sou · GUB38 · 2007-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår således att det i presstödsförordningen tas in en bestäm- melse som innebär att en tidning vars text inte i huvudsak är skriven på svenska eller vars upplaga inte huvudsakligen är spridd i skall i fråga om rätt till driftsstöd likställas med dags- tidning, om 1) tidningen uppfyller övriga i 1 kap. 6 § angivna förutsättningar för dagstidning, 2) tidningen vänder sig till natio- nella minoriteter i , 3) tidningens egna redaktionella innehåll till är skrivet på samiska eller meänkieli och 4) tidningen har sin huvudredaktion i . Den föreslagna bestämmelsen är konstruerad på i princip mot- svarande sätt som bestämmelsen för tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter, se ovan. Som framgått utgörs skillnaden av att presstödet för tidningar på samiska eller meänkieli bör beräknas på respektive tidnings totala upplaga, dvs. även på den del av upplagan som är spridd utanför . Kommitténs förslag: Regeringen bör undersöka möjligheterna att initiera ett mellanstatligt samarbete med och för att underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska eller meänkieli. Mot bakgrund av att antalet personer som talar samiska eller meänkieli är förhållandevis få i vart och ett av de tre länderna , och anser kommittén att regeringen till- sammans med regeringarna i och bör pröva möjlig- heterna för de tre länderna att gemensamt underlätta utgivningen av gränsöverskridande dagstidningar på samiska eller meänkieli. Det kan här röra frågor om åtgärder för att minska kostnader för tryckning och distribution, men också frågor om olika ekonomiska bidrag, t.ex. för att tidningar skall kunna ges möjlighet att upprätt- hålla en redaktionell bevakning i de tre länderna. Enligt direktiven skall kommittén analysera möjligheterna för elektroniskt distribuerade dagstidningar att få presstöd, se bilaga 1. I avsnitten 7.2 7.5 ges bl.a. en bakgrundsbeskrivning till frågeställ- ningen och en redovisning av hur frågan bedömts av personer verksamma inom branschen. Kommitténs överväganden och för- slag återfinns i avsnitt 7.6. -94 diskuterade i sitt slutbetänkande SOU 1995:37 Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress frågan om elektroniska tidningar. Utredningen framhöll att elektronisk distri- bution av tidningar för tidningsföretagen dels skulle kunna sänka kostnaderna för tidningsdistribution avsevärt, dels skulle kunna ge stora möjligheter till nya typer av tjänster och ökad valfrihet för läsarna. Detta skulle i sin tur innebära att en del av dagens höga etableringshinder i dagspressbranschen blir avsevärt lägre och att nya dagstidningar kan startas utan stort kapital. Enligt utredningen skulle elektronisk distribution av tidnings- material kunna göra det möjligt för abonnenter att beställa valda delar ur innehållet. Som exempel anfördes att en abonnent skulle kunna abonnera på tidningsrubrikerna, eller rubrikerna och ingress- erna, inom samtliga ämnesområden, och sedan beställa fördjupade artiklar enbart inom de ämnesområden som abonnenten bedömer vara av särskilt intresse. En fördel som utredningen såg med detta var att abonnenterna skulle kunna hålla sig uppdaterade om utveck- lingen inom samtliga nyhetsområden, men bara behöva betala för beställt nyhetsmaterial. Utredningen diskuterade en rad möjligheter med elektroniska tidningar, bl.a. att elektroniska tidningar gör det möjligt att struk- turera och lagra information och att artiklarna kan förses med fördjupad information via s.k. hypertextlänkar. Härutöver anfördes det att en elektronisk tidning kan uppdateras kontinuerligt och därigenom alltid tillhandahålla läsarna färska nyheter samt att den förutom text, grafik och stillbilder även kan innehålla ljud och rörliga bilder. De utökade möjligheterna till interaktivitet som elektroniska tidningar kan erbjuda bedömdes av utredningen kunna leda till att dagstidningens funktion i det demokratiska samhället förstärks. Utredningen menade att tidningarna skulle kunna bli diskussions- fora på ett annat sätt än vad som dittills varit fallet. Läsarna skulle kunna bli delaktiga i nyhetsförmedling, reportage m.m. eftersom de skulle kunna framföra sina åsikter direkt från datorskärmen. Det skulle också bli lättare för tidningens redaktion att få reda på önskemål om förändringar från läsarna, eftersom det lätt går att ta reda på vilka artiklar som efterfrågas. I sammanhanget redovisade utredningen att vissa menade att yttrandefriheten och i förläng- ningen demokratin kommer att förbättras genom att allt fler får tillgång till de elektroniska motorvägarna, medan andra ansåg att det finns en risk för att klyftorna mellan välinformerade och oinformerade medborgare i samhället kommer att vidgas när infor- mationsflödet ökar. Utredningen diskuterade också frågan huruvida de elektroniska tidningarna konkurrerar med den traditionella papperstidningen. Ett flertal argument redovisades för och emot. Enligt utredningen ansåg de flesta att papperstidningens egenskaper är så speciella att den inte skulle komma att ersättas av elektroniskt distribuerad information . bedömde utred- ningen att det vanligaste argumentet till stöd för denna syn, att datorerna inte kunde anpassas till läsning på bussar och eller i sängen, eventuellt var på väg att förlora sin relevans och att läsarna om de vill ha tidningen på papper, skulle kunna göra en egen utskrift. Miljöskäl ansågs också tala för elektroniska tidningar. Vidare anfördes det att papperstidningar är en vanesak och det uteslöts inte att elektroniskt distribuerad information skulle komma att kännas lika bekväm och naturlig som pappers- tidningen. Utredningen menade att den elektroniska tidningen kan ses som en möjlighet för dagspressen att utvecklas snarare än ett hot och att snabbheten i de elektroniska tidningarnas nyhetsför- medling skulle kunna få till följd att traditionella uppdaterings- medier som radio och kvällspress får konkurrens om denna funktion. Resonemang om hot, möjligheter och konkurrens mellan medier förutsätter enligt utredningen att medierna är någorlunda urskilj- bara. bedömde utredningen att gränserna mellan olika medier suddas ut, när tidningar erbjuder ljud och rörliga bilder och det är möjligt att beställa fram nyheter på sin tv. Utredningen redovisade här några tänkbara utvecklingsscenarier. Ett scenario var att privatpersoner kan komma att beställa nyheter/artiklar ur data- baser och därigenom tillverka egna tidningar hemma framför datorn. Ett annat var att läsarna anlitar en tjänst, som väljer ut de viktigaste nyheterna och därmed fungerar som ett filter. Ett tredje var att intelligenta agenter sköter selektionen ur informations- flödet på de elektroniska motorvägarna åt varje individ. Slutligen anfördes det att tidningens roll kan komma att övertas av nyhetsbyråer, som förser konsumenterna med oförädlade nyheter direkt på internet utan mellanled. Vilka effekter de elektroniska tidningarna skulle komma att få för dagspressen berodde enligt utredningen bl.a. på konsumenter- nas efterfrågan, tidningarnas användning av nya tekniken, utveck- lingen av övriga medier samt i vilken utsträckning privatpersoner skulle komma att ha tillgång till informationsteknik i hemmen. I avsnittet med överväganden och förslag uttalade utredningen när det gällde dagspressbegreppets tillämpning inom skatteområdet resp. i presstödssammanhang att det fanns behov av samordning. Enligt utredningen var det inte tillfredsställande att tidningar som av bedömts som allmänna nyhetstidningar inte fått del av den för dagstidningar förmånligare beskattningen. Ut- redningen ansåg mot denna bakgrund att det i mervärdesskatte- lagen borde införas en bestämmelse som föreskrev att driftsstöds- och distributionsstödsberättigade tidningar skulle beskattas som allmän nyhetstidning. När det gällde frågan huruvida elektroniskt distribuerade dags- tidningar skulle beskattas på samma sätt som papperstidningar föreslog utredningen att mervärdesskattelagens regler skulle för- tydligas så att elektroniskt distribuerade tidningar och faxtidningar klart skulle uteslutas från den förmånligare skattesatsen för all- männa nyhetstidningar som kommittén föreslagit. utredningen i sitt förslag till presstödslag att dagstidningsbegreppet endast skulle omfatta nyhetstidningar som kommer ut i pappers- utgåva, varigenom bl.a. elektroniska tidningar uteslöts från stöd. 1996/97:3 Kulturpolitik föreslog regeringen inte någon bestämmelse om att endast papperstidningar skulle räknas som dagstidningar. Den bedömning som gjordes var att statliga stöd inte bör vara utformade så att de hämmar användningen av elektro- nisk informationsteknik. Regeringen anförde att det liksom dittills fick ankomma på att avgöra vilka tidningar som är dagstidningar oavsett om de utkommer i pappersform. Här- utöver anförde regeringen att den hade för avsikt att uppdra åt att följa utvecklingen och återrapportera till regeringen om eventuella problem skulle uppstå. I överensstäm- melse härmed ansåg regeringen att det inte heller skulle införas någon motsvarande bestämmelse i mervärdesskattelagens definition av allmän nyhetstidning. (1996/97:KU1) delade regeringens be- dömning att statliga stöd inte borde utformas så att de hämmar användningen av elektronisk informationsteknik och ansåg att någon bestämmelse om att endast papperstidningar skall räknas som dagstidningar därför inte borde införas i regleringen av press- stödet. Emellertid konstaterade utskottet att elektroniska tidningar kan distribueras till avsevärt lägre kostnader än tidningar som trycks på papper. Utskottet menade att om en elektronisk tidning bedömdes vara en dagstidning, så skulle det kunna komma att utgå ett driftsstöd som kunde anses oskäligt högt. Utskottet föreslog därför att regleringen av presstödet borde kompletteras med en bestämmelse som gav en möjlighet att i fråga om elektroniskt distribuerade dagstidningar jämka drifts- stödet efter vad som var skäligt med hänsyn till kostnaderna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1996/97:88). En jämkningsbestämmelse av det slag utskottet föreslagit infördes senare i 2 kap. 11 a § presstödsförordningen (1990:524). överlämnade sitt betänkande SOU 1999:55 Konvergens och förändring. Samordning av lagstift- ningen för medie- och telesektorerna. Utredaren hade bl.a. i uppdrag att beskriva utvecklingen av elektroniska informationstjänster med syfte att identifiera såväl befintliga som nya sådana tjänster som kunde antas få betydande inverkan på samhället och därmed påverka bedömningen av frågan om samord- ning och eventuell harmonisering av lagstiftningen på området. Utredaren prövade presstödsförordningens (1990:524) tillämp- lighet ur ett konvergensperspektiv. Slutsatsen var att vissa av förordningens bestämmelser är svåra att tillämpa på elektroniska tidningar. Som exempel gavs mätning av redaktionellt material som sker i spaltmeter och som bygger på förhållanden som gäller för papperstidningar. Enligt utredaren är mätningen svår att tillämpa på elektroniska tidningar som skiljer sig från papperstidningen vad gäller utformning, bl.a. sammansättning och avgränsning. Ett annat exempel var förordningens bestämmelser om hushållstäckning på utgivningsorten (den kommun där tidningens huvudredaktion är belägen). Enligt utredaren kunde bestämmelserna vara svåra att tillämpa i förhållande till elektroniska dagstidningar eftersom ut- givningen av sådana tidningar i realiteten inte nödvändigtvis är geografiskt bunden till en viss ort. I sistnämnda hänseende pekade utredaren emellertid på möjligheten för att bestämma att en tidnings täckningsgrad skall beräknas för en del av utgivningsorten eller för ett annat område än utgivningsorten, om det med hänsyn till verksamhetens inriktning är uppenbart att utgivningsorten inte är tidningens egentliga spridningsområde. Utredaren anförde att således har ett visst ut- rymme att ta hänsyn till den elektroniska dagstidningens särskilda egenskaper i detta avseende. När det gällde frågan om behovet av ändringar av bestämmel- serna om presstöd fann utredaren att konvergensutvecklingen har medfört möjligheter att bedriva nyhetsförmedling och opinions- bildning genom andra medier än t.ex. traditionella dagstidningar. Utredarens bedömning var emellertid att de förutsättningar i press- stödsförordningen som måste vara uppfyllda för att en dagstid- nings skall kunna få presstöd kan vara svåra att uppfylla för en elektroniskt distribuerad dagstidning. Enligt utredaren var det t.ex. oklart hur begrepp som upplaga, spaltmeter och täckningsgrad skall tolkas för elektroniska skrifter, och utredaren ansåg att använd- ningen av dessa begrepp kan behöva ses över om elektroniska skrifter skall ha en reell möjlighet att få presstöd. 2000/2001:1, utg. omr. 17, tillkännagav regeringen att den avsåg att ge i uppdrag att överväga förutsätt- ningar att stärka dagstidningars möjligheter att omstrukturera verksamheten med hänsyn till utvecklingen på medieområdet och den tekniska utvecklingen. I uppdraget skulle ingå att utreda hur de statliga insatserna till stöd för dagspressen skulle kunna underlätta för dagstidningar att utvecklas till medieföretag med en bredare inriktning. Enligt regeringen saknade andratidningarna ofta ekono- miska resurser för detta, medan framför allt en del förstatidningar påbörjat satsningar på internet, radio och TV. Uppdraget angående dagstidningarnas möjligheter att utvecklas till medieföretag lämnades till . Enligt regeringens beslut skulle kartlägga hur långt dagstidningar (såväl första- som andratidningarna) nått i fråga om omstrukturering mot att publicera sig på internet. Nämnden skulle vidare kartlägga dagstidningsföretagens ägande av radio- och tv-företag, främst på den regionala och lokala marknaden. Slutligen skulle utreda hur de statliga insatserna till stöd för dagspressen skulle kunna underlätta för dagstidningar att utvecklas till medieföretag med en bredare inriktning som även omfattar t.ex. internet och etermedier. redovisade sin rapport till regeringen . Av rapporten framgår att nämnden genom en enkät till landets samtliga dagstidningar samt genom inhämtande av informa- tion från andra källor kartlagt det faktiska läget beträffande publi- cering på internet samt delägande i radio- och/eller TV-bolag. Utfallet av kartläggningen fick enligt nämnden anses ha givit en i det närmaste heltäckande bild av dagstidningsbranschens aktuella status när det gällde förekomsten på internet samt ägarförhållanden i fråga om etermedier. slutsats var i fråga om förstatidningarna att dessa gärna satsar på nya medier men lika snabbt – om lönsamhet uteblir – drar sig ur engagemanget. För andratidningarna redo- visade nämnden att dessa inte med egna resurser skulle kunna åstadkomma en omstrukturering av verksamheten mot kompletta medieföretag och att den breddning som dittills hade genomförts endast varit inom internet. Det hade enligt nämnden också fram- gått mycket tydligt att en stor del av andratidningarnas satsningar på internet varit halvhjärtade och inte blivit så bra som de avsett till följd av bristande resurser. Nämnden gjorde bedömningen att det fanns skäl att stödja andratidningarna så att de som så önskade fullt ut kunde etablera sin tidning på internet. Den tryckta tidningen skulle enligt nämn- dens uppfattning komma att vara viktigast för dagstidningarnas ekonomi, men för att andratidningarnas konkur- renslägen inte skulle försämras ytterligare gentemot förstatid- ningarna såg nämnden det som angeläget att andratidningarna ges förutsättningar att etablera sig inom nya medier, främst internet. Nämnden underströk dock att andratidningarnas grundläggande problem består i att de som andratidningar inte kan få tillräckliga annonsintäkter och att detta förhållande kommer att bestå även om de får statligt stöd för att etablera sig på internet, i radio och i tv. föreslog således att det skulle införas ett stat- ligt stöd för dagstidningars etablering och vidareutveckling av publicering på internet för tidningar som uppbär driftsstöd för utgivning av dagstidningar. Stödet skulle utgå till tidningar som uppbar allmänt, eller begränsat driftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall enligt presstödsförordningen (1990:524). 2001/02:1 uttalade regeringen att remissbehandlats samt att flertalet remissinstanser motsatt sig att ett stöd till internetsatsningar införs. Med hänvisning till vad som framkommit under beredningen av förslaget anförde rege- ringen därför att det inte skulle vidtas några åtgärder med anled- ning av . Det kan nämnas att rege- ringen i anslutning härtill bedömde att det fanns ett behov av utvecklings- och investeringsstöd inom delar av den driftsstöds- berättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skulle kunna stärka sin ställning på marknaden samt att regeringen skulle ta initiativ till ett tillfälligt utvecklingsstöd, se avsnitt 5.4. Fil.dr vid , , Institu- tionen för journalistik och masskommunikation, disputerade på avhandlingen . Nyhetsanvändning på inter- net 1998 till 2003. Det övergripande syftet med studien var att studera den svenska allmänhetens användning av nätnyheter samt hur användningen förändrats och hur den förhåller sig till användning av andra nyhetsmedier. Syftet med studien var också att ta reda på hur vanor etableras när ett nytt nyhetsmedium – internet – får spridning till en större allmänhet. Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade från avhandling samt från en sammanfattning av avhandlingen som själv skrivit och som hon tillhandahållit kommittén. Internet innebär på sätt och vis en helt ny typ av nyhetsför- medlare. Tekniken har gjort att både användning och innehåll skiljer sig från nyheter i dagstidningar, radio och tv. Nätnyheter innebär inte bara redaktionell text och annonser, utan också ljud och rörliga bilder, till vilka kan läggas arkiv, sökmöjligheter och diskussionsmöjligheter kring nyheter och andra ämnen – allt under ett traditionellt nyhets- eller medievarumärke. Tekniken innebär också ett annat sätt att få nyheter. Det är möjligt att ta del av nätnyheter med kontinuerlig uppdatering . Till skillnad från dagstidningar är det på sajterna inte självklart nyheterna som står i fokus för användningen. Studien har visat att nätnyhetsvanorna är starkt förknippande med dels generell benägenhet att tillägna sig den nya förmed- lingsteknologin, dels individers livssituation och kompetens. Det är tydligt att förvärvsarbetande i högre utsträckning än andra etablerat vanor att ta del av nyheter på internet. Särskilt tydligt är detta inom tjänstemannagrupper där möjligheten till internet- och nätnyhets- användning på arbetet är mer utbredd. I en livssituation där användningen av andra nyhetsmedier sannolikt är begränsad utgör nätnyheter ett attraktivt alternativ för att hålla sig informerad och uppdaterad. Detta är ett vanligt motiv i speciellt högresursgrupper för att ta del av nätnyheter. En jämförelse med ett annat nyhets- medium med ständig tillgänglighet – text-tv – visar också att unga vuxna och småbarnsföräldrar är benägna att använda mediet. Nyhetsförmedling har funnits långt innan vi fick masspridda medier och med politisk, ekonomisk, teknisk, social och kulturell utveckling har villkoren och möjligheterna för nyhetsförmedling utvecklats och förändrats. Det som skiljer nätnyheter från andra nyheter i förmedlingshänseende är framför allt att de användnings- mässigt är obundna av tid och i ökande grad rum. Det finns inga deadlines och ingen prime time, utan är nyhetsdygn. Nätnyheter uppdateras som regel kontinuerligt och är jämfört med tidningar, radio- och tv-nyheter på det sättet unikt. Genom ny teknik har förmedlingsprocessen blivit annorlunda och i vissa fall kortare. Direktsändning i radio och tv minskar av- ståndet mellan händelse och publik, och med internettekniken minskar också avståendet mellan publik och källor. På webben kan var och en, i teorin, vara sin egen nyhetsförmedlare, men det har visat sig att intresset för detta är svalt. Publiken uppskattar att någon kunnig och trovärdig aktör väljer ut och publicerar senaste nytt, vilket fått till följd att de flesta nätnyhetsaktörerna är sådana som är kända från nyhetsförmedling i framför allt tidningar, men också från radio och tv. De flesta välkända nyhetsleverantörer publicerar också nyheter på internet, och det har varit svårt för företag med annan bakgrund att slå sig in på nätet. En central fråga är om internet skall betraktas som ett nyhets- medium eller som något annat. Först och främst kan det konstate- ras att internet rymmer oerhört mycket mer än nyheter. Här finns ett oändligt utbud av innehåll, tjänster, kommunikationskanaler etc. Ett stort antal traditionella medieaktörer publicerar emellertid innehåll som i stor utsträckning liknar sådant som redan finns. Internet kan, och bör, därför i det här avseendet betraktas som ett nyhetsmedium som förmedlar en rad nyhetskanaler. Användningen bör dock ses i ljuset av allt det andra som internet också är. Nyhetsvanor etableras genom ett samspel mellan samhälle, mediestruktur och individer. Samhället sätter de yttre ramarna som i ett längre tidsperspektiv påverkar förutsättningarna för medie- strukturen och för individers förutsättningar att etablera vanor, som både mediestruktur och individ också utövar en påverkanskraft på samhället. Mediestrukturen bestämmer mer kon- kret vilket innehåll som finns tillgängligt, vilka nyhetskanaler som kan användas i nyhetsvardagen. Egenskaper hos individen bestäm- mer mer konkret, och i ett kortare tidsperspektiv, om vanor skapas eller inte. Livssituation och kompetens ger olika möjligheter och förutsättningar för olika individer att etablera nyhetsvanor. Även vanornas förändring påverkas av samhälle, mediestruktur och individ. På de båda förstnämnda nivåerna sker sällan några snabba, drastiska förändringar, utan en mer långsiktig utveckling. På individnivå kan framför allt livssituationen förändras relativt raskt och ge avtryck i förändrade medievanor. I ett större perspek- tiv sker dock förändringar långsamt, vilket får till följd att männi- skor har förhållandevis stabila medievanor även när förändringar i t.ex. mediestrukturen äger rum. Att det går långsamt beror på att som krafter verkar för förändring finns också krafter som verkar åt andra hållet. Drivande och motverkande krafter finns både i samhället, i mediestrukturen och på individnivå. nätnyheter blir kanske individnivån den mest påtagliga i det tids- perspektiv som här avses. Det handlar i grund och botten om kra- vet på tillgång till internet och valet att använda teknologin, något som etableras och enligt välkända spridningsmönster. Undersökningen begränsades till att studera vanan att använda dagliga, allmänna nyheter i dagstidningar samt nyhetsprogram i radio och tv, i de kanaler som når mer eller mindre full täckning i svenska hushåll, samt på internet. Det innebär i praktiken morgon- och kvällstidning, Ekonyheter och lokala P4-nyheter, Rapport/Ak- tuellt samt regionala nyheter i SVT och Nyheterna samt lokala nyheter i TV4. Därtill kommer ett antal nyhetssajter på internet. Dessa har i undersökningen varierat något i antal till namn , men i stora drag är det de publikmässigt största nyhetssajterna som ingår, vilket i praktiken innebär några stora dagstidningar samt enstaka radio- och tv-kanaler. Analysen bygger på en surveyundersökning och en intervju- studie som genomfördes . Resultaten pre- senteras i avhandlingen utifrån tre olika teman: internetvanor, nyhetsvanor på internet och nätnyheter i nyhetsvardagen. När nya tv-kanaler etablerades och en konkurrent till Rapport och Aktuellt tillkom i och med Nyheterna i TV4 valde inlednings- vis den unga publiken att gå över till den nya kanalen. fick Nyheterna en åldersmässigt mer sammansatt publik och var pensionärerna den största publikgruppen. TV-nyheter i public service och lokalradionyheter har betydligt större åldersskillnader i publiksammansättningen. De var i första hand de äldres nyhetskanaler.