sou · GUB353 · 2007-01-01 00:00:00 — I stadgar saknas formuleringar som anger krav på medlemskap (2003). Det uppges dock i båda dessa partier att det inte förekommit diskussioner om att kandidater på listorna skulle motsätta sig att vara medlem. I övriga riksdagspartier krävs medlemskap för att få kandidera till kommunens förtroende- uppdrag. Det beskrivs dock att diskussioner om att låta icke- medlemmar kandidera varit högst begränsade i samtliga parti- organisationer i och . Som tidigare framgick har de nomineringsansvariga hävdat att erfarenheten har fått minskad betydelse som urvalskriterium för att bli nominerad. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... har vi kunnat indikera att att många av de nomeringsansvariga varit beredda att korta ned inskolningstiden och att politisk erfarenhet därmed verkar kunna få minskad betydelse. I vår studie tror ingen av de nomineringsansvariga att inskolningstiden är längre för invandrare än för infödda, medan flera tror att den är kortare. Flera nomineringsansvariga tror också att kandidater med invandrar- bakgrund oftare gynnas än missgynnas av en förkortad inskol- ningstid. Man kan dock konstatera att kandidater med invandrar- bakgrund ändå generellt har visat sig behöva vänta än infödda på uppdrag. Det framstår därmed åtminstone inte som en automatisk effekt att det blir lättare för invandrare att få uppdrag om inskolningstiden för medlemmar i allmänhet kortas. 4.6.2Benägenhet att byta ut ledamöter Vilken vikt man tillmäter inskolning och medlemskap i fråga om möjligheten att kandidera visar på vilka grundläggande inträdeskrav som finns i partierna. Förutsatt att man uppfyller de grundläggande kriterierna är en annan fråga som också påverkar underrepre- senterade gruppers möjligheter i politiken hur lätt man flyttar på etablerade kandidater, och i vilken mån etablerade ledamöter därmed ger plats för eller fungerar som en spärr för nyare kandi- dater. Vilken bild ger då de nomineringsansvariga i vår under- sökning av benägenheten att byta ut ledamöter? Ifråga om denna aspekt av politisk erfarenhet uppger det stora flertalet intervjupersoner att det krävs relativt stort missnöje för att byta ut sittande ledamöter som inte frivilligt vill avgå. Den nomi- neringsansvarige för i ger en särskilt tydlig och självkritisk beskrivning av svårigheten att byta ut fullmäktige- kandidater: Vi har ju den klassiska diskussionen att de som har blivit etablerade, de sitter ju till döddagar på sina poster// (I) Hur ofta kan man få lämna sin plats i fullmäktige fast man vill sitta kvar? Det har nog inte hänt .// Det är snarare den tendensen att har du väl kravlat dig upp och etablerat dig så sitter du kvar, och det är inte riktigt bra som vi ser det. Även om den allmänna bilden är att man inte gärna flyttar medlemmar som vill fortsätta nästa mandatperiod så framgår det också att öppna konflikter ofta undviks genom att förtroendevalda Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... känner på sig att det är dags att avgå. Den nomineringsansvarige för socialdemokraterna i säger att av partiets 26 ledamöter i kommunfullmäktige så fanns det eventuellt någon som inte fått fortsätta fast man velat sitta kvar. Hon menar att en sådan förändring kan ske genom att man tagit en diskussion med den förtroendevalde: Ofta har den människan känt på sig det tidigare, och då får man väl föra en diskussion. Att Hej å hå, har du suttit , eller nåt liknande.//Men det är inte så vanligt att man gör, nej. Men vi förändras väl också Men nej det är väl så att folk känner efter när det är dags. En tidigare studie () som undersökt benägenheten att byta ut riksdagsledamöter visar att förutsättningarna förefaller skilja sig mellan partierna. I de 30 partiorganisationerna från socialdemokraterna som deltog uppgav tre, det vill säga , att man kan tänka sig att byta ut ledamöter som vill sitta kvar. I flera andra partier var siffran betydligt högre; låg i andra änden, då av partiorganisationerna uppgav sig vara benägna att byta ut ledamöter som vill sitta kvar. Som vi konsta- terat kan dock de reella möjligheterna till omsättning också bero på hur ofta ledamöter känner på sig att det är dags att lämna plats för andra kandidater. En särskild åtgärd av intresse här är att sätta en gräns för hur man kan omväljas. En sådan regel har införts i stadgar, och gränsen har där satts till tre mandatperioder. Detta bör i fråga om särskilt kunna skapa nya öppningar för personer från underrepresenterade grupper. 4.6.3Kravet på erfarenhet och möjligheterna för personer med invandrarbakgrund att få uppdrag Vi har tidigare konstaterat att kritieriet tidigare politisk erfarenhet visat sig vara betydelsefullt. I de senaste avsnitten har vi även kunnat se att de nomineringsansvariga även i flera konkreta avseenden förefaller tillmäta detta kriterium relativt stor vikt. Detta har visat sig i att partimedlemskap ses som nödvändigt för att kandidera på listorna, att av inskolning fortfarande ses som central samt att benägenheten att byta ut ledamöter i flera partier är något begränsad. Vi ska senare i detta avsnitt diskutera Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... hur kravet på erfarenhet av partiarbete kan påverka invandrares möjligheter till representation. Ett problem i fråga om möjligheten att förkorta inskolningstiden som framhållits från företrädare i mindre partier är att just dessa partier kan ha svårare att ha alla grupper representerade genom det fåtal platser man har. Som den nomineringsansvarige för i säger: Utav fyra så kan man inte få in så många grupper. Också tidigare forskning har indikerat att ett begränsat antal mandat medför en större svårighet att välja in kvinnor på förtroendeuppdrag (1994). Att frågan om partiernas mandatmässiga storlek dock inte behöver ha en avgörande betydelse illustreras av skillnaderna mellan hur partier med lika storlek beskriver sig själva. Före- trädaren för i tror att man har relativt goda möjligheter att få in underrepresenterade grupper genom den i partiet mycket korta inskolningstiden: I kan man göra snabbkarriär. Vid sidan om den mandatmässiga representationens betydelse kan medlemsorganisationernas storlek inverka på hur länge man får vänta på uppdrag. Det framgår att det i de till medlemsantalet största partierna, socialdemokraterna och , ofta råder en större konkurrens om uppdragen, medan bilden är motsatt i , det minsta av partierna (Gidlund och 1999). I tidigare forskning har så också partimedlemmar i och socialdemokraterna uppgivit att inskolningstiden varit längre i det egna partiet jämfört med andra (2001). I har också socialdemokraterna och , minst omsättning (). Med en sådan större konkurrens bör det ofta bli lättare att ge etablerade kandidater försteg. I våra intervjuer är det främst företrädare som betonar det positiva i att det är lätt att komma i fråga för förtroendeuppdrag som ny medlem. med sin unga historia brukar ofta beskrivas som ett avvikande parti, och i fråga om just inskolningstiden är en faktor som både påverkar och uttrycker partiets kultur i detta avseende att man som enda parti begränsat det antal mandatperioder som man kan bli omvald, en gräns som satts till tre mandatperioder. Denna åtgärd bör också kunna påverka den allmänna kulturen i fråga om hur man ser på cirkulationen bland de förtroendevalda. En utgångspunkt för detta avsnitt är att ett generellt krav på lång inskolningstid ofta antas försvåra möjligheten för personer med invandrarbakgrund att komma in på förtroendeuppdrag. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... om den förkortning av inskolningstiden som ofta uppgetts gälla har gjort det lättare för invandrare att få förtroendeuppdrag. Ett intressant resultat som vi sett i vår studie är att ingen av de nomineringsansvariga tror att inskolningstiden är längre för personer med invandrarbakgrund än för infödda, medan flera tror att den är kortare. Denna uppfattning har också framstått som vanlig, bland såväl infödda som utlandsfödda partiföreträdare, i tidigare undersökningar (2001, 2005). kan det tänkas att invandrares inskolningstid ibland kan underskattas, att döma av att senare studier vittnar om att inskolningstiden generellt är längre för personer med invandrar- bakgrund (2001). Valberedningarnas möjligheter att utöva inflytande över utformningen av kandidatlistorna gör den sociala sammansätt- ningen av valberedningarna till en viktig fråga. De förslag som valberedningarna lägger fram har stor betydelse för den lista som ges bifall på fastställandemötet och man har även möjligheter att uppmana personer till att kandidera till listorna. Därigenom har frågan om vilka grupper som representeras i valberedningarna betydelse. Det gäller enligt de nomineringsansvariga att den lokala partiorganisationens föreningar, med dess sidoorganisationer i form av främst , ska vara repre- senterade i valberedningen, och just i socialdemokraternas val- beredning ska även de fackliga socialdemokratiska föreningarna vara representerade. Vi har kunnat konstatera att personer med invandrarbakgrund inte på samma sätt garanteras representation i valberedningarna. andelen personer med invandrarbakgrund var lägre bland ledamöterna i valberedningarna än i kommun- fullmäktige. Det visade sig i vår studie att andelen utlandsfödda personer i valberedningarna i var hälften av andelen i befolkningen, medan utlandsföddas närvaro i valberedningarna i partier i det närmaste var jämn. 13 av de 113 ledamöterna var födda utomlands. Generellt kan därmed också konstateras att andelen personer med invandrarbakgrund var lägre bland ledamöterna i valberedningarna än i kommunfullmäktige. Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... Att man i de flesta partier tillämpar medlemsomröstning, provval, för att rangordna kandidater har betydelse för invandrares representation. Dess demokratiska struktur till trots tenderar provvalet att missgynna underrepresenterade grupper. I fråga om kvinnors möjligheter framhölls som ett positivt argument för provvalet att positiva resultat kan ge det nödvändiga självför- troende som kan krävas för att kvinnor ska ställa upp på valbara platser. Den allmänna bilden är dock att provval i själva verket leder till det motsatta resultatet för underrepresenterade grupper, och inte minst för personer med invandrarbakgrund. Genom att per- soner tillhörande underrepresenterade grupper anses få färre röster i provvalet är vår slutsats att provvalet generellt riskerar att minska självförtroendet bland kandidater med invandrarbakgrund och innebära att dessa medlemmar kan tänkas riskera att dra tillbaka sin kandidatur. Orsakerna till slutsatsen om att provvalet främst minskar invandrares möjligheter är att provvalsinstitutionen beskrivits gynna etablerade kandidater på grund av att medlemmar som röstar ofta saknar mer detaljerad kännedom om vad ledamöterna tillfört . Medlemmar antas gå mer på personliga sympatier och till skillnad från ledande företrädare sakna möjligheterna till att se till sammansättningen av listan i sin helhet. Det finns även en skillnad mellan ledande företrädare och gräs- rötter i fråga om stödet för kandidater med invandrarbakgrund. De sistnämnda beskrivs ofta vara mindre positiva till att ha kandidater med invandrarbakgrund på framskjutna positioner. Flera nomi- neringsansvariga antyder här också att vissa inslag av fördomar kan minska invandrares möjligheter till högre placeringar. Det har dessutom getts exempel på att även ledande personer med invandrarbakgrund kan ha svårt att bli omvalda, fastän de är kända i partierna. Samma slutsats gäller i allt väsentligt även alternativet till provval, den föreningsnominering som ses som betydelsefull i främst socialdemokraterna. Även här beskrivs hur etablerade per- soner ges försteg och att invandrare, liksom andra underrepre- senterade grupper, riskerar att få stå åt sidan. De avsteg från provvalsresultatet som görs sker vanligen med utgångspunkt i principen om varannan damernas, som alla partier utom utgår ifrån. En liknande systematisk särbehandling av personer med invandrarbakgrund tillämpas inte. Vi kan dock konstatera att de nomineringsansvariga är medvetna Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... om provvalets nackdelar i fråga om personer med invandrar- bakgrund, och vi har sett att partiernas valberedningar kan användas till att agera för att förbättra underrepresenterade gruppers representation. som provvalet i sig får effekter i form av negativ särbehandling av personer med invandrarbakgrund medför partiernas bristande benägenhet att korrigera för detta att man ytterligare bidrar till det negativa resultatet. Partiernas sätt att använda provvalsinstrumentet innebär därmed vissa inslag av negativ särbehandling. Slutligen får hanteringen av kandidatlistorna inför provval viss betydelse ur underrepresentationsperspektiv. I nästan samtliga partier består de listor som skickas ut av kandidaternas namn listade i bokstavsordning, vilket innebär mindre styrning från valberedningen i fråga om den slutliga nomineringslistan. I tre partiorganisationer i vår studie har man dock valt att även använda denna möjlighet till inflytande över nomineringarna. I social- demokraterna och i har medlemmarna fått ta ställning till en lista som valberedningen ställt samman, vilket gett möjlighet att styra medlemmarnas röstning och därmed för att ge utrymme för mindre etablerade kandidater än vad som annars varit fallet, i den mån man velat använda sig av denna möjlighet. I det tredje fallet hade i valt att skicka ut det senaste valets kommunfullmäktigelista som underlag för provvalet. Att listan uteslutande baserade sig på det tidigare valets kandidater har bidragit till att möjligheterna för etablerade ledamöter blivit större. Valberedningarnas syn på centrala urvalskriterier har betydelse för hur rangordningen görs, men kan också ses som en indikation på allmänna föreställningar om vilka kategorier av kandidater man vill lyfta upp. I de nomineringsansvarigas beskrivningar av vilka kriterier som gäller för val av kandidater har det framgått att betydelsen av personliga kvaliteter, i termer av bland annat medialitet, anses ha fått större betydelse, liksom grupptillhörighet. I princip borde den starkare betoningen av grupptillhörighet i samband med kandidatrekrytering gynna kandidater med invandrarbakgrund. De tydliga tecken på grupptillhörighetens betydelse som vi har sett har dock främst omfattat kvinnor och ungdomar. Ett avskaffande av kravet på medlemskap har i tidigare forskning ibland antagits kunna vara särskilt positivt för att öka invandrares intresse av att delta i partierna. Det framgår dock att även om Att göra partikarriär – nomineringsprocessens struktur ... politisk erfarenhet uppges ha minskat i betydelse så har kravet på medlemskap fortfarande en stark ställning. Som konstaterats har de viktigaste kriterierna uppgetts vara personliga kvaliteter och medial förmåga, något som ofta anges utifrån behovet att locka röster. Även om det finns skäl att tro att personer med invandrarbakgrund är underrepresenterade bland partiernas medlemmar så har de flesta partiorganisationer ändå någon invandrare på valbar plats på kommunfullmäktigelistan. Vid sidan om viljan att öka andelen invandrare på listorna uppges åtminstone någon kandidat med invandrarbakgrund på listorna kunna ha betydelse för att visa att man inte har fördomar. Vi har sett hur de formella reglerna för nominering antas kunna påverka nomineringsprocessens resultat, samt hur valbe- redningarna ser på olika kriterier som kan bedömas vara viktiga i nomineringsprocesserna. I nästa kapitel riktar vi blicken mot de sociala processer som kan anses ligga utanför partiernas direkta nomineringsprocesser, men som kan tänkas påverka partiernas öppenhet för personer från underrepresenterade grupper och där- med även invandrares och andra minoritetsgruppers praktiska för- utsättningar att skapa sig en plats i partierna. 5Partierna som inkluderande nätverk Sedan vi i det senaste kapitlet beskrivit de formella regler, samt de kriterier som antas ha betydelse för kommunfullmäktigelistans slutliga utseende kommer vi inledningsvis i detta kapitel att beskriva de mer informella sociala processer som omger partiernas nomineringar. Därefter kommer vi att intressera oss för hur de nomineringsansvariga beskriver partiorganisationernas öppenhet gentemot minoritetsetnicitet och hur man bedömer vissa konkreta åtgärder som diskuterats i fråga om att öka andelen förtroendevalda med invandrarbakgrund. Partimedlemmarnas möjligheter att bli nominerade till fört- roendeuppdrag är inte enbart beroende av formella riktlinjer för kandidatnominering och hur man värderar kandidaters egenskaper. En viktig fråga är vilken betydelse mer nätverksliknande informella sammanhang har för möjligheten att bli nominerad. Ett grund- kriterium för att nätverk ska existera är att de inkluderar individer som uppfattar att de delar någon form av gemensamma drag eller intressen och att de utvecklar ett visst mått av ömsesidighet, tillit och kanske även gemenskap. Nätverk kan skapa och upprätthålla en särskild identitet som bygger på vissa kriterier. Det är vanligt att beskriva sociala nätverk av olika slag som till övervägande del positiva. Sociala nätverk antas vara betydelse- fulla för det sociala kapitalet hos de som ingår i nätverken som det förtroende som skapas i nätverken också antas ackumuleras till samhällsnivån som ett samlat förtroendekapital. Maloney, och (2000) har dock uppmärksammat frågan om att socialt kapital inte alltid nödvändigtvis innebär enbart demokratiska vinster. Mot bakgrund av att socialt kapital är en eftertraktad bristvara förefaller den sociala fördelningen av socialt Partierna som inkluderande nätverk kapital vara en viktig fråga. Författarna ser vissa risker för att tillgången till socialt kapital via nätverk till och med kan vidga de existerande sociala och politiska klyftorna. Nätverk kännetecknas av inkludering men på en och samma gång också av exkludering. Medan de som tillhör ett socialt nätverk blir belönade blir de exkluderade icke-medlemmarna utan dessa belöningar. Genom att nätverk följer samma gruppdynamiska lagar som andra sociala gemenskaper behöver medlemskap i ett nätverk inte förstärka tilliten till de personer som befinner sig utanför nätverket, utan snarare kan sammanhållningen inom nätverket ha ett pris i förekomsten av viss misstänksamhet mot andra (Maloney, och 2000). Därmed kan partiernas nätverk, precis som partiorganisationerna i stort ha en exkluderande effekt. Partiernas nätverk kan därigenom diskuteras på samma sätt som deras partiorganisationer. är det viktigt att konstatera att även om nätverken inte bör betraktas som väsensskilda, gåtfulla sammanslutningar så är deras inkluderings- och exkluderingskriterier inte lika explicit uttalade och transparenta för omvärlden. Även om detta gör det svårare att genomskåda vilka effekter nätverken får, så är det ändå av särskilt intresse att ställa frågor om vilken betydelse partiernas nätverk har och vilka som kan inkluderas i dessa nätverk. En central fråga för detta kapitel är i vilken utsträckning nätverk har betydelse i nomineringsprocessen och i vilken mån personer med invandrar- bakgrund inkluderas eller exkluderas från dessa nätverk. När de nomineringsansvariga tillfrågats om betydelsen av nätverk för partiernas nomineringsprocesser framgår att partiinterna nätverk generellt anses påverka möjligheten för kandidater i allmänhet att bli nominerade till kandidatlistan för kommun- fullmäktige. Tillgången till sociala nätverk, om än i kombination med ett aktivt deltagande i partiet, kan ha stor betydelse för ens förutsättningar att bli nominerad. Socialdemokraternas företrädare i , menar att betydelsen av nätverk spelar en central roll, och hon menar att detta kan kopplas till att partiernas nomineringsprocesser inte är formalise- rade: Det finns ju inget formellt ansökningsförfarande. Partierna som inkluderande nätverk personbedömningar som gäller, det handlar mycket om kännedom, att man har umgåtts i s-föreningen. Som konstaterats i det föregående kapitlet fattas beslut om rangordningen av intresserade kandidater både på grundval av den information som valberedningarna insamlat och utifrån antingen medlemmarnas provval eller, i främst socialdemokraterna, utifrån partiföreningarnas nomineringar. I det föregående kapitlet framkom att ett problem med såväl provvalet som förenings- nomineringar kan vara att processerna är beroende av att medlem- mar på basnivån känner till och tycker om den enskilde kandidaten som person. En självkritisk och öppenhjärtig beskrivning av de sociala aspekterna av denna process ges av företrädaren för mode- raterna i : Det politiska arbetet pågår ju framför allt i nämnder och styrelser. Men på basplanet i politiken så är det ju mycket social samvaro. Och dyker du upp ofta, du är med i en förening, och du kommer alltid, är punktlig, du är mycket trevlig att prata med, vi dricker kaffe och vi lyssnar på föredrag och det.// Sköter du det sociala umgänget med partimedlemmar, så anses du vara en mycket god kandidat. Och så tror jag det är i många partier. Även om den tydliga beskrivningen i det senaste citatet inte behöver vara representativ för partierna i stort så kan man ändå konstatera att flera nomineringsansvariga uppger att kandidaternas personliga relationer med de övriga medlemmarna, det vill säga rent sociala aspekter, kan påverka vilka som nomineras. På frågan om hur sociala nätverk påverkar invandrares represen- tation tror hälften av de nomineringsansvariga att dessa generellt kan innebära nackdelar, medan ingen här ser fördelar för personer med invandrarbakgrund. Argument som framkommit är att de är nya i landet och att de påverkas på samma sätt som andra grupper som är underrepresenterade i partierna. 5.1.2Ledande partiföreträdares möjligheter att påverka vilka som nomineras Som framgått utgör nätverk ett viktigt inslag i nominerings- processen. Vi har konstaterat att flera nomineringsansvariga uppger att kandidaternas personliga relationer med de övriga medlemmarna kan påverka vilka som nomineras. Partierna som inkluderande nätverk På frågan om hur sociala nätverk påverkar invandrares represen- tation ser flera nomineringsansvariga främst nackdelar, medan ingen ser fördelar. Argument som framkommit är att de är nya i landet. En mer central förklaring, som också tagits upp, är att de är underrepresenterade i partierna. Problemet kan därmed ligga i hur dessa nätverk är konstruerade och att de kanske är gemenskaper som har en sådan social sammansättning att de kan vara svårtillgängliga för personer från underrepresenterade grupper såsom kvinnor och personer med invandrarbakgrund. En central aspekt som också beskrivs av de nomineringsansvariga är att de ledande företrädarna genom sin ställning i främst kommunstyrelser och valberedningar har stora möjligheter att, såväl under som före nomineringsprocessen, påverka vilka som nomineras. Den nomineringsansvarige för i menar att ledande företrädares kan utöva ett avgörande inflytande på den slutliga listan, genom möjligheten att ge kandidater en plattform i partiet: När man har provvalsförfarande som dessutom är bestämmande så vore det fel att säga att det är ledande partiföreträdares som avgör, men kan ledande företrädare ge möjlighet för vissa som man inte ger till andra att skapa sig en plattform för en kandidatur. Flera nomineringsansvariga tar upp just betydelsen av att ge potentiella kandidater en plattform i partiet, vilket både medför att man syns och att man ges nyttig erfarenhet av partiarbete. Även i tidigare forskning framgår att ledande företrädare från främst kommunstyrelsen och olika arbetsgrupper kan ha ett viktigt inflytande på nomineringsprocesserna (). Detta kan främst ske genom att potentiella kandidater ges utrymme i medlemstidningen eller en roll i interna arbetsgrupper.