sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — I många jämställdhetsprojekt har personalen uttryckt förvåning över hur olika de faktiskt bemött flickor och pojkar i barngruppen, genom att de sett sig själva agera på video, eller genom en ökad självinsikt efter att ha läst en bok eller lyssnat på en föreläsning. Detta trots att de allra flesta är helt övertygade om att de bemöter alla barn som individer. Och detta trots läroplanens tydliga skrivningar om att förskolan ska motverka stereotypa könsmönster och bidra till att flickor och pojkar kan utvecklas på lika villkor. En förklaring till detta är att personalen inte har funderat tillräckligt över vad läroplanens skrivning om jämställdhet betyder för det vardagliga arbetet i förskolan. Det en relativt utbredd uppfattning om att i råder jämställdhet och i förskolan finns det ofta en stark övertygelse om att man inte gör någon skillnad på flickor och pojkar. Därför har många förskolor ställt sig frågande till varför de ska arbeta med jämställdhet. Kanske är det, paradoxalt nog, bilden av som ett jämställt land som utgör det största hindret för att jämställdhetsarbetet i förskolan ska kunna ta fart. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 149 5.4 Normer omkring oss Normer kan betecknas som alla de mönster och oskrivna regler som följer oss människor genom livet. Oskrivna överenskommelser som finns där i vårt språk och i våra handlingar och som manifesteras när man stöter på det som vi brukar betecknas som det onormala. Förskolan är genom hela sin verksamhet (miljön, leken, sagostunderna et cetera) med och återskapar, men även förnyar, vad som räknas som normalt och onormalt i samhället. Vilka grupper som utgör och vilka som ses som avvikande. Förskolans uppdrag att motverka traditionella könsroller och könsmönster, handlar till stor del om att rasera gamla föreställningar om vad som är normalt beteende för pojkar respektive flickor, och om att vidga gränserna för vad en människa tillåts vara, känna och uttrycka oberoende av kön. Men värdegrundsuppdraget handlar inte bara om kön. De flickor och pojkar som möts i förskolan har inte samma bakgrund. De kommer från olika familjeförhållanden, från olika sociala klasser, från olika länder och världsdelar, och från olika kulturer. Enligt läroplanen ska förskolan ta hänsyn till att barn lever i olika livsmiljöer och att barn med de egna erfarenheterna som grund söker förstå och skapa sammanhang.16 På många förskolor finns det många leksaker hämtade ur sagornas värld. Tänk er ett riktigt sagoslott! Här bor en vithyad prins och prinsessa vars etniska tillhörighet verkar vara europeisk. I sagan och i leken kommer de också, efter en del äventyr, att vilja gifta sig med varandra. Den heterosexuella och etnocentriska är en familj där föräldrarna har olika kön men samma hudfärg och det är den som barnen oftast får med sig. Förskolebarnens familjeförhållanden kan se ut på en mängd olika sätt i . Att farmor och mormor ingår i familjen är för många en självklarhet. Några barn växer upp med två mammor eller två pappor. Många lever med en ensamstående förälder, andra växlar boende mellan föräldrarna. Hur märks detta i förskolan? Är det lika självklart att det i dockhuset finns två föräldrar av samma kön? Kommer fröken att hålla sig undan när någon av barnens kamrater på förskolan säger att man inte kan ha två pappor? Sagans värld kan också befolkas av figurer som bryter den heterosexuella och etnocentriska . Det borde vara lika självklart att förskolan har sagoslott som också visar på traditioner där kungen har ett 16 Lpfö 98, sid. 3. Värdegrund och genus SOU 2006:75 150 harem av kvinnor till sitt förfogande och där eunucker finns för att värna kvinnorna? Eller varför inte starka svarta drottningar som härskarinnor i värld av män?17 Att tillsammans med barnen fundera över om prinsessor kan spela ishockey eller rädda män från ondsinta drakar kan vara ett sätt att ifrågasätta gällande könsnormer. Det gäller att ta tillvara barnens spontana kommentarer. På förskolan i utbrast plötsligt ; Vad har det tagit åt prinsessorna egentligen! Barnen hade precis lämnat Teater Tusans föreläsning av Prinsessan papperspåse. hade de tagit del av böcker och kultur som satte de traditionella könsmönstren ur spel. samma vecka hade barnen läst boken prinsessor som handlar om en prinsessa som med lika glatt humör ägnar sig både åt traditionella pojk- och flickaktiga aktiviteter. Hon spelar ishockey, fäktas med svärd men sover också i det mest rosafärgade av sovrum och har en enorm garderob full av kläder. Barnen hade mycket skiftande idéer om hur en prinsessa får uppträda eller se ut. En del var inte alls med på att prinsessor får vara gränsöverskridare, men till slut började de på allvar undra vad som egentligen hade tagit åt prinsessorna, som kommentar illustrerar. 5.5 Det handlar om makt Flera av de förskolor vi har varit i kontakt med har märkt att det som började som ett jämställdhetsarbete och en ökad medvetenhet om hur könsrelationer skapas och upprätthålls i förskolan med tiden har bidragit till att de börjat se också på andra värdegrundsfrågor med nya ögon. Den feministiska rörelsen har tillbaka riktat fokus mot hur kvinnan definieras utifrån och i förhållande till mannen. Titeln på verk Det andra könet (1949) syftar på detta. Han är (människan) medan hon är negationen, den andra. Det innebär att män ses och definieras som könlösa individer i de flesta fall medan kvinnor i princip alltid i första hand är sitt kön. Rubriken på ett avsnitt i bok ställer detta på sin spets: Män finns dom?. Det 17 Mernissa (2002) Sharazad reser västerut är en bok av och om , professor i sociologi, vars mormor levde i ett harem och upplevelser av att komma från till tio västländska städer. Här beskriver hon sitt möte mellan olika normer i väst och öst, med anknytning till sagorna i . SOU 2006:75 Värdegrund och genus 151 vill uppmärksamma är att män bara är en grupp när de själva väljer det. I andra fall ses män som allmänmänskliga och könsneutrala – som människor. Det blir inte minst synligt i språket. Män är företagare, politiker och spelar fotboll medan kvinnor ofta definieras som kvinnliga politiker, kvinnliga företagare och spelar damfotboll.18 På samma sätt som begreppsparen kvinnligt och manligt existerar enbart i relation till varandra, är kategorierna invandrare och svensk eller homosexuell och heterosexuell på många sätt beroende av den andres existens. Exempelvis definieras ofta invandrare i relation till det att vara svensk – och fokus ligger ofta på det som skiljer dem invandrarna från oss svenskar. Förskolans värdegrundsuppdrag förutsätter att personalen tillsammans med barnen reflekterar över vilka normer och värden som råder i verksamheten. Delegationen menar att en viktig del av det arbetet måste vara att fostra kritiskt tänkande barn, som har verktyg att kunna se och mod att ifrågasätta när principen om alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen frångås i vardagliga sammanhang. Det är viktigt att barnen får lära sig att det finns många olika sätt att leva och vara på, utan att vissa sätt att vara eller några grupper av människor görs till de normala som andra grupper osynliggörs och marginaliseras eller görs till de onormala - de som avviker från det som oftast tas för givet och självklart. Värdegrundsarbetet får alltså inte stanna vid att lära ut tolerans och acceptans för det som anses vara avvikande beteende medan man medvetet eller omedvetet gör gällande att det finns ett sätt att vara eller uppträda på som är det rätta och därmed bättre. Det kan låta konstigt att tolerans och acceptans inte är den bästa vägen att gå, men problemet med detta synsätt är att det ofta saknar maktperspektiv. I en lärarhandledning om kön, sexualitet och normer i unga människors liv, som RFSL har gett ut, finns det ett exempel som illustrerar detta på ett bra sätt: Ofta kommer homofobi i skolan att handla om att öka förståelsen för en bi- och homosexuell minoritet (som förutsätts inte finnas närvarande i klassrummet, utan finns på en abstrakt plats därute i samhället). Välvillig skolpersonal tänker kanske att genom att skapa empati för utsatta grupper, så kommer eleverna att ändra sitt fördömande beteende och tolerera bi- och homosexuella 18 Jämför (2004), sid. 3. Värdegrund och genus SOU 2006:75 152 och på så vis kommer situationen för minoriteten att förbättras. Problemet med ett sådant arbete är att det saknar maktperspektiv. Det förändrar inte någonting av orsaken till diskriminering, eftersom det inte ifrågasätter den norm som majoriteten tar för neutral, önskvärd och självklar. Det vidgar inte gränserna för vad alla människor kan vara, känna och uttrycka, utan förstärker ett Vi och De-tänkande: Vi (som alla är normala) ska vara snälla mot De Andra (som är annorlunda).19 Ett värdegrundsarbete med maktperspektiv pekar istället på normer och visar hur de förtrycker och utesluter dem som inte passar in. Det är inte samma sak som total avsaknad av normer och värderingar när det gäller hur barn, elever och vuxna bemöter och behandlar varandra. Vad delegationen efterfrågar är snarare en medvetenhet om hur över- och underordning skapas mellan grupper av människor och bidrar till att göra vissa till norm och andra till avvikelser och därmed till något lite sämre. har förskolans och skolans värdegrundsuppdrag och värdegrundsarbete kommit allt mer i fokus. Det hänger bland annat samman med att det i både förskolan och skolan förekommer en rad aktiviteter som bryter mot de normer och värden som förväntas gälla. I några fall handlar det om öppna kränkningar som sexuella trakasserier och rasism. Men i många fall rör det sig om kränkningar i mer vardagliga sammanhang, kränkningar som ibland sker utan att den som utför dem ens uppfattar det som en kränkning. När vi i vårt delbetänkande ställde frågan hur man märker att en förskola inte når upp till läroplanens mål för jämställdhetsarbetet var det just detta förhållande som vi ville visa på. Det vi då kom fram till var att det vid en första betraktelse eller vid ett första besök på en förskola paradoxalt nog kanske inte märks alls. Barnen anpassar sig snabbt efter de normer och värderingar som råder och de har ofta inget att jämföra med. Om vuxenvärlden signalerar att det är en värdeskillnad på att vara pojke respektive flicka så snappar barnen snabbt upp detta. På samma sätt är det viktigt att ha i åtanke att den diskriminering och annan kränkande behandling som förekommer bland barn ofta bara återspeglar de diskriminerande strukturer som finns i vuxenvärlden. tas för givet att personalen i förskolan eller skolan omfattar de värden som uttrycks i läroplanerna. Man utgår från att 19 Edemo (2004), sid. 6. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 153 vuxna är demokratiska och ska lära barn och unga att bli detsamma. Vuxna i förskolan måste få möjlighet att själva reflektera över vad värdegrundsuppdraget betyder för att kvaliteten i verksamheten ska bli tillräckligt god. 5.6 Genusperspektiv Det finns många olika beskrivningar på hur människor ser på kön och genus och vad detta betyder. Frågan är hur föreställningar om kön egentligen skapas i förskolan? Är det, som vi på flera ställen i vårt betänkande skriver, som genom sitt agerande gentemot barnen uppmuntrar traditionella könsmönster? Vi menar att även barnens genusskapande aktiviteter och varifrån dessa kommer behöver beaktas. När barn i tidig ålder börjar agera som det man kan kalla genusvakter20 är detta utifrån de normer som finns i familjen, i förskolan och i det samhälleliga sammanhang familjen och förskolan befinner sig. Många vuxna vill förklara könsskillnaderna genom att hänvisa till biologins betydelse och/eller tankar om psykologiska essenser inom respektive könskategori.21 Det här är gamla frågeställningar. Synen på de biologiska skillnadernas betydelse för vårt sociala varande har dock förändrats genom historien. tankar om kvinnan som en ofullbordad man, en defekt kopia, höll i sig . bok barnuppfostran har påverkat senare tänkare inom bland annat filosofin och svensk utbildning.22 Han skriver om hur människan ska fostras för att kunna bli en fullständig samhällsmedborgare. Människan i värld är en pojke och blivande man. I ett avsnitt om eller kvinnan beskriver han hur den andra hälften av mänskligheten ska fostras till att lära sig och vara underkastade tvång. Flickor bör tidigt lära sig att avbryta sina lekar för att sysselsätta sig med sådant som kan klassas som husliga sysslor. 20 Med genusvakter menar vi de barn och vuxna som påpekar för andra hur någon i egenskap av kön ska bete sig när de ser någon i sin närhet bryta traditionella könsmönster. 21 Med essens avser vi en tanke om att det finns något inom kvinnor och män som också avgör hur man agerar som kön. En psykologisk process som inte skulle vara avhängig av det sociala sammanhang som finns runt henne eller honom. 22 Se också avsnitt 1.3.1. Värdegrund och genus SOU 2006:75 154 Mannen är inte speciellt man, utom i vissa ögonblick; kvinnan är kvinna hela sitt liv igenom eller åtminstone i sin ungdom.23 Trots mer kunskap och ökat vetande finns exempel på att flickor på förskolans utegård förväntas avbryta sina lekar för att hjälpa personalen med olika sysslor Det visar en av de filmer som är inspelade av projekt som arbetat med videodokumentation: , kan du cykla ut med komposten? Nej, jag cyklar, svarar han och försvinner runt hörnet. Vi ser på filmen hur sedan gör en ansats att ge hinken till , men avbryter redan innan hon ens frågat. Så är hon på väg att fråga två andra pojkar, men de är väldigt upptagna. Armen faller slokande ner efter sidan, och hon ser sig omkring. Plötsligt piggnar hon till. Där sitter ju flickorna och ritar,// Snälla rara , du kan väl hjälpa mig och gå upp med komposten . Hon räcker fram hinken. tittar upp och skruvar på sig. Hon vrider huvudet lite bedjande och säger tvekande: Vi ritar ju? Det går snabbt, kila upp dit är du gullig, säger vi ritar ju Det kan du fortsätta med sen. Jag passar kritorna så inte pojkarna tar dom, svarar . Ja, men Men snälla , du vet väl att vi arbetar med miljö och kompost här hos oss. Maskarna måste ha sin mat, annars blir det ingen ny jord. Vad ska vi då plantera morötterna i? Då finns det ingenting att plocka . Vad ska vi då äta?24 Det är inte så få föräldrar som vi mött som har berättat om att dockorna de köpt till sina söner har dessa använt som handgranater. Föräldrar till flickor berättar i sin tur om hur deras döttrar fått bilar som de sedan bäddat ner i sängen. Det finns självfallet biologiska olikheter mellan flickor och pojkar, även om det finns skilda uppfattningar om hur stora och betydelsefulla dessa olikheter är. Vi vill slå fast att arbetet för ökad jämställdhet inte handlar om att förändra biologiska olikheter. Men vi tycker inte heller att uppfattningar om biologiska olikheter sak bestämma hur flickor och pojkar bemöts och fostras. Så här har vid uttryckt saken: 23 sid. 152 citerad av (1983). 24 (2003), sid. 75. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 155 Vi är inga offer för vår biologi, utan har fått våra hjärnor för att tänka ut bra sätt för att leva civiliserat tillsammans. Biologi är ingen exakt vetenskap och det finns en stor överlappning och variation inom och mellan könen. Visst finns det skillnader mellan kvinnor och män – men de många överlappningarna gör att det blir svårt att generalisera.25 Förskolans arbete med jämställdhet har mål om att förändra de traditionella könsmönster som finns för att ge barnen möjligheter att utvecklas oavsett traditionellt tänkande om kön. Delegationen menar att det är viktigt att anlägga ett genusperspektiv på förskolans pedagogik. Som vi skrev i vårt delbetänkande Den könade förskolan: Delegationen vill, med utgångspunkt från gällande styrdokument, poängtera att jämställdhetsarbete i förskolans arbete inte är frivilligt. Detta betyder att vi menar att professionella pedagoger måste kunna utföra ett pedagogiskt arbete med jämställdhet i förhållningssättet till och mellan barnen som ledstjärna. Vad pedagogerna privat och utanför arbetstid tänker om orsaker till könsskillnader, är deras ensak. Hur pedagoger själva praktiserar och lever jämställdhet hemma och privat ligger utanför deras professionella verksamhet.26 5.7 Kön/Vi har haft olika kunskaper om genus. Det vi haft gemensamt är ett intresse för det. Vi har läst olika litteratur, lyssnat på olika föreläsningar. Kunskap är viktigt. Kunskapen om sin egen roll är väldigt viktig, en förutsättning för att kunna lyckas. Ovanstående är ett svar från en förskola på frågan om vilka förutsättningar i form av kunskap de haft innan delegationen gav dem stöd till utveckling av jämställdhetsarbetet. Historikern menar att mötet med en annan individs biologiska skepnad/kropp görs utifrån föreställningar om vad kön är. Man lägger, så att säga, genus utanpå det biologiska könet. är de förställningar, tolkningar, förväntningar och handlingar som förklarar vad flickor och pojkar, kvinnor och män, sägs vara i kraft av sitt kön. är att göra skillnad där ingen skillnad finns. Begreppet genus var på intet sätt något nytt när översatte det till svenska förhållanden. Det nya var att hon satte in genus i dess kulturella sammanhang och på så sätt 25 (2004), sid. 47. 26 SOU 2004:115, sid. 24. Värdegrund och genus SOU 2006:75 156 anlade ett maktperspektiv.27 Begreppet genussystem har diskuterats mycket och har fått stor betydelse inom forskningen.28 Det som tidigare kallades för kvinnoforskning eller jämställdhetsforskning går oftast under namnet genusforskning och genusvetenskap. är också ett etablerat begrepp inom svensk jämställdhetspolitik och läroplanerna inom skolväsendet har tydliga kopplingar till genusordningen. Vi ska i det här kapitlet på ett mycket kort sätt belysa varför och hur ett genusperspektiv på förskolans verksamhet kan anläggas. 5.7.1 och genussystem är ett viktigt analysredskap för att se det som tillskrivs och betecknar kön. förklarar att genus kan förstås som föränderliga tankefigurer män och kvinnor (där den biologiska skillnaden alltid utnyttjas) vilka ger upphov till/skapar föreställningar och sociala praktiker, vilka får till följd att också biologin kan påverkas/ändras – med andra ord, det är en mer symbiotisk kategori än roll och socialt kön.29 Genusordningen kan ses som ett oskrivet kontrakt mellan män och kvinnor, utifrån mäns funktion i samhället. Det är en av de bärande principerna i genussystemet. Den manliga primat innebär att det som män gjort och tänkt genom historien är det som räknas som för vad som anses vara det rätta sättet att förklara skeenden i världen också . Genom generationers överföringar av vad som kan tyckas vara normalt i förhållandet mellan kvinnor och män förflyttas detta så kallade genuskontrakt genom tiderna. Med banala symboler, såsom särskilda flick- och pojkleksaker eller rosa och blå servetter på de nyblivna föräldrarnas brickor på förlossningsavdelningen överförs det rådande genussystemets normer. Begreppet genus innebär att positioner och värderingar knutna till biologiskt kön är konstruktioner. Människan ses som en tänkande och aktiv varelse som formar sin omgivning. Det är resultaten av det mänskliga tänkandet man studerar. Tankar kring genus hör till dem som det är svårast att få syn och att rucka på. 27 Se stycke 5.7.2. SOU 2006:75 Värdegrund och genus 157 Att identifiera sig som kvinna eller som man ses som fundamentalt viktigt. De flesta gör kraftigt motstånd mot förändringar i genusordningen.30 Många anser att begreppet genus är det som tidigare betecknades som manliga och kvinnliga könsroller. Skillnaden är att genus också innefattar den förväntan som finns på respektive kön i den rådande könsmaktsordningen. egna ord är kanske de allra bästa för att förklara varför vi bör använda begreppet genus, istället för kön eller uppdelningen i manligt och kvinnligt. Så vill jag att ord som genus ska förstås och användas, som ett ord som gör att vi ser det vi inte såg tidigare. Jag vill att man tack vare det begreppet ska se hur människor formas och formar sig till Man och Kvinna. Och mer: hur dessa formeringar bildar samhällets avlagringar, ingår i kulturens, politikens, ekonomins väggar som bärande kolonner.31 Genusbegreppet har blivit ett analysredskap inom många olika forskningsdiscipliner. I och med att genus är ett relativt nytt begrepp inom forskningen och politiken fortsätter också dialogen om begreppets användbarhet. Delegationens uppfattning är att det kan vara till nytta i förskolan för att upptäcka flickors och pojkars villkor och möjligheter i verksamheten och för att kunna agera på ett mer genusmedvetet och jämställt sätt. 5.8 Könsblind, könsneutral, eller könsmedveten Jämställdhet i förskolan förutsätter att kunskap om begrepp och företeelser som upprätthåller den ojämställda vardagen i förskolan uppmärksammas. Det finns en inställning hos många pedagoger om att de redan arbetar jämställt och i sitt förhållningssätt ser till den enskilde individen. Det är till exempel inte helt ovanligt att en pedagog säger att han/hon bemöter alla barn lika. Ambitionen för många är att förhålla sig könsneutral, men konsekvensen blir att man i praktiken bidrar till att befästa könsrelaterade normer och beteenden som barnen redan tillägnat sig. Att vara könsneutral är närmast ett honnörsord i jämställdhetssammanhang. 30 Thuren (2003), sid. 50. 31 (2001), sid. 11. Värdegrund och genus SOU 2006:75 158 Ett typiskt svar på frågan om det arbetas med jämställdhet inom förskolan lyder: På vår förskola delar vi i personalen på uppgifterna utefter vad vi är bra på, inte beroende på vilket kön vi har. Inte behöver vi arbeta och lära oss mer om jämställdhet, vi behandlar ju alla barn lika . Vår pedagogik bygger på att vi ska se den enskilde individen. Personer som uttalar sig som dessa kan mycket väl ha en ambition att vara könsneutrala. Men gränsen mellan könsneutralitet och genusomedvetenhet, eller könsblindhet, är ofta väldigt tunn. Även i de vuxnas fördelning av arbetsuppgifter förekommer ofta ett könsblint perspektiv. I ambitionen att vara könsneutral bortser man från de könsmönster som de flesta vuxna följer och därmed även vidarebefordrar till barnen. Ett ganska vanligt exempel är att de i en personalgrupp med både kvinnor och män förklarar att de inte bryr sig om det här med könstillhörighet särskilt mycket, utan var och en får göra det som han eller hon är bra på och känner intresse för. Som fann i sin undersökning av vilka konsekvenser det kan bli av att män ingår i arbetsgrupperna i förskolan, att de fåtaliga männen fick ägna sig åt snickeri, utelekar, idrottsaktiviteter och kvinnorna åt att ta hand om de mer husliga arbetsuppgifterna.32 Ett sådant könsblint perspektiv leder till att invanda könsnormer och könsstrukturer får fritt spelrum och även förs vidare till barnen som de normala kompetenserna och intressena för kvinnor respektive män. För att motverka traditionella könsmönster krävs en genusmedvetenhet och en strävan att utveckla sin pedagogiska professionalitet oberoende av invanda könsmönster, så att barn i förskolan kan få tillgång till många olika aktiviteter och upplevelser oberoende av om personalen är kvinnor eller män. Könsmedveten, eller genusmedveten som delegationen menar är ett bättre begrepp, är den som anstränger sig för att se genuskonstruktionen. Att vara medveten om betydelsen av kön och genus i planerandet av förskolan och de aktiviteter som skall till för att skapa ett innehåll i verksamheten behöver i sig inte innebära att jämställdhetsidealet nås. Även ett genusmedvetet förhållningssätt riskerar att fastna i givna mönster, antingen genom att man ger upp och konstaterar att flickor och pojkar, kvinnor och män, är som de är och det är ingen idé att försöka ändra eller att man gör 32 Havung (2000). SOU 2006:75 Värdegrund och genus 159 tvärtom och byter roller med varandra.