använda dessa begrepp. Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Diskriminering i rättsväsendet av personer med utländsk bakgrund – en kvantitativ analys I detta kapitel redovisas en av de originalstudier som genomförts inom ramen för detta projekt. Syftet har varit att med hjälp av data om samtliga skäligen misstänkta och lagförda för brott i undersöka om personer som tillhör olika etniska mino- riteter behandlas annorlunda av rättsväsendet än majoritetsbefolk- ningen. , som genomfört studien i samarbete med (), har här utgått från ett datamate- rial avseende . De uppgifter som analyseras omfattar 317 250 brottsmisstankar från misstankeregistret och 51 380 domslut från tingsrätten. Eftersom det svenska systemet för krimi- nalstatistik inte ger möjligheten att koppla ihop data angående enskilda individer som först misstänks för brott och sedan lagförs, används i undersökningen två separata datamaterial. Detta förhål- lande har också inneburit att vissa analyser av ärendens väg genom rättssystemet inte har kunnat genomföras. Både uppgifterna om misstänkta och dömda har kompletterats med data från () om de undersöktas och deras föräldrars födelseland och medborgarskap samt med uppgifter från det s.k. rörande de undersöktas utbildning, inkomst och sysselsättning. I sina analyser gör Kardell en uppdelning av de undersökta indi- viderna i två steg: Dels utifrån en tvådelad distinktion mellan indi- vider födda i respektive utlandet, men dels också utifrån en mer detaljerad uppdelning av individer födda i , annat Nor- diskt land, annat OECD-land, , söder om , och , /Stillahavs- området samt /och . Denna upp- delning används sedan för att studera om personer från olika områden behandlas olika inom det svenska rättssystemet. I undersökningens första del studeras bl.a. i hur stor andel av fallen som förundersökningar mot misstänkta personer läggs ner utan att åtal väcks eller att åklagaren beslutar om strafföreläg- gande/åtalsunderlåtelse. Kardell finner här signifikanta skillnader mellan hur olika etniska grupper behandlas. Trenden i materialet visar att förundersökningar mot personer födda i utlandet oftare läggs ner i förhållande till personer födda i . Mest sällan läggs förundersökningar ner mot personer med svensk och nordisk bakgrund (i mellan av fallen) medan förunder- SOU 2006:30 Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. sökningar oftast läggs ned mot personer födda i och Mel- lanöstern inklusive (mellan av fallen). Skillnaden i andelen nedlagda förundersökningar mellan dessa grupper måste anses vara påtaglig. , vilket Kardell påpe- kar, är denna skillnad svårtolkad. Om skillnaden var omvänd, näm- ligen om åtalsfrekvens skulle vara högre för personer från och (se nedan Diesens kapitel), skulle tolkningen var uppenbar – personer med invandrarbakgrund diskrimineras i sam- band med åtalsbeslut. Det vore emellertid att dra allt för förhastade slutsatser om det föreliggande resultatet skulle tolkas så att rättssy- stemet diskriminerar svenskar och nordbor. Det finns varken nå- gon teoretisk eller övrig empirisk grund för att göra en sådan tolk- ning. Den mest rimliga tolkningen av de föreliggande resultaten är att dessa trots allt utgör en indikator på att personer som tillhör vissa etniska minoriteter2 är utsatta för en viss grad av strukturell (insti- tutionell) diskriminering, men att denna diskriminering sker i sam- band med polisens ingripande (och möjligen i vissa fall även i sam- band med polisanmälan som leder till polisingripanden) innan frå- gan om åtalsprövning blir aktuell. Den höga andelen nedlagda ärenden skulle alltså kunna tolkas som ett tecken på att polisen inte tillämpar en lika noggrann prövning av fallen när personer ur vissa minoriteter blir registrerade som skäligen misstänkta för brott. Att ärenden sedan läggs ner utan lagföring skulle alltså kunna uppfattas som att systemet utför en viss korrigering av tidigare felbedöm- ningar rörande dessa minoriteter. Det bör emellertid påpekas att den ovan anförda tolkningen av resultaten inte är något annat än en hypotes. Vi har i denna under- sökning inte haft möjlighet att närmare studera hur rättsväsendets initiala ingripande, som genomförs av polisen, ser ut och om det ser olika ut för olika etniska minoriteter. Den här anförda tolkningen stöds emellertid av viss annan forskning om polisens arbete i , i och internationellt (1999, 2004, och 2004, 2003, Finstad 2003, Covington 2001). En alternativ tolkning skulle kunna vara att brott begångna av vissa etniska minoriteter är svårare att utreda t.ex. eftersom indivi- der tillhörande dessa grupper mer ofta nekar till brott. Denna tes får dock inget stöd om man i Kardells material jämför andelen fall 2 Överrepresentationen med avseende på andelen nedlagda förundersökningar märks också för andra icke-nordiska invandrargrupper, även om den där inte är lika påtaglig. Strukturell diskriminering i rättsväsendet på grund av etnisk och religiös tillhörighet. som avslutats med att åklagaren beslutat om åtalsunderlåtelse eller strafföreläggande. Eftersom både strafföreläggande och åtalsun- derlåtelse endast kan komma i fråga om brott erkänns, så finns här möjligheten att jämföra de olika grupperna. Resultatet av en sådan analys visar att det visserligen finns skillnader mellan andelen svenskar/nordbor och personer tillhöriga andra minoritetsgrupper när det gäller lagföring genom beslut av åklagare, men dessa skill- nader framstår som obetydliga Att skillnader i andelen nedlagda förundersökningar mellan svenskar/nordbor och, i första hand, utomeuropeiska minoriteter skulle kunna bero på att dessa grupper misstänks för olika typer av brott motsägs av att tendensen att lägre andel invandrare åtalas tycks vara likartad oberoende av brottstyp. I den andra delen av sin undersökning studerar Kardell domar. Här finner han att sannolikheten att dömas till fängelse är större för män än för kvinnor och, naturligt nog, för personer som fyllt i jämförelse med yngre. Däremot hittar han inga större skill- nader när det gäller sannolikheten att dömas till fängelse för perso- ner födda i utlandet respektive födda i . Kardell går vidare i sin analys och undersöker sannolikheten att dömas till fängelse för svenskar, personer med europeisk respektive utomeuropeisk bak- grund för olika brottstyper. Bilden som framträder blir här något splittrad, men en tendens till förhöjd risk att dömas till fängelse kan observeras för både personer födda i utlandet och personer som har utländskt bakgrund när det handlar om sådana brott som brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och frid samt sexualbrott. Vidare visar Kardells analys att risken att dömas till längre fäng- elsestraff4 är större för personer födda i utlandet och då i synnerhet för utomeuropéer.