sou · GUB319d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken lärare som arbetar med modersmålsundervisning. t.ex. genom Internet-baserat undervisningsmaterial.37 En rad remissinstanser ger uttryck för att det, förutom de åtgär- der som föreslagit i delbetänkandet, behövs ytterligare åtgärder på utbildningssidan för att finska språkets fortlevnad i skall kunna tryggas. Sverigefinländarnas delegation och Sverigefinska riksförbun- det anser att för att garantera finska språkets fortlevnad på lång sikt behövs det konkreta lagstadgade åtgärder till stöd för undervisning i och på minoritetsspråket.38 Sverigefinländarnas delegation föreslår därför att möjligheten till undervisning på finska (tvåspråkig undervisning) garanteras i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk på motsvarande sätt som gäller för förskolan. anför i sitt remissvar att ett språk inte kan hållas levande om eleverna får en timmes undervisning och när den undervisningen ges i alltför heterogena grupper och i övrigt ogynnsamma förhållanden.39 anser att en ny modell för modersmålsundervisning måste införas för att förbättra sverigefinska barns möjligheter att få undervisning i och på finska. Utan denna typ av undervisning kan språket inte hållas levande och utvecklas . anför att man också måste över- väga att stärka möjligheterna för undervisning som åtminstone del- vis bedrivs på minoritetsspråk.40 Finskt språk- och kulturcentrum vid anser bl.a. att det behövs ett autonomt tvåspråkigt utbildnings- väsende där undervisning i och på finska bedrivs, för att finska språket skall kunna fortleva i Sverige.41 Även för nationella minoriteter, (NAMIS), vid Cent- rum för multietnisk forskning () anser att en lagstadgad rätt till tvåspråkig undervisning på minoritetsspråket bör införas i den föreslagna lagen om nationella minoriteter.42 Även – Torniojokilaaksolaiset anför att situationen för meänkieli är sådan 37Yttrande, , JU2005/4822/D. 38Yttrande, , JU2005/4822/D. 39Yttrande, och , JU2005/4822/D. 40Yttrande, och , JU2005/4822/D. 41Yttrande, , JU2005/4822/D. 42Yttrande, , JU2005/4822/D. SOU 2006:19 Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken att det inte är tillnärmelsevis tillräckligt att lagstiftning inom utbildning endast tar sikte på förskolan.43 i påtalar behovet av ökade resurser för undervisning för sverigefinska barn.44 De anför att de nedskärningar som gjorts inom undervisningen i finskspråkiga klasser även märks i kyrkans verksamhet. Det har blivit färre mil- jöer eller grupper där sverigefinska barn och ungdomar kan umgås och fungera på finska, vilket påverkar deras möjligheter att utveckla en egen sverigefinsk identitet: Familjers och barns önskan att utveckla och slå vakt om minoritets- identitet och språk bör kunna ske på villkor som varken fungerar stigmatiserande eller är för svaga för att möjliggöra en reell identi- tets- eller språkutveckling. I strävan efter att skapa förutsättningar för sverigefinska ungdomar att känna stolthet såväl över sitt hemland som över sin sverigefinska identitet har både och det svenska samhället en uppgift. Utökade skoltimmar i minoritetsspråket efterlyses av i Svenska kyrkan.45 i beskriver svårigheterna att få modersmålsundervisning i samiska och anför att formuleringen rörande lämplig lärare i 2 kap. 13 § grundskoleförordningen revide- ras.46 Andra som anför att en starkare lagstadgad rätt till undervisning är bl.a. Nätverket för finskspråkig förskolepersonal inom län47, och en stor mängd lokala sverigefinska organisa- tioner. 13.4.4Ytterligare förslag rörande undervisning i de nationella minoritetsspråken Kommuner skall inte kunna neka nationella minoritetsbarn rätt till modersmålsundervisning på grund av att det inte finns en lärare. Om det inte finns en lämplig lärare lokalt, skall distansundervisning anordnas tills dess att en lärare rekryteras. Bestämmelserna i 2 kap. 13 § grundskoleförordningen (1994:1194) och 5 kap. 12 § gymna- 43Yttrande, , JU2005/4822/D. 44Yttrande, , JU2005/4822/D. 45Yttrande, , JU2005/4822/D. 46Yttrande, , JU2005/4822/D. 47Yttrande, , JU2005/4822/D. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken sieförordningen (1992:394) bör därför ändras. Möjligheterna att anordna modersmålsundervisning på distans bör utvecklas ytterli- gare. Regeringen bör ge Sameskolstyrelsen i uppdrag att genomföra det av myndigheten föreslagna pilotprojektet för att förbättra möj- ligheterna för samiska elever att få tillgång till modersmålsunder- visning. och Sameskolstyrelsen bör, som ett led i revitalise- ringsarbetet, verka för att det skapas nätverk för samiska moders- målslärare. Arbetet med nätverk skall ge lärarna stöd i språkrevitali- seringen och även fungera som ett sätt för kommunerna att lättare finna personer som kan arbeta som modersmålslärare. och Sameskolstyrelsen bör utveckla ett nära samar- bete med de högskolor där samiska undervisas, för att fånga upp studenter som är intresserade av att arbeta med samisk språkrevita- lisering eller med undervisning i eller på samiska. Mot bakgrund av det som framkommit i förnyade kartläggning, de synpunkter som lämnats i remissvaren rörande delbetänkandet och andra synpunkter som lämnats till utredningen under arbetet med de samiska språkfrågorna finns det anledning att lämna ytterligare förslag rörande rätten till undervisning i minori- tetsspråket förutom de förslag som lämnats i delbetänkandet. Frågan om utformningen av modersmålsbestämmelserna i grundskoleförordningen och gymnasieförordningen har tagits upp av flera. Nuvarande lydelse av bestämmelserna gör det möjligt för kommunerna att neka elever rätt till modersmålsundervisning om man inte har en lämplig lärare till hands. Detta är ett påtagligt pro- blem för samiska elever. Vid utredningens kommunbesök har det framförts från en del kommunrepresentanter att intresse från elever och föräldrar finns för modersmålsundervisning, men att det finns svårigheter att hitta lärare i samiska. Även inom förskoleverksam- heten har man svårt att hitta samiskspråkig personal. Kommuner som inte är intresserade av att anordna modersmåls- undervisning skulle även genom passivitet kunna slippa erbjuda en lagstadgad rättighet. Från minoritetshåll anförs att en del kommu- ner inte visar intresse för att anordna modersmålsundervisning. finns det goda förutsättningar för att anordna distans- undervisning. Det sker redan inom samisk modersmålsundervis- ning. Myndigheten för skolutveckling skriver i remissvaret på delbetänkandet: Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken För att prova nya vägar när det gäller att stödja implementeringen av modersmålsundervisningen i de fall där det saknas lämplig lärare i kommunen, har Myndigheten påbörjat utveckling av modersmålsun- dervisning delvis på distans. kommer sådan undervisning för nationella minoritetsspråk att ske i nordsamiska för några elever i och i sydsamiska i liksom arli-varieteten av chib i . Här är det lärare som finns i annan kommun som svarar för undervisningen, som sker i en kombination av verkliga möten och undervisning med hjälp av datorkommunikation. Myndig- heten avser att utöka denna satsning –2007 till att omfatta flera språk, fler orter och även undervisning på modersmål i olika ämnen.48 Mot bakgrund av denna utveckling anser jag att det finns förutsätt- ningar att ändra bestämmelserna så att kommuner inte skall kunna neka nationella minoritetsbarn rätt till modersmålsundervisning på denna grund. Om det inte finns en lämplig lärare lokalt, skall distansundervisning anordnas tills dess att en lärare rekryteras. Det är givetvis ingen bra lösning att en elev skall behöva arbeta utan en lärare lokalt. Det är dock ännu värre att ett barn går miste om rätten att få modersmålsundervisning helt och hållet. Därmed får distansundervisning, och särskilt sådan som sker delvis på distans, anses vara en godtagbar lösning under ett övergångsskede. På många orter finns redan teknisk utrustning för att anordna videokonferens och att ha kontakt med lärare på annan ort via Internet. I de allra flesta fall kan det dessutom vara möjligt för lära- ren att besöka eleven med vissa tidsintervaller för att förbättra kva- liteten på undervisningen. Möjligheterna att anordna modersmåls- undervisning på distans bör också utvecklas ytterligare. har i sitt remissvar anfört att den av utredningen föreslagna lydelsen av 2 kap. 9 § grundskoleförord- ningen och 5 kap. 9 § gymnasieförordningen behöver förtydligas ytterligare. I den föreslagna lagtexten bör i sitt minoritetsspråk läggas till, enligt språknämnden. Jag välkomnar detta förtydligande i den föreslagna lagtexten. Jag noterar vidare att ordet sverige- finsk rätteligen borde ha föreslagits i delbetänkandet, inte finsk. Vidare bör man ersätta ordet tornedalsfinsk med tornedalsk. Den nya föreslagna lydelsen av dessa bestämmelser blir således (ändringar angivna med kursiv stil): 48 Yttrande, , JU2005/4822/D. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Förslag till ändring i 2 kap. 9 § grundskoleförordningen (1994:1194) Om en eller båda av elevens vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i detta språk som ett ämne (modersmålsundervisning), om 1.eleven har grundläggande kunskaper i språket och 2.eleven önskar få sådan undervisning. En samisk, sverigefinsk, tornedalsk, romsk eller judisk elev skall erbju- das modersmålsundervisning i sitt minoritetsspråk även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska. En samisk, sverigefinsk, tornedalsk, romsk eller judisk elev behöver inte heller ha grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk. I 5 kap. 2 och 3 §§ finns bestämmelser om studiehandledning på ele- vens modersmål. Förslag till ändring i 2 kap. 13 § grundskoleförordningen (1994:1194) En kommun är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk, endast om det finns en lämplig lärare. En kommun är skyldig att anordna sådan undervisning om minst fem elever önskar undervisning i språket. När det gäller samiska, sverige- finska, tornedalska, romska eller judiska elever är kommunen skyldig att anordna modersmålsundervisning även om antalet elever är mindre än fem. Om lämplig lärare inte finns att tillgå, skall undervisning på ele- vens minoritetsspråk anordnas på distans, tills en lämplig lärare hittas. Förslag till ändring i 5 kap. 7 § gymnasieförordningen (1992:394) Om en elevs föräldrar eller vårdnadshavare eller en av dem har ett annat språk än svenska som modersmål och språket utgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall eleven få undervisning i modersmålet som ett ämne (modersmålsundervisning), förutsatt att eleven har god kunskaper i modersmålet och att han eller hon även önskar få sådan undervisning. En samisk, sverigefinsk, tornedalsk, romsk eller judisk elev har rätt att få undervisning i sitt minoritetsspråk, även om det inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Detsamma gäller en elev som är adoptivbarn och som har ett annat modersmål än svenska. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken I kap. 5 och 6 §§ finns bestämmelser om studiehandledning på elevens modersmål. Förslag till ändring i 5 kap. 12 § gymnasieförordningen (1992:394) En kommun är inte skyldig att anordna modersmålsundervisning, om lämplig lärare inte finns att tillgå. En kommun är inte heller skyldig att anordna modersmålsundervis- ning, om antalet elever i kommunen som önskar sådan undervisning i ett visst språk är mindre än fem. Andra stycket gäller inte i fråga om modersmålsundervisning för samiska, sverigefinska, tornedalska, romska eller judiska elever. Om lämplig lärare inte finns att tillgå, skall undervisning på elevens minoritetsspråk anordnas på distans, tills en lämplig lärare hittas. Sameskolstyrelsen har föreslagit regeringen att myndigheten skall ges möjligheter att genomföra en försöksverksamhet rörande sam- ordning av modersmålsundervisning.49 Sameskolstyrelsen har från föräldrar i kommunala grundskolor fått förfrågan om möjligheter till samordning av undervisning i samiska som modersmål för deras barn vid kommunala grundskolor. Bristen på samiska lärare är stor och detta vore ett sätt att avhjälpa bristen. Sameskolstyrelsen vill se över möjligheten att erbjuda undervisning i samiska för elever vid kommunala grundskolor samordnat med undervisning vid same- skola. Med distansundervisning genom modern teknik och konti- nuerliga kortare sammankomster vid en sameskola, som erbjuder undervisningen, skulle flera samiska barn få ta del av undervisning i samiska. Undervisning skulle kunna erbjudas oavsett barnets bostadsort. Detta pilotprojekt skulle kunna utgöra grunden för en undervisningsmodell som skulle kunna ge många fler samiska barn möjligheter till undervisning i samiska. De beräknade kostnaderna för projektet är låga (660 tkr) . Mot bakgrund av de allvarliga problem som kvarstår för samiska elevers möjligheter att erhålla modersmålsundervisning och samis- kans hotade ställning, bör alla tänkbara modeller undersökas. Jag anser därför att regeringen bör överväga möjligheten att ge Same- skolstyrelsen i uppdrag att genomföra ett pilotprojekt på föreslaget sätt. Det är angeläget att Sameskolstyrelsen med sin långa erfaren- het från undervisning av samiska barn försöker finna nya metoder för att fler samiska barn skall få tillgång till modersmålsundervis- 49 Förslaget har lämnats i Sameskolstyrelsens budgetunderlag för 2005-2007. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken ning och att fler kommuner skall kunna erbjuda undervisningen. Med tanke på samernas särställning i är det även viktigt att framtida utbildningsinsatser för samer utformas från ett urfolks- perspektiv. Det vore därför naturligt att ge Sameskolstyrelsen detta uppdrag och att samiska barns möjligheter att utveckla en egen kulturell urfolksidentitet också kan beaktas i sammanhanget. Ett sätt att förbättra kunskaperna om tillgängliga lärare i samiska vore att skapa nätverk för samiska modersmålslärare. Om det fanns samlad kunskap om personer som kan undervisa i och på samiska, skulle kommuner kunna nyttja den för att hitta en lärare, vilket skulle förbättra samiska elevers möjligheter att få modersmåls- undervisning. Nätverket skulle även kunna stödja enskilda modersmålslärare i deras arbete att stärka och revitalisera barn och ungdomars samiska. och Sameskolstyrelsen bör därför som ett led i revitaliseringsarbetet verka för att det skapas nätverk för samiska modersmålslärare. Av samma anledning vore det värdefullt om och Sameskolstyrelsen inledde ett nära samarbete med universitet och högskolor där samiska undervisas och där lärare utbildas. På detta sätt skulle intresserade studenter kunna fångas upp för att på olika sätt är arbeta med samisk språkrevitalisering eller med undervisning i eller på samiska. Dessa studenter som studerar samiska på univer- sitetet har gjort ett medvetet val att förkovra sig i samiska och bland dessa finns sannolikt många människor som skulle kunna och vilja delta i språkrevitaliserande arbete. Genom inrättandet av samiska språkcentra kommer det att fin- nas stora möjligheter att arbeta ute på lokal nivå med samiskt språkarbete på olika nivåer. Universitetens arbete och studenternas intresse skulle kunna fungera som ett ytterligare stöd i det samiska språkarbetet. Kanske finns det också projekt med lokal anknytning som kan bli en del i den forskning som bedrivs på universiteten. skulle studenterna se att det finns framtida möjligheter att få arbeta med språklig revitalisering och arbete med anknytning till sådant arbete. tvekar många unga på att satsa på samiska universitetsstudier för man ser inte så många möjligheter att få ett framtida arbete inom området. Därför tror jag att nätverksarbete av detta slag vore mycket värdefullt. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken 13.5Undervisning på de nationella minoritetsspråken 13.5.1Undervisning på minoritetsspråket har stora fördelar Språkets är ett redskap för inlärning och det har betydelse för bar- net om inlärningen sker på modersmålet eller ett senare inlärt språk. Undervisning på minoritetsspråket kan därmed ge barnet bättre förutsättningar än undervisning på majoritetsspråket. Myn- digheten för skolutveckling har poängterat att barn som ges möj- lighet att utveckla baskunskaper på sitt första språk har lättare att dels fånga den begreppsapparat som är en förutsättning för den kognitiva utvecklingen, dels tillägna sig ett ytterligare språk. I skolans undervisning är det i första hand som tankeredskap som språket används. Det är ju för att tillägna sig kunskaper barnet går i skolan, inte för att i största allmänhet samtala och kommunicera. Det innebär att språket används på ganska olika sätt i umgänge och i stu- dier. Barnets modersmål har från början ett försprång framför andra språk, även som tankeredskap. En människa tänker, associerar och drar slut- satser med de språkliga medel hon har till sitt förfogande. Det språk som har utvecklats längst fungerar bäst för tänkande. Det blir alltså lättare att dra slutsatser och lära sig nya saker om man får använda det eller de språk som man har utvecklat längst. Om man i skolan vill att barnet enbart håller sig till det nya språket med tanken att barnet då lär sig det språket snabbast, så försvårar man barnets lärandeprocess.50 Att byta undervisningsspråk kan också ha negativa konsekvenser för den enskilda eleven. En avstannad utveckling i ett förstaspråk innebär därför också ett avbrott i begreppsutvecklingen. Och det tar för ett nytt språk att fungera i den fortsatta begreppsutvecklingen. har ett barn som abrupt byter språk alltså inget effektivt redskap vare sig för kommunikation eller för sitt eget tänkande.51 I en rapport från dras följande slutsats i en forskningsöversikt över modersmålsundervisning: Eleverna itvåspråkiga undervisningsmodeller uppnår i regel högre färdigheter i sitt modersmål än elever i svensk klass med modersmåls- 50Gunilla Ladberg (2003) s 100. 51Kenneth Hyltenstam, : Hemspråksundervisningen, i (red. ): Tvåspråkighet med förhinder? Invandrar- och minoritetsundervisning i (1996). Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Man måste ställa sig frågan om modersmålsstödet i för- skolan och modersmålsundervisningen i svensk klass är tillräckliga undervisningsinsatser för att eleverna ska kunna uppnå goda färdighe- ter i modersmålet. De tvåspråkiga undervisningsmodellerna, och över huvud taget undervisning på modersmålet i andra ämnen än moders- mål, bör därför uppmärksammas i betydligt större omfattning än vad som görs . De kan utgöra ett välbehövligt alternativ respektive komplement till modersmålsundervisningen och studiehandledningen. Deras betydelse för exempelvis elevernas kunskapsutveckling i olika ämnen bör belysas liksom för den allmänna skolframgången och iden- titetsutvecklingen.52 Därför finns det mycket som talar för att barn även inom skolans värld borde få använda det språk som de kan bäst. Om man verkli- gen vill gynna nationella minoritetsbarns möjligheter att tillägna sig sitt minoritetsspråk bör man överväga förbättringar i möjligheterna att få tillgång till undervisning på minoritetsspråket. Organiserad undervisning på minoritetsspråket ger möjligheter att skapa mino- ritetsspråkiga miljöer för barnen som stimulerar deras språk- utveckling. Eftersom det svenska språkets dominans är så stort i samhället (omgivningen, kompisar, media, barnkultur, barnböcker etc.), behövs minoritetsspråkiga miljöer. Annars finns det risk för att barnets fortsatta språkutveckling i många fall sker på bekostnad av minoritetsspråket. Aktiv additiv tvåspråkighet blir mycket svårt att uppnå om barnet inte har tillgång till minoritetsspråkiga miljöer och om skolan inte kan stödja barnets språkutveckling i tillräcklig grad. Om förutsättningarna för att få tillgång till undervisning på de nationella minoritetsspråken inte förbättras avsevärt, kommer det inte att genereras tillräckligt med nya talare som behärskar språket fullt ut . För särskilt hotade språk behöver denna för- bättring av möjligheterna till undervisning på minoritetsspråket ske omgående. 52 : Flera språk – fler möjligheter – Utveckling av modersmålsstöd och modersmålsundervisning – ett regeringsuppdrag , bilaga 4 ,: Modersmålsundervisningen - en forskningsöversikt s 60. Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken Endast ett litet antal utav de nationella minoritetsbarnen har möj- ligheter att få undervisning på minoritetsspråket, trots att det finns en efterfrågan på sådan undervisning. Minoritetsspråklig verksam- het/undervisning skall ges för samiska, sverigefinska och tornedalska förskolebarn inom nuvarande förvaltningsområden (helt eller delvis på minoritets- språket), och samiska barn inom sameskolan som finns på 6 orter i landet. Möjligheten att anordna undervisning på annat språk än svenska regleras i grundskoleförordningen: 2 kap. 7 § grundskoleförordningen (1994:1194) För elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgänges- språk med en eller båda vårdnadshavarna får en kommun anordna delar av undervisningen i årskurserna 1–6 på umgängesspråket (tvåspråkig undervisning). För elever med finska som umgängesspråk får sådan undervisning anordnas även i årskurserna 7–9. Under den sammanlagda tid som tvåspråkig undervisning anordnas får högst hälften anordnas på umgängesspråket. Undervisningen skall planeras så att undervisningen på svenska successivt ökar . I 8 kap. sameskolförordningen (1995:205) finns bestämmelser om integrerad samisk undervisning i . För övriga nationella minoriteter finns möjlighet att som försöks- verksamhet anordna undervisning på språket enligt förordning (2003:306) om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i . Denna möjlighet är tidsbegränsad t.o.m. . Kommunerna saknar incitament att anordna tvåspråkig under- visning, trots att möjligheten därtill finns och trots att föräldrar efterfrågar sådan utbildning. På enstaka orter finns tvåspråkiga klasser kvar och det finns ett litet antal minoritetsspråkiga friskolor i landet. Detta medför att de yngre talarnas möjligheter att tillägna sig ett komplett minoritetsspråk med läs- och skrivfärdigheter är små, vilket försämrar de nationella minoritetsspråkens chanser att överleva. För särskilt hotade språk, som sydsamiskan, måste åtgär- der vidtas omgående. I många andra länder har nationella minori- teter bättre möjligheter till undervisning på minoritetsspråket. Som anförts av företrädare för samer, sverigefinnar och torneda- lingar i remissvaren och i andra sammanhang, och som anförts i en Förbättra möjligheterna till undervisning i och på minoritetsspråken rad andra remissvar, efterfrågas förbättrade möjligheter till under- visning på minoritetsspråket. Även har efterlyst för- ändring och nytänkande från sida i denna fråga. rådgivande kommitté noterade i sin rapport om att det finns en uttalad efterfrågan på undervisning på de nationella minoritetsspråken. notes that there is a clear demand in amongst persons belonging to national minorities to receive bilingual education. However, no guarantees exist in legislation to receive such teaching in minority languages other than Sami.53 Det bör dock påpekas att samiska barn i har begränsade möjligheter att gå på sameskola, eftersom antalet skolor endast är sex stycken och skolorna endast finns på vissa orter i norra . Det totala antalet barn som går i sameskola uppgår till ca tvåhundra elever. Så inte ens samiska barns möjligheter att få undervisning på minoritetsspråket är därmed särskilt bra. rådgivande kommitté kritiserade för att det inte finns någon lagstadgad skyldighet för kommunerna att anordna undervisning på de nationella minoritetsspråken.