sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Föreningen är medlem i den internationella barnteaterorganisa- tionen ASSITEJ (du pour lEnfance et la Jeunesse) med medlemmar över hela världen. Svenska ASSITEJ arbetar för att öka intresset för barn- och ungdomsteater och ett ökat kvalitetsmedvetande. delar föreningen ut Prix dASSITEJ, för förtjänstfulla insatser inom svensk barn- och ungdomsteater. Föreningen vill påverka mass- media, beslutsfattare, teaterledningar osv. och skapa nätverk inom barnteaterområdet. För att främja barnteatern arrangerar man festi- valer och seminarier, ger ut trycksaker, sammanställer repertoar- kataloger och dokumenterar verksamhet på barnteaterområdet. Svenska ASSITEJ har fört fram vissa förslag till Aktionsgruppen om hur barnteaterområdet skulle kunna stärkas: en nationell barnkulturpolitik behövs, uppdragen på barnkulturområdet måste vara konkreta, alla blivande lärare bör ha en obligatorisk kulturkurs, effekterna av olika satsningar på barnkultur bör utvärderas. ASSITEJ menar också att barns möjligheter att se teater genom skola och förskola ser mycket olika ut i landet, beroende på hur olika län arbetar med uppdrag, mål och samordning. Västra Göta- land, och lyfts fram som län som arbetar på ett strukturerat sätt med goda resultat. Svenska ASSITEJ och Teatercentrum planerar en nationell barn- och scenkonstbiennal. Första gången planeras till i . Barn går sällan på teater av eget val, åtminstone inte . Det är föräldrar, far- och morföräldrar, förskola eller skola som bestämmer vad barnen ska se. Vad barnen tycker om teater på- verkas av hur ofta de får se teater – är det bara en gång kan en dålig föreställning ge en negativ syn på teater som mot- svarande filmupplevelse inte skulle ge eftersom barn ser så mycket mer film. Att gå på teater är något man lär sig. Hur vuxna presen- terar en kommande teaterupplevelse kan också få stor betydelse för barnets inställning till teater. På det här området finns en del intressant forskning. kom rapporten ska vi på teater. Det kan förändra ditt liv, skriven av och vid . Rapporten är en redovisning av det forskningsarbete som gjordes på institutionen i samband med det nationella uppdraget Konst och vetenskap 2001 2003. Med utgångspunkt från två barnteaterföreställningar på regionteatern har forskarna följt både teaterensemblens konstnärliga arbetsprocess och intervjuat och analyserat lärares upplevelser i mötet med teatern. Några frågor man ville ha svar på var teaterns betydelse för skolan, teaterns möjligheter att berätta och vilka möjligheter och hinder som finns i skolan. Resultaten är tankeväckande och visar att det finns behov av mer forskning om mötena mellan skola och kulturliv och mellan kultur- liv och en ung publik. Forskarna visar att teaterns intresse främst är riktat mot barn- publiken, men att den inte tar hänsyn till att barnen ingår i ett skolsammanhang när de möter föreställningen. Bristen på intresse för lärarna som en viktig länk mellan skola och teater försvagar villkoren för det goda meningsskapandet menar forskarna. Lärarna, å andra sidan, ser teatern antingen som en nyttighet eller förströelse, vilket gör att de inte heller ser möjligheterna till meningsskapande. Forskarna menar att både teater och skola måste hitta en ny riktning och hitta sina gemensamma intressen: En sådan riktningsförändring förutsätter att teatern tar ett större ansvar inför mötet med skolkontexten och att skolan är beredd att omvärdera den syn på lärande som reducerar meningsskapande och kunskapssökandet. 6.3.13Ny dramatik för barn Det pågår flera projekt i landet för att få fram ny dramatik för barn. Här är några exempel: teater, stadsteaters avdelning för barn- och ungdomsteater, har fått stöd från kulturnämnden i för att utveckla barnteatern genom en barnteaterakademi . Uppdraget är att utveckla barn- och ungdomsteatern samt att öka utbudet och kvalitén. Ett av målen för akademin är att fånga upp unga människor som vill skriva dramatik för barn och unga. har teatern samlat in texter från ungdomar i åldrarna 16 . Några av dem kommer att få stöd från teatern i att utforska hur man skriver dramatik. Norrbottensteatern har fått stöd från för ett treårigt projekt som syftar till att hitta nya vägar för att få fram ny drama- tik för en ung publik. Teatern har träffat elever i åk 9 och arbetat med bl.a. teaterimprovisationer för att få veta mer om ung- domarnas drömmar och tankar om framtiden i . dramatiker är anlitad för att skriva en ungdomspjäs med utgångs- punkt från mötena. I projektet ingår också samarbete med socio- logiska institutionen vid där studenter har gjort enkäter och djupintervjuer med ungdomar. är en konstform på uppåtgående bland barn och ungdomar. Allt fler dansar själva och allt fler går och tittar på professionell dans. Åtminstone är det en uppfattning vi i Aktionsgruppen har fått i samtal med personer som har inblick i området. Men dess- värre har vi svårt att beskriva utvecklingen i siffror. I Barnbaro- metern, som mäter kultur- och medievanorna för barn mellan finns inte besök på dansföreställning med som en fråga. Barn- barometern innehåller inte heller några siffror om små barns eget dansande. Kulturbarometern, som visar kulturvanor för barn , har inte heller med dans som fråga – vare sig när det gäller besök på dansföreställning eller om de intervjuade själva dansar. samlar in statistik över antalet deltagare under i studieförbundens studiecirklar och gruppverksamhet. I siff- rorna är dock musik, dans och dramatikgrupperna sammanslagna till en siffra – så det går inte att se hur många som deltar i en dans- grupp. Merparten av deltagarna deltar troligen i musikverksamhet. Totalt deltog 102 955 barn i studieförbundens grupp- verksamhet inom teater, dans och musik och 19 983 unga mellan deltog i gruppverksamhet. Antalet unga mellan 13 och 24 som deltog i en studiecirkel inom dans, teater och musik var ännu högre: 170 516 deltagare . De kommunala musik- och kulturskolorna erbjuder också dans på många håll. 130 kulturskolor hade dans . Vi har dock inga siffror på hur många barn som deltog i verksamheten. finns på många håll i privata dansskolor, men vi har inga siffror på hur stor den verksamheten är. I ett växande antal kommuner finns dans med på skolschemat. Enligt danskonsulenten på har ett 80-tal kommuner dans på schemat. 6.4.3Professionell dans för barn Möjligheterna att se en dansföreställning speciellt gjord för en barnpublik ökar. Mycket av den dans som visas för barn och unga skapas utan statligt stöd och är därför svår att få kunskap om, eftersom det enbart är grupper med statligt stöd som redovisas i den nationella dansstatistiken. En del föreställningar görs med stöd från kommuner och regioner. Det finns alltså ett stort antal före- ställningar som inte syns i någon samlad statistik. Av de 32 dansgrupper som finns med i statistik gjorde 4 grupper föreställningar för barn . Sammanlagt gjorde de 7 produktioner (av totalt 90). spelades 186 föreställningar för barn med en sammanlagd publik på 16 847 personer. Totalt spelades 827 dansföreställningar för en publik på 153 776 personer. I den totala publiksiffran ingår även ungdomspubliken. Här bör påpekas att begreppet fria grupper egentligen är missvisande på dansområdet. I praktiken handlar det om tillfälligt anställda dansare som samlas av en koreograf i samband med en dansproduktion. Grupperna har inga fasta repetitionslokaler eller scener. Det finns få dansinstitutioner – 2003 fanns det 6 dansensembler med anknytning till en institution: balett, GöteborgsOperans balett, inom , dansteater, NorrDans i samt Älvsborgsteaterns dansensemble. Den sistnämnda producerar i första hand föreställ- ningar för barn och ungdom. Även Operan i sätter upp dansföreställningar för barn – t.ex. nya balett . Utöver dansinstitutionerna finns också ett antal gästspelsscener för dans, där föreställningar för barn och unga kan förekomma: Dansstationen i , Atalante i och Moderna dans- teatern i . Moderna dansteatern spelade 19 barnföreställningar . av Moderna dansteaterns totala publik på 5 233 personer var barn . Atalante i spelade 9 föreställningar för ungdomar (av totalt 174) . Dansstationen, gästspelsscen för dans, består av tre delargästspel, turnékompani och salto! !, dansfestivalen för barn och unga i hela rymmer 100 150 föreställningar för 10 000 15 000 barn , samt pedagogisk verksamhet m.m. Turnékompaniet spelar 50 100 föreställningar för en ung publik på 5 000 10 000 personer . På gästspelsscenen i presenteras 75 100 gäst- spel , varav ca 1/3 för den unga publiken. Möjligheterna att se dansföreställningar är ojämnt fördelade över landet, men eftersom dansen inte har en institutionsstruktur på det sättet som t.ex. musiken och teatern, är det svårare att få en över- blick över hur det ser ut i de olika länen. Merparten av de dans- föreställningar som görs för barn och unga spelas för förskolan och skolan. Det är ovanligt med öppna föreställningar. Det finns flera olika nätverk, scener och organisationer som arbetar för att sprida dans till barn och unga och vi ger exempel här nedan. De regionala danskonsulenterna har i flera fall en nyckelroll. Danskonsulentverksamhet startade /93 på försök i Norr- botten. I Kulturpropositionen 1996/97 föreslogs att verksamheten skulle permanentas. finns danskonsulentverksamhet i 13 län: , , , , , , , , , och samt i och i Västra Götalands- regionen. har en egen danskonsulent och i Värm- land och har danskonsulentverksamheten vuxit ut till regionala resurscentra för dans med flera anställda. Syftet med konsulentverksamheten är att stärka dansens ställ- ning i ett län eller region, bl.a. genom att: Bredda intresset och öka kunskapen om dans. Skapa regionala nätverk mellan t.ex. utövare, studieförbund, föreningar, institutioner, skolor och högskolor. Skapa möjligheter för människor att se professionell dans. Ge både amatörer och professionella en möjlighet till utveck- ling. Barn och unga är en viktig målgrupp för konsulenternas verksam- het. Konsulentverksamheten ser olika ut i de olika länen. Vissa lägger ner mer arbete på att förmedla dansföreställningar till en publik, andra satsar mer på pedagogisk verksamhet eller på att förbättra villkoren för professionella dansare. Samarbete med skolan, work- shops för barn och unga och fortbildning för lärare är vanliga verksamheter. är ett av flera län som erbjuder skolorna att samarbeta med professionella dansare, koreografer och dans- pedagoger i större eller mindre projekt, med kraftiga subventioner från regionen. Som spindeln i nätet för dansen i en region kan danskonsulenten ha stor betydelse för barns möjligheter att få möta den profes- sionella dansen. Eftersom dansen har en svag struktur och små ekonomiska resurser är den ännu mer beroende än t.ex. teatern av att det finns nyckelpersoner som kan bidra till att den når ut – danskonsulenter, kultursekreterare, barnkultursamordnare osv. Dansresidens är ett arbetssätt som har använts i flera län – ofta med inriktning på barn och ungdomar. Det innebär att en koreo- graf stannar på en plats för att genomföra ett projekt. Projektet mynnar ut i en föreställning. Man kan också koppla på fortbildning och workshops. Residens ger goda möjlig- heter för barn och ungdomar att få ett fördjupat möte med dansen. är ett av de län som med framgång arbetat med dans- residens. har arbetat med förskolebarn i . Det resulterade i en föreställning med professionella dansare och elever från . arbetade på högstadiet i /tillsammans med . Här var dock inga elever med i föreställningen. Föreställningen, , hand- lar om basket och en basketklass var med i arbetet. I flera län har danskonsulentverksamheten stor betydelse för barns möjligheter att se professionell dans. På flera håll har dans- konsulenterna också tillgång till regionala eller kommunala subven- tioner för kultur i skola och förskola, vilket gör att de kan erbjuda professionella dansföreställningar till skola och förskola till redu- cerade priser. I nåddes ca 20 000 barn i länet av en dans- föreställning förmedlad av danskonsulenten. i Nord nådde 9 784 barn och ungdomar i med dansföreställningar, seminarier, pedagogisk verk- samhet, dansläger m.m. Barn och ungdom utgjorde av publiken/deltagarna i i Nords verksamhet. bidrar med per län och år i de län där det finns danskonsulentverksamhet. Respektive landsting bidrar med minst lika mycket, men finansieringsformerna skiljer sig åt mellan länen. I vissa län går kommuner in med en del av finansieringen, bidrag från EU och andra bidragsgivare förekommer också. finns det inte utrymme i det statliga stödet för fler konsulenter, men i handlingsprogram för dans (se mer nedan) föreslår rådet att samtliga län bör ha danskonsulent- verksamhet . Danskonsulentverksamheten är mycket framgångsrik och efterfrågan på verksamheten ökar markant. Rådet föreslår dock inte några höjda anslag till konsulentverksamhet. En utökad danskonsulentverksamhet i landet medför därför en minsk- ning av anslagen till de län som redan har konsulentverksamhet. Eftersom verksamheten är regional är det rimligt att län/regioner går in med en ökad andel av finansieringen, menar . Förslaget har dock väckt oro bland befintliga konsulenter, som menar att man inte kan utgå ifrån en ökad finansiering från länen. utvärderade verksamheten med dans- och konstkonsu- lenter 2002 2003, på regeringens uppdrag. Utvärderarna och kommer i sin rapport fram till att danskonsulentverksamheten mer än väl uppfyller de uppställda målen. Danskonsulenterna har dragit igång processer som inneburit att många, främst ungdomar, har blivit aktiva och del- aktiga i den regionala utvecklingen inom dansområdet. (, , s. 5) Konsulenternas arbete har också lett till fler arbetstillfällen för professionella danspedagoger och dansare. är en rikstäckande centrumbildning för yrkesutövare inom det fria danslivet. producerar en årlig katalog som innehåller 65 olika dansproduktioner. Samtliga passar för barn i någon ålder – katalogen är indelad i förskola, åk 0 3, mellanstadiet, högstadiet och gymnasiet/vuxna. En föreställning finns för så små barn som , ytterligare 9 passar för förskolan. Genomgående är att det är små produktioner och att många erbjuder en workshop efteråt. Dansspridning är ett nätverk för den professionella dansen i . Syftet är att hitta gemensamma strategier för att främja offentliga dansföreställningar och skolföreställningar. Nätverket samarbetar bl.a. kring turnéer, arrangörsutbildningar och utbudsdagar. Under 2006 kan nätverket med stöd från erbjuda subventionerade föreställningar till förskolor, skolor och vuxna. I nätverket ingår teaterkonsulenter och danskonsulenter från , , , , , , , och samt en för- medlare från . I finns Zebra dans (se bra dans) , det är första arrangör för dansföreställningar för barn och ungdom. Sedan starten har man hyrt in sig på olika teaterscener, men pågår planering för att få en egen fast scen. Zebra dans producerar dansföreställningar, presenterar gästspel samt arbetar med pedagogiska projekt. nådde man en publik på ca 6 000 barn och unga med ett 80-tal föreställningar. (siffror). 422 barn nåddes av pedagogiska projekt, bl.a. i , där alla förskolor fått delta i danslek vid fyra tillfällen och som avslutning se inte alltid som man tänkt sig, med . Zebra dans turnerar både i och . 6.4.8Dansfestival för barn och unga är en årlig dansfestival i för barn och unga, som arrangeras med verksamhetsbidrag från Kultur , och . På festivalen visas utvalda dansföreställningar till lägsta möjliga pris. Under festivalen finns också en internationell helg. Omkring 15 000 barn ser föreställningar på ! Föreställ- ningarna visas runtom i hela . arrangeras av Dansstationen i i samarbete med i , som handhar !-pedagogen och som turnélägger, samt de ca 20 kommuner som köper föreställningar inom festivalen. är en festival, ett regionalt nätverk och en förmedlande verksamhet på en och samma gång. 6.4.9Nationellt utvecklingsprogram för dans i skolan , Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom (NCFF) samt i har på uppdrag av regeringen, tagit ett initiativ till det gemensamma utvecklings- programmet i skolan för perioden 2009. Samarbetet innebär att alla barn och ungdomar ska få tillgång till dans på skolschemat. En central del i utvecklingsprogrammet kommer att vara olika dansfrämjande insatser och nätverksbyggande i syfte att stärka den dans-i-skola-kompetens som finns i . , Myndig- heten för skolutveckling, NCFF och i kommer att medverka i temakonferenser, seminarier, utbildningar m.m. Myndigheterna avser att samarbeta med lärarutbildningar, musikhögskolor samt . Skolans läroplaner, de nationella kulturpolitiska målen, , de nationella folkhälsomålen och Kulturdeparte- mentets dagordning för kultur är viktiga utgångspunkter för ut- vecklingsprogrammet. Man har även pekat på ett ökat intresse för dans i skolan. fanns dans på skolschemat i åtta av landets kommuner, finns dans inom i ett åttiotal kommuner. ska utvecklingsprogrammet i skolan ha utformat en strategi och en omvärldsanalys. Syftet är att identifiera och dokumentera både möjligheter och hinder. De särskilda insatser som nämns i syfte att stärka elevernas möjlighet att möta dansen i skolan är kartläggning, opinionsbildning och kunskaps- utveckling. finns ingen samlad bild av förekomsten av dans i landets grundskolor. Det nationella utvecklingsprogrammet kommer där- för att genomföra en kartläggning av dans i skolan bl.a. med hjälp av den regionala danskonsulentverksamheten. Man vill också utmana landets grundskolor till att presentera hur de arbetar med dans i skolan. Stimulansbidrag kommer att delas ut till 10 skolor och mötesplatser kommer att anordnas för att lyfta fram skolornas arbete med dansen och skapa tillfälle till inspiration och erfaren- hetsutbyte. Kompetensutveckling i dans för olika lärargrupper är en viktig del i i skola-programmet, detta kommer att anordnas vid mötesplatser, konferenser och sommarakademier. tas initiativ till att inspirera fler lärarutbildningar till att introducera dansen i grundutbildningar och som valbara inriktningar. I ett senare skede planeras myndighetssamverkan för att dokumentera den kunskap som finns inom utvecklingsarbetet med dans i skolan. presenterade ett förslag till handlings- program för den professionella dansen i . Handlings- programmet Får jag lov? Ett dansförslag innehåller flera förslag som rör dans för barn och unga: Ökade insatser bör göras för att förbättra barns och ungas möjligheter att få ta del av dansföreställningar och att själva få utöva dans. Produktionen av föreställningar för barn och unga ska sti- muleras. Ett nationellt uppdrag bör inrättas på dansområdet för att för- bättra möjligheten för barn och unga att ta del av såväl offent- liga dansföreställningar som föreställningar för barn i förskola och grundskola. Utvecklingsarbetet med dans i skolan ska utvecklas i samarbete med andra berörda myndigheter. bör det finnas danskonsulentverksamhet eller motsvarande i hela landet. För att finansiera hela förslaget beräknar att det behövs en ökning av de statliga insatserna på dansområdet med 2008. De nya medlen skulle gå till ökade anslag för fria dansgrupper, arrangörs- och turnéstöd, dansresidens och nya dansscener. Sådana ökningar skulle ge även barnpubliken förbätt- rade möjligheter att se dans. I första hand föreslår att förslaget ska finansieras med reformmedel, men om det inte är möjligt är man öppen för omprioriteringar inom de anslag som disponerar. Rådet har t.ex. redan sänkt anslaget till fria musikgrupper till förmån för dansen. När det gäller barnkulturområdet är det för tidigt att säga om en omprioritering till dansens förmån istället missgynnar någon annan konstform, exempelvis musiken. Trots att handlingsprogram för dansen innehåller flera förslag till förbättringar av barns och ungas möjligheter att se professionell dans är de stora insatser som redan görs på området nedtonade i beskrivningen av den nuvarande situationen på dans- området. Exempelvis skriver man inte om danskonsulenternas stora be- tydelse för barns och ungas möjligheter att möta dansen i det avsnitt som handlar om för en ung publik. Det sägs inte heller hur stor del av de fria gruppernas föreställningar och dans- residens som faktiskt vänder sig till en ung publik. Flera danskon- sulenter som Aktionsgruppen har varit i kontakt med har ställt sig frågande till den nedtonade betydelse som dans för barn och unga har fått i handlingsprogrammet. Barn lyssnar mycket på musik. De yngsta barnen får förmodligen sitt största musikintag via CD och radio. En genomsnittlig dag lyssnar av 3 8-åringarna på CD eller skiva och 19 pro- cent lyssnar på kassettband, enligt Barnbarometern 2002/2003. Hur stor andel som är musik och hur stor andel som är sagor eller annat framgår inte av statistiken. Den genomsnittliga lyssnartiden per lyssnare och dag är för CD/skiva och lika mycket för kassetter. av 3 8-åringarna lyssnar på radio en genom- snittlig dag. Lyssnarna ägnar åt radio – främst kommersiell radio och P4. av 3 8-åringarna besökte ett musikevenemang . De flesta gjorde det tillsammans med sina föräldrar men var där med förskolan eller skolan. 9 14-åringarna går något mindre på konsert. Enligt Kulturbarometer har av 9 14-åringarna varit på konsert . har varit på konsert . Till konserter räknas också evenemang med levande musik, t.ex. på musikkaféer, pubar eller i kyrkan. Krogbesök med levande bakgrundsmusik räknas inte. Alla musikgenrer räknas in. av 9 14-åringarna lyssnar på radio en genomsnittlig dag, enligt Mediebarometern 2003. Lyssnarna ägnade i snitt åt radiolyssnande. av 9 14-åringarna lyssnade på CD en genomsnittlig dag och lyssnade en genomsnittlig vecka. I snitt ägnade de per dag åt skivlyssning. Män mellan är de flitigaste konsertbesökarna. i den gruppen har varit på konsert , motsvarande siffra för kvinnor är . av 15 24-åringarna uppger att de varit på konsert . av 15 24-åringarna lyssnade på radio en genomsnitt- lig dag. 15 24-åringarna är också flitiga CD-lyssnare: lyssnade en genomsnittlig dag, och de ägnade åt lyssnandet. lyssnar en genom- snittlig vecka. Barnbarometern innehåller inga siffror om huruvida de små barnen (3 ) spelar något musikinstrument eller sjunger i kör. Därför har vi inga siffror på hur vanligt det är att de mindre barnen spelar och sjunger i organiserade former. Enligt Kulturbarometern 2002 är det i genomsnitt av 9 14-åringarna som har spelat ett musikinstrument , för pojkar och för flickor. Av 15 24-åringarna är det i genomsnitt som spelar ett instrument regelbundet, dvs. de svarar ja på frågan om de har spelat . Unga män spelar mer än unga kvinnor, jämfört . Många barn och ungdomar spelar i kommunala eller i studieförbundens musikcirklar – vi skriver om det under avsnittet om musik- och och avsnittet om studieförbunden. I åldern 9 14 svarar av flickorna och av pojkarna att de har sjungit i kör . I åldern 15 24 har av både pojkarna och flickorna sjungit i kör . 6.5.3Professionell musik för barn Möjligheterna att lyssna på en konsert som vänder sig speciellt till barn är små utanför skolan och förskolan. Det är de regionala musikorganisationerna som arrangerar flest konserter för barn och deras uppdrag på barn- och ungdomsområdet handlar i första hand om att arrangera skolkonserter. Hur stor del av barnen i respektive län/region som nås av den här verksamheten varierar stort. I skolans kursplaner för musik står det ingenting om att skolan ska utnyttja lokala eller regionala musikinstitutioner eller sam- arbeta med professionella musiker eller kommunala . De fria grupperna på musikområdet har inte alls samma inrikt- ning på en barnpublik som de fria grupperna på teaterområdet. När det gäller nutida konstmusik eller klassisk musik finns det nästan inga grupper som spelar för barn. I musikstatistik finns inga siffror på hur stor andel av de fria gruppernas publik som är barn. Det enda som anges är andel publik under , en siffra som bygger på gruppernas uppskattning.