sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — Kommittén skall analysera, bedöma och redovisa effekterna av arbetskraftsinvandring ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Ett övergripande mål för den svenska arbetsmarknadspolitiken är att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad, dvs. att kvinnor och män är olika representerade i olika yrken och på olika hierarkiska nivåer. Kommittén skall därför särskilt uppmärksamma regeringen på vilka effekter arbetskraftsinvandringen kan få på arbetsmark- nadens struktur ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Vikten av ett EU-perspektiv Kommittén skall beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget. fattade ministerrådet beslut om ett direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställ- ning. Ett förslag till direktiv om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier väntas antas (13263/1/03, REV 1 ADD 1, MI 235, JAI 285, SOC 385, CODEC 1308, OC 616). Av intresse är också den vidare hanteringen av kommissionens meddelande om invandring, integration och sysselsättning (KOM(2003)336), som presenterades , liksom de ramar för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som de av minister- rådet beslutade sysselsättningsriktlinjerna utgör. Kommittén bör vidare beakta kommissionens meddelande om migration och utveckling (KOM(2002)703) samt de slutsatser ministerrådet dragit av detta. Stor betydelse för olika delar av uppdraget har slutligen den kommande utvidgningen av EU och den ytterligare dynamik på den europeiska arbetsmarknaden som denna kommer att medföra. Enligt anslutningsfördragen är det möjligt att införa övergångs- regler för den fria rörligheten för arbetstagare från anslutnings- länderna (utom och ) under högst . presenterade en offentlig utredning, mot denna bakgrund, betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116). I betänkandet pekar utredaren på risker för olika negativa effekter, framför allt i relation till de sociala välfärdssystemen, av den fria rörligheten för arbetstagare i samband med utvidgningen. Utredaren föreslår därför att före anslutningen beslutar om vissa övergångsregler. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har uttalat att man avser införa övergångs- regler i syfte att upprätthålla ordningen på arbetsmarknaden och förhindra att välfärdssystemet missbrukas och överutnyttjas. Inne- börden av regeringens förslag är att det från , krävs arbetstillstånd för att få arbeta i . Arbetstillståndet skall sökas vid svensk ambas- sad eller svenskt konsulat i hemlandet eller i det land sökanden är bosatt. För att få arbetstillstånd krävs att sökanden kan visa upp ett anställningsbevis, att anställningen har en viss varaktighet, att sökanden får en marknadsmässig lön och att det rör sig om ett arbete som sökanden kan försörja sig på. Regeringen avser att överlämna en skrivelse till med en närmare beskrivning av övergångsreglernas utformning. Kommittén skall analysera det svenska regelverket för arbets- kraftsinvandring i relation till pågående förhandlingar inom ramen för WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS – General on Trade in Services) och föreslå de författningsändringar som kan komma att behövas. Kommittén skall även undersöka möjligheten, och konsekvenserna av, att införa ett s.k. GATS- visum. Det bör i sammanhanget noteras att tjänstehandelsavtalet inte rör arbetskraftsinvandring i gängse mening utan endast tar sikte på tillfällig personrörlighet, dvs. då personer tillfälligt vistas i ett annat land för att utföra en tjänst. Gällande tjänstehandelsavtal trädde i kraft . I den nu inledda WTO-rundan, den s.k. Development Agenda (DDA) har , efter beredning i EU-kretsen, lämnat ett första förhandlingsbud till WTO. I fråga om tillfällig personrörlighet innebär budet bl.a. att möjlighet ges till interna- tionellt utbyte för trainees, åtaganden i fler sektorer för kontraktsanställda, åtaganden i sex tjänstesektorer för egenföre- tagare som uppfyller vissa kvalifikationer samt förlängda tids- gränser för vistelse av samtliga kategorier av tillhandahållare av tjänster. Den svenska lagstiftningen har i flera avseenden bedömts redan ligga i linje med de nya åtaganden som föreslås. I vissa avseenden kan dock författningsändringar komma att bli nöd- vändiga. Pågående reformarbete i andra länder och frågan om internationell konkurrens om arbetskraft En stor del av den industrialiserade världen står inför en likartad demografisk utveckling – med en åldrande befolkning och en allt mindre andel av befolkningen i arbetsför ålder – som . Inte minst gäller detta för huvuddelen av EU:s nuvarande och blivande medlemsländer. pågår, bl.a. mot denna bakgrund, i en rad länder reformarbete som syftar till att underlätta arbetskraftsinvandring och attrahera kvalificerad arbetskraft från andra länder. Kommittén skall studera detta reformarbete i ett antal länder, främst europeiska, som bedöms vara av intresse. Det gäller både reformer av lagstiftningen samt andra typer av åtgärder. Kommittén skall i det sammanhanget också överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i samt eventuellt föreslå sådana åtgärder. I detta sammanhang skall kom- mittén beakta den internationella konkurrens som finns om kvalifi- cerad arbetskraft. Vikten av att beakta utvandringsländernas intressen Regeringen har i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/2003:122), som överlämnades till , föreslagit en sammanhållen svensk politik med det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta skall uppnås bl.a. genom ökad koherens mellan målen för den svenska politiken för global utveckling och politiken inom en rad andra politikområden, bl.a. migrations- politiken. Kommittén skall mot denna bakgrund överväga hur utvand- ringsländernas intressen kan tillgodoses i sammanhanget. Sambandet med asyllagstiftningen och utlänningslagstiftningen i övrigt Kommittén skall studera sambandet mellan regelverket för arbets- kraftsinvandring och regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt med utgångspunkten att asylrätten inte skall urholkas. skall ha en rättsordning som erbjuder skydd åt förföljda och skyddsbehövande. Det är av avgörande betydelse för asyl- rättens legitimitet att uppehållstillstånd av skyddsskäl inte blandas ihop med uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl eller andra skäl. Enligt nuvarande regler gäller att såväl en ansökan om uppe- hållstillstånd som en ansökan om arbetstillstånd måste lämnas in före inresa i . De som är i behov av skydd i , liksom personer med starka humanitära skäl, är dock undantagna från detta krav. Ett regelverk som generellt skulle tillåta inresta personer utan uppehållstillstånd att stanna kvar i för att få en ansökan om uppehållstillstånd för arbete prövad och beviljad skulle innebära ett avsteg från denna huvudregel. finns det emellertid möjlighet, och i bland skyldighet, att under vissa förut- sättningar medge undantag, t.ex. när det gäller arbetstagare eller arbetssökande unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Kommittén skall undersöka om det finns möjlighet till ett något mer flexibelt förhållningssätt till ansökningar om arbetstillstånd som görs efter inresa till . Sambandet med regelverket för asyl och skyddsbehövande i övrigt måste dock beaktas. Utgångs- punkten måste vara att asylrätten inte får urholkas. Kommittén skall vidare analysera hur eventuella förändringar i reglerna om arbetstillstånd förhåller sig till utlänningsrätten i övrigt. I handläggs alla ansökningar om uppehållstillstånd i en och samma procedur. Ansökningar om arbetstillstånd där just möjligheten att få stanna i för att arbeta är det centrala, handläggs däremot i särskild ordning. Kommittén skall mot denna bakgrund överväga hur sådana ansökningar om arbetstillstånd skall prövas och hur överprövning av negativa beslut i dessa ärenden skall regleras. Asylsökande kan enligt 4 kap. 3 a § UtlF (1989:547) undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Undantaget gäller fram till dess att det finns ett beslut som vunnit laga kraft i ärendet. Kommittén skall, i anslutning till uppdraget att studera sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och asyllagstiftningen, utvärdera effekterna av reglerna i 4 kap. 3 a § UtlF och överväga eventuella förändringar. En referensgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter skall knytas till kommittén. Kommittén skall samråda med berörda myndigheter, i första hand AMS, , , Socialsty- relsen och . Kommittén skall också i relevanta hänseenden samråda med av utlänningslagstiftningen (UD 2003:02) och Utredningen om orsaker till varför den könssegregerade arbetsmarknaden består (N 2003:02) samt med Svenska kommun- förbundet, i dess egenskap av intresseorganisation för landets kommuner. Kommittén skall slutligen även samråda med invandrarorganisa- tioner om bedöms särskilt berörda samt, i fråga om redovisningen av förslagens konsekvenser för småföretag, med för regelgranskning. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . Delbetänkandet skall innehålla preliminära bedömningar av behovet av arbetskraftsinvandring på såväl kortare som och av de konsekvenser som en ökad arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt. Delbetänkandet skall också inne- hålla principiella resonemang om inriktningen på eventuella förslag till förändringar i lagstiftningen. I delbetänkandet skall kommittén även lämna förslag till eventuella författningsändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS. Tilläggsdirektiv till Kommittén för arbetskraftsinvandring (N 2004:09) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen bemyndigade statsrådet med ansvar för arbetsmarknadsfrågor att tillkalla en parlamentarisk kommitté med högst 10 ledamöter med uppdrag att se över regelverket för arbetskraftsinvandring. Kommittén har antagit namnet (). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slut- betänkande (dir. 2004:21). Delbetänkandet skall innehålla preliminära bedömningar av behovet av arbets- kraftsinvandring på såväl kortare som och av de konse- kvenser som en ökad arbetskraftsinvandring kan få på arbetsmark- naden och i övrigt. Delbetänkandet skall också innehålla principiella resonemang om inriktningen på eventuella förslag till förändringar i lagstiftningen. I delbetänkandet skall kommittén även lämna för- slag till eventuella författningsändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS (General on Trade in Services). Ändring av tidpunkt för och innehåll i delbetänkande och slut- betänkande Tidpunkten för lämnande av delbetänkandet flyttas fram till . Delbetänkandets innehåll skall följa tidigare lämnat direktiv (dir. 2004:21) med undantag för att principiella diskussioner som redovisas inte behöver vara kopplade till konkreta författningsändringar. Slutbetänkandet skall innehålla förslag till förändringar i lagstiftningen inklusive sådana eventuella författ- ningsförändringar som kan vara behövliga till följd av svenska åtaganden inom GATS. Tilläggsdirektiv till Kommittén för arbetskraftsinvandring (N 2004:09) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen bemyndigade statsrådet med an- svar för arbetsmarknadsfrågor att tillkalla en parlamentarisk kom- mitté med högst 10 ledamöter med uppdrag att bl.a. se över regel- verket för arbetskraftsinvandring i syfte att ta fram förslag som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Utredningen har antagit namnet invandring (KAKI). Enligt direktiven (dir. 2004:21) skall upp- draget redovisas i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . I ett tilläggsdirektiv (dir. 2005:22) ändrades tidpunkten för läm- nande av delbetänkandet till . Redovisning av förslag till författningsändringar hänsköts till slutbetänkandet. Kommittén be- gärde i skrivelse förlängd tid för redovisning av sitt slutbetänkande till . Förlängd tid för uppdraget Kommittén skall lämna slutbetänkandet . Prognoser över utbud och efterfrågan på arbetskraft Prognoser på kort sikt Prognoser som gör bedömningar upp till kan betraktas som kortsiktiga. De kortsiktiga prognoserna görs med hjälp av enkätundersökningar till arbetsgivarna. En mängd annan information, t.ex. antal sökande per ledig plats och ett mått på vakanser vägs också in i bedömningen. Den senaste undersökningen som SCB gjort bedömer arbetskrafts- behoven . För knappt hälften av de studerade yrkena görs bedömningen att antalet anställda kommer att öka. Det är framför allt inom teknikområdet som de tillfrågade arbetsgivarna tror att personalstyrkan kommer att öka.1 AMS gör bedömningen att det vid inledningen av finns en god tillgång på arbetssökande på alla utbildningsnivåer och inom de flesta yrken. AMS gör bedömningen att det svenska näringslivet kommer att ha mycket god tillgång på arbetskraft generellt sett. Inom vissa branscher, bland annat inom byggnadsverksamhet, samt sjukvård och barnomsorg, finns det dock en bristsituation som kan förväntas öka framöver. Bristen gäller vissa yrken och främst yrkeserfaren personal. I det följande lämnas en redogörelse för bristsituationen inom olika branscher.2 1SCB (2005:a). 2AMS (2005) och AMS (2006). Inom det tekniska området uppger arbetsgivarna att det råder brist på sökande med yrkeserfarenhet för drygt hälften av de utbild- ningsgrupper som studeras i SCB:s undersökning. Av de nyexa- minerade däremot är det brist endast på sökande med gymnasie- utbildning såsom verkstadsutbildade, fordons- och transportut- bildade, styr- och reglertekniskt utbildade samt utbildade i drift-, underhålls-, VVS- och kylteknik. Efterfrågan på civilingenjörer inom elektronik/datateknik/automation har ökat, men det råder ingen brist på detta område. När det gäller yrkeserfaren arbetskraft i byggnadsteknik finns emellertid en brist. Bedömningen är att behovet av personal på ett respektive kommer att öka främst vad gäller högskoleingenjörer och civilingenjörer inom byggnadsteknik, elektronik/datateknik, maskin/fordon/farkostteknik samt lantmäteri. Även AMS räknar med en ökad efterfrågan inom framför allt data- och teknikyrken. I första hand rör det sig om anställningar för personer med längre akademisk utbildning, men kommer även andra utbildningskategorier att beröras. Inom indu- striyrken med krav på gymnasieutbildning råder det stora skillnader i arbetsmarknadsläge mellan enskilda yrken och detta förhållande kommer troligtvis att bestå ett tag framöver. AMS pekar på stora behov framöver av NC/CNC-operatörer, kvalificerade svetsare, verktygsmakare samt lastbils- och bilmekaniker. För industriyrken med kortare utbildning, till exempel maskinoperatörer och montö- rer beräknas emellertid arbetslösheten kvarstå på en hög nivå ytter- ligare . När det gäller bygg- och anläggningsyrkena är det på väg att ske en tydlig uppgång av rekryteringsbehoven enligt AMS prognoser. Inledningsvis antas en tämligen god tillgång på arbetssökande råda, men det finns risk för att tillgången på arbetskraft krymper, fram- för allt i vissa regioner, inom de mest efterfrågade yrkesgrupperna. En ökad geografisk rörlighet krävs bland byggarbetskraften annars riskerar bristen på arbetskraft att bli betydande i allt fler regioner inom en ganska snar framtid enligt AMS bedömning. Inom vårdområdet är det brist på yrkeserfarna sökande i drygt hälften av utbildningsgrupperna enligt SCB:s undersökning, främst tandläkare, tandhygienister, läkare och veterinärer. När det gäller sjuksköterskor utan specialistutbildning finns , till skillnad mot tidigare, god tillgång på nyexaminerade sökande och balans mellan tillgång och efterfrågan på sökande med yrkeserfarenhet. Däremot finns brist på yrkeserfarna specialistutbildade sjuk- sköterskor. Arbetsgivarna inom vårdområdet är mycket försiktiga i sina bedömningar , där bedömningarna för i stort sett alla vårdyrken är att antalet anställda kommer att bli oförändrat. bedömer arbetsgivarna att framför allt efterfrågan på specialistutbildade sjuksköterskor, omvårdnadsutbildade samt tand- hygienister kommer att öka. AMS delar SCB:s bedömning att det finns en brist på läkare, tandläkare, och sjuksköterskor med specia- listutbildning. Inom undervisningsområdet råder det brist på både yrkeserfarna och nyexaminerade fritidspedagoger, specialpedagoger/speciallärare och förskollärare, enligt SCB:s undersökning. När det gäller grund- skolelärare finns god tillgång på nyexaminerade lärare. Ett under- skott på förskolelärare/fritidspedagoger och ett överskott på grund- skolelärare kan leda till att grundskolelärare kan komma att efter- frågas inom förskola och fritidshem. God tillgång är det på både nyutexaminerade och yrkeserfarna gymnasielärare med inriktning mot historia/samhällsvetenskap, matematik/naturvetenskap och språk. Eftersom elevantalet kommer att sjunka inom minskar efterfrågan på grundskolelärare. Inom gymnasieskolan kommer däremot efterfrågan på lärare att öka successivt. Insatserna av obehöriga lärare är dock stora på många håll i landet. Ett växande behov av förskollärare väntas framöver. Inom det samhällsvetenskapliga området är tillgången på arbets- kraft god enligt SCB:s undersökning och inga bristyrken identifie- ras. Företag och myndigheter har vidtagit mer eller mindre stora besparingsinsatser och administrationen, där personalen vanligtvis har samhällsekonomisk utbildning, är ett om- råde inom vilket neddragningar ofta har skett. Sysselsättningen har därför minskat och arbetslösheten stigit kraftigt både för personalgrupper med gymnasial och akademisk utbild- ningsnivå. Inom serviceyrkena råder en splittrad bild. Vissa yrken har haft en ganska bra arbetsmarknad, bl.a. vissa restaurang- yrken som bartendrar och servitörer. Yrken med ökande efter- frågan är säkerhetsarbeten, kroppsvård och hälsovård. Motsatsen gäller enligt AMS för exempelvis lokalvårdare, vaktmästare, recep- tionister samt personer med mycket kort eller ingen utbildning inom servicesektorn. Prognoser på lång sikt I delbetänkandets avsnitt 4.3.1 har prognoser över utbud och efter- frågan på arbetskraft redovisats. Den svenska arbetsmarknaden går mot en mer kunskapsintensiv riktning. Detta ställer allt högre krav på individerna, som arbetskraftens ökade utbildningsnivå i sig påverkar arbetsuppgifterna. Det finns en tendens till att arbetsgivaren uppgraderar kraven på kompetens inom olika yrken. Störst efterfrågan antas komma att finnas bland högskoleutbildade, främst inom privata och offentliga tjänster. Även efterfrågan på gymnasieutbildade kommer att vara stor inom viss yrkesgrupper, främst inom vård och omsorg samt inom bygg och anläggning. Arbetsmarknaden för dem som enbart har någon form av grundskoleutbildning har minskat kraftigt och bedöms att bli allt mindre. De som inte har någon gymnasieutbildning antas komma att få svårare att konkurrera om de attraktiva arbetstillfällena och drabbas därför hårdast av utslag- ning och arbetslöshet vid lågkonjunktur. SCB har gjort långsiktiga prognoser gällande olika utbildnings- inriktningar.3 Även AMS har sådana prognoser för ett urval av branscher där man tror att den största arbetskraftsbristen kommer att uppstå, nämligen inom branscherna teknik och industri, bygg och anläggning, vård och omsorg samt utbildning.4 Den totala sysselsättningen inom teknik- och industrisektorn har minskat. arbetar dock en femtedel av alla sysselsatta inom branschen. Teknik- och industrisektorn spelar en stor roll för den svenska ekonomin, bland annat stod tillverkningsindustrin för av BNP och av den totala exporten . AMS beräkningar visar att utvecklingen går mot ett underskott på yrkeserfaren och utbildad arbetskraft fram till och med år 2015.5 Hänsyn har då tagits till åldersavgångar, utbildningsdimensionering och utbildningsval. På kort sikt är tillgången på arbetskraft tämli- gen god, då arbetsmarknaden har varit kärv och det finns många arbetslösa med bakgrund inom sektorn som utgör en viktig källa för arbetskraft. På kommer emellertid rekryteringsproblem att uppstå. Underskottet av utbildad arbets- kraft inom teknik- och industrisektorn bedöms bli stort. Detta kan förväntas medföra negativa konsekvenser för sektorn enligt AMS. SCB gör bedömningen att tillgång och efterfrågan på arbetskraft med utbildning för arbete med teknik och tillverkning kommer att balansera varandra tämligen väl . Arbetskrafts- brist beräknas dock kunna uppstå inom vissa yrken framför allt gymnasieutbildade med inriktning mot energi och VVS, högskole- och gymnasieingenjörer samt civilingenjörer med inriktning mot väg- och vatten, byggnad och lantmäteri. Det riskerar även att upp- stå brist på vissa verkstadsutbildade, till exempel utbildade svetsare. 3SCB (2005:b). 4Bedömningarna är gjorda utifrån ett antagande om att sysselsättningen skall upprätthållas på nuvarande nivå eller i vissa fall öka svagt inom de nämnda branscherna. Ett undantag är dock delar av industrin, där en minskning av sysselsättningen har antagits. Ett annat undan- tag är utbildningssektorn där bedömningen av arbetskraftsbehoven bygger på förändringen av antalet elever inom skolväsendet. Analyserna är byggda på ett konjunkturneutralt trend- förlopp. I beräkningarna har hänsyn tagits till åldersavgångar, utbildningsdimensionering och utbildningsval. 5AMS (2004:a). Bygg och anläggningssektorn har fått uppleva kraftiga och snabba svängningar i konjunkturen. gick byggbranschen på sparlåga, vilket har lett till att ett betydande behov av satsningar på bland annat bostadsbyggande har ackumulerats i landets tillväxt- områden, främst storstadsområdena och universitetsregionerna. Därtill kommer betydande satsningar på transportinfrastrukturen som beslutats av . AMS har utrett tendenser på den svenska arbetsmarknaden inom bygg- och anläggningssektorn, samt sannolika konsekvenser på om inte lämpliga åtgärder vidtas.6 AMS antar att bo- stadsbyggandet kommer att öka med mycket låg byggnation. Detta beräknas medföra att rekryteringsbehoven inom bygg- och anläggningssektorn ökar. Inledningsvis råder en tämli- gen god tillgång på arbetssökande. finns emellertid en risk för att tillgången på arbetskraft krymper inom de mest efterfrågade yrkesgrupperna. Byggsektorn ligger sämre till än de flesta andra branscher när det gäller antalet åldersavgångar. Dessutom är AMS bedömning att antalet nyutbildade inom branschen, på både gym- nasial och eftergymnasial nivå, kommer att vara otillräckligt med tanke på kompetensförsörjningen på lång sikt. Även SCB beräknar att det riskerar att uppstå en brist på byggutbildade. Eftersom bygg- och anläggningsverksamhet inte är geografiskt jämt spridda kommer arbetskraftsbrist att slå hårdare mot vissa regioner. Det faktiska behovet av arbetskraft kommer att bero på respektive regions förutsättningar och utvecklingen på arbetsmark- naden. I är det redan brist på byggnadsarbetare och trots att avgångarna förväntas att bli begränsade på grund av den låga medelåldern förutses att rekryteringsbehoven kommer att för- bli stora och växa. inland uppvisar motsatt bild. Där antas inte rekryteringsproblemen bli särskilt stora trots de stora åldersavgångarna på grund av begränsad byggverksamhet i inlandet. Däremot kan rekryteringsproblem uppstå i Norrlands kustland där det byggs mer. 6 AMS(2002:b). Den framtida efterfrågan inom vårdsektorn är i hög grad demogra- fiskt betingad och behovet av arbetskraft inom offentlig sektor följer i mycket det vårdbehov olika befolkningsgrupper har och hur de kommer att utnyttja olika delar av vårdsektorns tjänster. Vård- sektorns betydelse på den regionala arbetsmarknaden är i allmänhet större i skogslänen än i övriga syd- och mellansvenska län. SCB gör bedömningen att bristen på arbetskraft med vård- och omsorgsutbildning kommer att tendera att öka och bli mycket om- fattande på lång sikt.