sou · GUB385 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta handlande kan leda till att den anställde inte kan vara kvar i nuvarande befattning. När det gäller misstanke om alkoholpåverkan anges att om en arbetstagare som av chefen betraktas som alkoholpåverkad bestrider detta finns möjlighet för den anställde att genomgå alkoholtest. Alkoholtestet är frivilligt. Om den anställde inte vill ta ett alkoholtest gäller chefens bedömning och den anställde skickas hem . Handlingsplanen reglerar även rehabilitering. Där anges att rehabilitering föregås av en rehabiliteringsutredning. Rehabilite- ringsutredningen skall innehålla orsaker till den nedsatta arbetsförmågan, nödvändiga åtgärder för återgång i arbete, vad arbetsgivaren kan göra och vem eller vilka som gör vad. Utredningen skall skickas till den försäkringskassa som den anställde tillhör. Arbetstagaren förväntas medverka i utredningen. Om den anställde vägrar att medverka ska även detta skrivas in i rehabiliteringsutredningen. Därtill anges följande. Målet är att uppnå att den anställde ska upphöra med sitt missbruk. Överenskommelse görs om en skriftlig rehabiliteringsplan, som är undertecknad av arbetsgivarrepresentant och den anställde. Om den anställde inte följer överenskommelsen ska konsekvenserna klart framgå. Internt stöd erbjuds. T.ex. kontaktperson till förfogande eller erbjuda hjälp via företagshälsovård eller resurscentrum. Externt kan det handla om resurser från samhället. Krav på åter- kommande test, för att kontrollera om missbruket upphört. Läkarintyg vid första dagens insjuknande. Uppföljningssamtal måste ske regelbundet mellan chef och medarbetare under . Omplacering kan bli aktuellt om inte rehabiliteringen fungerar. Tillfällig omplacering kan även vara aktuellt vid risk utifrån skydds- och säkerhetssynpunkt. Den yttersta konsekvensen om missbruket fortsätter kan leda till att företaget säger upp den anställde p.g.a. personliga skäl. har upprättat en speciell handlingsplan för alkohol- och drogmissbruk för personer som fullgör civilplikt benämnd Handlingsplan alkohol- och drogmissbruk, civilpliktiga , Handledning för civilpliktiga. Vidare finns en motsvarande handlingsplan men som avser handledning för personal. Innehållet i handlingsplanerna är i stort det samma men i handlingsplanen för personal finns det ytterligare ett avsnitt som tar upp kännetecken på olika droger samt vägledning avseende det samtal som skall hållas mellan den som fullgör civilplikt och kontaktpersonen eller motsvarande (se mer härom nedan). I policyn anges att arbete/studier och droger inte hör ihop. En alkohol- och drogfri arbetsplats är en förutsättning för en god arbetsmiljö. Är kulturen på arbetsplatsen sådan att missbruk kan främjas är detta ett allvarligt arbetsmiljöproblem. Ett missbruk påverkar inte bara missbrukaren själv utan också arbetskamrater, studiekamrater och studenter. Arbetsgivare, alla anställda och elever har gemensamt ansvar att verka för en effektiv och mänsklig arbetsmiljö utan alkohol eller andra droger. Om problem med bruk/missbruk av alkohol eller andra droger uppstår är det viktigt att snabbt och bra hantera dessa problem. I handlingsplanen anges vidare att alla som fullgör civilplikt och anställda skall ha god kunskap om policy för alkohol- och drogmissbruk och dess handlingsprogram på . Information skall ges minst en gång till samtlig personal. Vidare uppställs åtgärder som skall företas vid misstanke om alkohol eller drogmissbruk hos personer som fullgör civilplikt. Åtgärderna angives enligt följande. 1.Den som är påverkad av alkohol eller droger skall avvisas från utbildningen/arbetsplatsen . – Det är allas ansvar att reagera om man vet om eller misstänker att alkohol- eller annat drogmissbruk förekommer på arbetsplatsen. Kontakt- personer/motsv ska underrättas för att kunna vidta de åtgärder som behövs. 2.Finns misstanke om missbruk ska kontaktperson/motsv ta initiativ till samtal med den civilpliktige. Håll dig till arbets- prestation och beteendeförändring. Förbered dig och doku- mentera. Kontaktperson/motsv bokar tid hos företagshälso- vården för ett narkotikatest som inte är föraviserat. Test sker i direkt anslutning till det samtal som kontaktpersonen/motsv genomför med den civilpliktige. Ta reda på orsakerna till ökad frånvaro eller försämrad arbetsprestation om detta har förekommit. Ingrip och lägg dig i. Misstag och felaktigheter i arbetsinsatsen kan ha många orsaker, men gemensamt är att ju tidigare du ingriper desto större chans till förbättring. Eftersom ett samtal av det här slaget ibland kan upplevas som obehagligt, är det viktigt att förbereda det ordentligt och hålla det i en lugn miljö utan tidspress. 3.Då missbruk förekommer ska kontaktperson/motsv samråda med skolchefen. 4.Ta hjälp av företagshälsovården eller andra rådgivande för bedömning eller diagnos. 5.Vidta rehabiliterande åtgärder eller stödinsatser som syftar till att förbättra situationen i samråd med skolchefen och/eller företagshälsovården. 6.Rehabiliteringsåtgärder förutsätter att den civilpliktige själv aktivt medverkar. Om den civilpliktige så önskar kan kontakt- person/motsv informera civilpliktsrådet om ev. åtgärd. 7.Vid försäljning av alkohol och/eller droger är detta en kriminell handling. Därtill anges i handlingsplanen att när fått kännedom om att alkohol- eller drogmissbruk förekommit, är det deras skyldighet att vidta de åtgärder som krävs för att förhindra att missbruket fortsätter. När det gäller åtgärder anges följande. : En civilpliktig som är påverkad av alkohol eller andra berusningsmedel ska inte vara på arbetsplatsen/utbildningen. Rådgör med skolchefen eller företagshälsovården om lämplig åtgärd. Kanske bör den civilpliktige komma under sjukhusvård. Det är viktigt att säga till den som skickas från utbildnings- platsen att infinna sig . : Samtala med den civilpliktige . Ta reda på om det inträffade är en engångsföreteelse eller ett tecken på missbruk. När det gäller sanktioner anges att om överenskommelse inte kan nås mellan inblandade parter avskiljs den civilpliktige från utbild- ningen. Utöver dessa handlingsplaner finns en handlingsplan benämnd Kortsiktig handlingsplan alkohol och drogmissbruk civilpliktiga . I denna anges att skall ha alkohol- och drogfria arbetsplatser. Detta krav omfattar samtlig personal, konsulter, inhyrd arbetskraft och civilpliktiga. Detta för att upprätthålla en trygg och säker arbets- miljö. Vidare anges att skall förhindra all icke-medicinsk användning av narkotika. Därtill skall bolaget medverka till att den som missbrukar narkotika kan ha kvar sin utbildningsplats, under förutsättning att han/hon visar samarbets- vilja och resultat i ett handlingsprogram. har grund- inställningen att alkohol- och drogmissbruk skall bort så att medarbetaren kan vara kvar. Skolchef och samtliga lärare ska utbildas för att upptäcka om alkohol- och drogmissbruk förekommer. De civilpliktiga har detta med som en del i deras schemalagda utbildning. De ansvariga skall även veta hur man agerar vid missbruk och handlägger detta. Samtliga skall också veta vem han/hon skall vända sig till om han/hon upptäcker att missbruk förekommer. 1.Drog- eller alkoholtest genomförs. 2.Uppföljning av testsvar. 3.Upprätta en överenskommelse, kontrakt i samråd med skol- chef. 4.Uppföljning – Om överenskommelsen bryts avskiljs den civil- pliktige från utbildningen. Vid och utförs drogtester vid misstanke eller konstaterat narkotika- eller alkohol- missbruk och onykterhet på arbetsplatsen. Något kollektivavtal om periodiska hälsoundersökningar finns inte. På pågår dock en diskussion om ett avtal bör tecknas. I samtliga civilpliktsutbildningar hos och ingår i basutbildningen en droginforma- tion. I denna del av utbildningen som pågår under ca ges information om de risker de som fullgör civilplikt utsätter sig och sina arbetskamrater för om de använder droger. Informationen hålls av Energibranschens Resurscentrum som arbetar med service och professionell rådgivning för en narkotikafri och nykter arbetsmiljö. Därtill, som framgått ovan, utbildar fort- löpande chefer, skyddsombud och fackliga representanter i alkohol- och drogfrågor. Även lärarna på utbildas i alkohol- och drogfrågor. Förutom ovan redovisade drogpreventiva program finns verksam- heten Försvar mot droger. Verksamheten består av en rådsmedlem ur Värnplikts- respektive . Rådsmedlemmarna väljs för verksamheten . Därutöver finns en verksamhets- ledare som är anställd av Försvarsmakten. Försvar mot droger är fristående från Försvarsmakten men har ett administrativt stöd främst genom verksamhetsledaren. Verksamheten finansieras av Försvarsdepartementet genom regleringsbrev och årsredovisning sker direkt till departementet. Verksamheten inom Försvar mot droger genomförs med Försvarsmaktens drogpolicy som styrdokument. På Försvar mot drogers hemsida () uppges att verksamhetens målsättning är att genom preventiva åtgärder verka för en säker arbetsplats där personalen mår bra. Metoderna för att uppnå målsättningen anges vara att arrangera och genomföra utbildningar, producera och distribuera informationsmaterial, använda media vid informationsspridning och opinionsbildning samt införa drogtester. 5Olyckor och andra tillbud till följd av droger Försvarsmakten kallas ofta farligaste arbetsplats. Här hanterar tusentals människor flygplan, fordon, fartyg, vapen, sprängmedel och högteknologisk utrustning. Många av dessa människor är totalförsvarspliktiga. Även de som gör sin totalförsvarsplikt inom det civila försvaret har ofta en farlig arbetsplats. Där förekommer bl.a. arbetsuppgifter med klättring på höga höjder och arbete med starkströmsledningar. Olyckor och andra tillbud inträffar inom totalförsvaret och detta kan få synnerligen allvarliga följder. Som exempel på allvarliga olyckor som inträffat inom Försvarsmakten kan nämnas olyckan då åtta personer skadades när en stridsbåt rammade ett betongfundament i , omkom tre personer när en räddningshelikopter kraschade på , omkom en person när en helikopter störtade genom isen utanför , skadades tre personer när en stridsbåt körde upp på land nära , omkom sex personer när en räddningshelikopter störtade i havet utanför och omkom två personer när två militärbåtar krockade i . Påpekas skall här att de ovan redovisade exemplen på inträffade olyckor inte inträffat till följd av droger. Om någon är påverkad av droger ökar givetvis risken för att olyckor och tillbud kan inträffa. En drogpåverkad människas syn- och reaktionsförmåga påverkas negativt. En drogpåverkad person får oftast sämre koordination och uppmärksamheten försämras. Mer medicinska och psykologiska effekter vid bruk av cannabis- produkter är förändrad uppfattning av tid, rymd och avstånd, minskad självkritik och sviktande omdöme som kan resultera i ansvarslösa handlingar, sämre inlärningsförmåga och koncentra- tionssvårigheter, förhöjd självkänsla och försämrat när- och fjärr- Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk När det gäller centralstimulerande medel såsom kokain, crack, kat och amfetamin ger dessa bl.a. effekten såsom avtrubbning av omdömet och minskade hämningar som i en del fall leder till ren omdömeslöshet. Vid bruk av anabola steroider uppkommer biverkningar såsom aggression och omnipotens, dvs. en känsla av osårbarhet. Försvarsmakten för statistik avseende olycksfall, arbetssjukdom och färdolycksfall. För totalförsvarspliktiga tillkommer fritidsskada och färd från förband. Enligt uppgift från Försvarsmakten finns dock ingen statistik över drogrelaterade olyckor/incidenter. Inte heller eller har någon sådan statistik. I detta avsnitt redogörs för vad som framkommit i del av de enkätundersökningar utredningen låtit göra bland totalförsvars- pliktiga, förbandschefer, plutonschefer och fartygschefer rörande risken för och förekomsten av olyckor. Angående undersök- ningarnas genomförande vad avser urval, population, metoder etc. se avsnitt 3.3. Av undersökningen framgår följande avseende svaren från de total- försvarspliktiga inom Försvarsmakten. På fråga om det förekommit någon olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med tjänstgöring svarade ja, nej och vet inte. Av de som svarade ja angav att orsaken var berusning eller bakfylla och resterande svarade att det berodde på användning av hasch eller marijuana eller att de inte visste. På frågan om det utöver detta funnits risk för olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring svarade ja, nej och vet inte. Även här svarade majoriteten att orsaken berodde på berusning eller bakfylla () medan övriga svarade att det berodde på användning av hasch eller Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk marijuana, användning av annan narkotika, användning av anabola steroider eller att de inte visste. På fråga om hur orolig den pliktige känner sig för att det skall hända en olycka/incident p.g.a. att någon pliktig är berusad eller bakfull angav att de inte alls är oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och angav att de inte visste. På motsvarande fråga angående oron p.g.a. att någon pliktig är påverkad av hasch eller marijuana angav att de inte alls är oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och att de inte visste. När det gäller oron avseende påverkan av annan narkotika uppgav att de inte alls är oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och att de inte visste. På svaren på motsvarande fråga men avseende anabola steroider framkom att angav att de inte alls är oroliga, lite oroliga, ganska oroliga, mycket oroliga och visste inte. På frågan om den pliktige kände till om något befäl under den pliktiges värnpliktstjänstgöring ingripit mot någon pliktig p.g.a. att denne varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider uppgav ja. Av dessa angav att detta skett , att det skett vid 2–3 tillfällen, att det skett vid 4–6 tillfällen, att de skett vid 7 eller fler tillfällen och att de inte visste. På frågan om den pliktige skulle anmäla till sin chef om han eller hon visste eller misstänkte att en annan pliktig var berusad eller bakfull i samband med tjänstgöringen svarade att de absolut eller troligtvis skulle göra detta om de visste detta och om de misstänkte detta. svarade att de absolut eller troligtvis skulle anmäla till sin chef om han eller hon visste att en annan pliktig använt hasch eller marijuana under vardagar eller . uppgav att de absolut eller troligtvis skulle göra det om de misstänkte detta. När det gällde vetskapen om annan narkotika uppgav att de absolut eller troligtvis skulle anmäla till sin chef om de visste att en annan pliktig använde detta. angav att de absolut eller troligtvis skulle anmäla detta vid misstanke. Slutligen uppgav att de absolut eller troligtvis skulle göra en anmälan om de visste om användandet och det rörde sig om anabola steroider. uppgav att de absolut eller troligtvis skulle göra en anmälan om de misstänkte användande av anabola steroider. Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk När det gäller svaren från de anställda framgår följande. På uppmaning att ange ungefär hur många alkohol/drogrelaterade olyckor/incidenter som förkommit –2003 angavs följande. angav inga olyckor/incidenter, 1 olycka/incident, 2–3 olyckor/incidenter, 7 eller fler olyckor/incidenter och att de inte visste. angav inga olyckor/incidenter, 1 olycka/incident, 2–3 olyckor/incidenter, 7 eller fler olyckor/incidenter och att de inte visste. angav inga olyckor/incidenter, 1 olycka/incident, 2–3 olyckor/incidenter, 7 eller fler olyckor/incidenter och att de inte visste. angav inga olyckor/incidenter, 1 olycka/incident, 2–3 olyckor/incidenter, 7 eller fler olyckor/incidenter och att de inte visste. På fråga om det förekommit någon olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med tjänstgöring svarade ja, nej och vet inte. Av de som svarat ja angav att orsaken var berusning eller bakfylla och resterande svarade att det berodde på användning av anabola steroider. På frågan om det utöver detta funnits risk för olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med sin tjänstgöring svarade ja, nej och vet inte. Även här svarade majoriteten att orsaken berodde på berusning eller bakfylla () medan övriga svarade att det berodde på användning av hasch eller marijuana, användning av annan narkotika eller användning av anabola steroider. På fråga om hur orolig den anställde känner sig för att det skall hända en olycka/incident p.g.a. att någon pliktig är berusad eller bakfull angav att de inte är alls oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och angav att de inte visste. På motsvarande fråga angående oron p.g.a. att någon pliktig är påverkad av hasch eller marijuana angav att de inte alls är oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och att de inte visste. När det gäller oron avseende påverkan av annan narkotika uppgav att de inte alls är oroliga, att de är lite oroliga, att de är ganska oroliga, att de är mycket oroliga och att de inte Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk På svaren på motsvarande fråga men avseende anabola steroider framkom att angav att de inte alls är oroliga, lite oroliga, ganska oroliga, mycket oroliga och visste inte. På frågan om den anställde kände till att man vid planering av utbildningen tar särskild hänsyn till att pliktiga skulle kunna vara berusade, bakfulla eller påverkade av narkotika svarade ja ofta, ja ibland och nej. På uppmaning att ange ungefär hur många ingripanden mot totalförsvarspliktiga som varit berusade, bakfulla eller påverkade av narkotika eller anabola steroider som gjorts på den anställdes förband/pluton/fartyg –2003 angavs följande. angav inga ingripanden, 1 ingripande, 2–3 ingripanden, 4–6 ingripanden, 7 eller fler ingripanden och visste inte. angav inga ingripanden, 1 ingripande, 2–3 ingripanden, 4–6 ingripanden, 7 eller fler ingripanden och visste inte. angav inga ingripanden, 1 ingripande, 2–3 ingripanden, 4–6 ingripanden, 7 eller fler ingripanden och visste inte. angav inga ingripanden, 1 ingripande, 2–3 ingripanden, 4–6 ingripanden, 7 eller fler ingripanden och visste inte. På frågan om risken för alkohol-/drogrelaterad olycka/incident, enligt den anställdes uppfattning, ökat eller minskat jämfört med hur det var angav minskat mycket, minskat något, i stort sett ingen skillnad, ökat något, ökat mycket och visste inte. På frågan om den anställde trodde att en pliktig skulle anmäla till sin chef om han eller hon visste eller misstänkte att en annan pliktig var berusad eller bakfull i samband med tjänstgöringen svarade att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle göra detta om de visste detta och om de pliktiga misstänkte detta. svarade att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle anmäla till sin chef om han eller hon visste att en annan pliktig använde hasch eller marijuana under vardagar och . uppgav att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle göra det om de misstänkte detta. När det gällde vetskapen om annan narkotika uppgav att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle anmäla till sin chef om de visste att en annan pliktig använde detta. angav att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle anmäla detta vid misstanke. Slutligen uppgav att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk göra en anmälan om de visste om användandet och det rörde sig om anabola steroider. uppgav att de pliktiga absolut eller troligtvis skulle göra anmälan om de misstänkte användande av anabola steroider. Utredning inom det civila försvaret Av undersökningen framgår följande avseende svaren från de totalförsvarspliktiga med tjänstgöring vid och . På fråga om det förekommit någon olycka/incident p.g.a. att någon pliktig varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider i samband med tjänstgöring svarade 49 personer nej och 3 personer vet inte. På frågan om den pliktige känner till om något befäl under den pliktiges civilpliktstjänstgöring ingripit mot någon pliktig p.g.a. att denne varit berusad, bakfull eller påverkad av narkotika eller anabola steroider svarade 20 personer ja och 28 personer nej. På frågan om den pliktige skulle anmäla till sin chef om han eller hon visste att en annan pliktig var berusad eller bakfull i samband med tjänstgöringen svarade 9 personer ja troligtvis, 31 personer nej troligtvis inte, 7 personer nej absolut inte och 5 personer ville inte svara. På motsvarande fråga angående anmälan till chef men om den pliktige bara misstänkte att någon var berusad eller bakfull svarade 1 person ja troligtvis, 36 personer nej troligtvis inte, 10 personer nej absolut inte och 5 personer ville inte svara. När det gäller anmälan till chef vid vetskapen om användandet av hasch, marijuana, annan narkotika eller anabola steroider svarade angående hasch eller marijuana 14 personer ja absolut, 21 personer ja troligtvis, 12 personer nej troligtvis inte, 2 personer nej absolut inte och 3 personer ville inte svara. Ungefär samma svar angavs vad gäller anmälan vid vetskap om annan narkotika och anabola steroider samt endast vid misstanke av användandet av någon av dessa droger. Olyckor och andra tillbud till följd av drogmissbruk I , DRICK UPP, STÄLL UPP – En rapport från om attityder till alkohol och narkotika inom Försvarsmakten har följande redovisats angående olyckor och tillbud till följd av droger (angående undersökningens genomförande vad avser urval, population, metoder etc. se avsnitt 3.4.2). svarade att de instämmer helt eller delvis i påståendet det har hänt att jag varit orolig för säkerheten under en övning därför att någon värnpliktig varit bakfull eller inte riktigt nykter. svarade att de instämmer helt eller delvis i påståendet under min tjänstgöring har det hänt åtminstone en gång att en värnpliktig tagits bort från hela eller delar av dagens övning för att han eller hon varit bakfull. I sammanställning av den enkätundersökning låtit göra framkommer följande angående olyckor och tillbud till följd av droger (angående undersökningens genomförande vad avser urval, population, metoder etc. se avsnitt 3.4.3). På frågan om det p.g.a. alkohol eller andra droger varit en tydlig säkerhetsrisk, t.ex. vid mast-/stolpklättring eller andra farliga arbetsuppgifter svarade 35 personer nej och 7 personer ja. På frågan om utbildningens personal (lärare, chefer m.fl.) reagerat för att någon varit berusad, bakfull eller liknande på tjänstetid alternativt reagerat för att någon varit i ett sådant annat tillstånd än tidigare nämnda som även det skulle kunna innebära en risk för personen själv eller andra svarade 20 personer har aldrig uppstått en situation där det skulle ha varit nödvändigt med en reaktion, 3 personer nej de reagerade inte och 18 personer de har reagerat. 16 personer angav kunde varit lite bättre och 23 personer angav utmärkt på frågan om utbildningsplatsens ansvariga hanterat alkohol- och drogfrågor och problem bra. Av direktiven framgår att utredningen, i den utsträckning det är relevant, skall göra en jämförelse med andra länder. Utredningen har valt att studera förhållandena i , och . Utredningen har tillsänt dessa länder ett förfrågningsunderlag för att kunna redovisa rättsläget och tillämpningen av drogtester där. Nedan följer en sammanfattning av de svar som inkommit. för inget direkt drogförebyggande arbete för personalen. Drogtestning sker inte vid mönstring. Drogtestning får ske av totalförsvarspliktiga men endast vid misstanke om drogpåverkan eller missbruk. Bestämmelserna är reglerade i författning.