sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Resultaten blev desamma när det totala antalet publikationer användes istället för antalet publikationer , och även när svensk bakgrund och icke-svensk bakgrund användes som variabel. Eftersom antalet år är viktigare än vetenskapliga meriter, kan man kanske ana att de som har varit aktiva inom akademin längst, i genomsnitt också har lyckats bäst med att skaffa sig kontakter, eftersom de har haft mest tid på sig att bygga upp nätverk inom forskar-Sverige och att lära sig de osk- rivna spelreglerna. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin SOU 2006:40 Erhållande av forskningsanslag från –2004 Exp(B) -1,012 Böcker tryckta av ens institution -2,463 Antal år sedan första publiceringen -2,270 -2 Logliklihood = 167,06. Nagelkerke R Square ,081. undersökte vi också FAS. Här finns det en tydlig skillnad mellan personer med utländsk bakgrund och svenskar. Medan av kandidaterna med utländska namn fick anslag fick av dem med svenska namn anslag, även om denna skillnad inte är signifikant. Att skillnaden inte är signifikant kan beror på det låga antalet ansökningar (128 plus fyra där vi inte kunde fastställa huruvida namnen var utländska). Medan av dem som sökte anslag från hade utländska namn, hade av dem som sökta anslag från FAS det. Tyvärr går det inte att förklara varför färre personer med utländsk bakgrund söker från FAS än från ; i våra intervjuer fram- kommer inga speciella uppgifter om FAS, utan snarare det allmänt negativa omdömet att samtliga forskningsråd är icke-objektiva i sina bedömningar och att möjligheten att få anslag till hög grad beror på graden av personliga kontakter och på förmågan att skriva politiskt korrekta ansökningar. Som tabell 9 visar spelar publiceringar i referee-bedömda tid- skrifter en signifikant roll för huruvida man får anslag från FAS, i motsats till publiceringarnas roll för . Men återigen är antal år sedan den första publiceringen också en mycket viktig och statistisk signifikant faktor, vilket tyder på att nätverk ändå kan spela en stor roll för besluten om vem som får anslag. Resulta- tet blir detsamma om man räknar det totala antalet publiceringar istället för att dividera dem med antal år sedan den första publice- ringen. SOU 2006:40 Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin Erhållande av forskningsanslag från FAS 2004 Exp(B) Svensk (2= ja, 1= nej) -1,404 -4,961 Artiklar publicerade i böcker Antal år sedan den första publiceringen -3,472 -2 Logliklihood = 135,49. Nagelkerke R Square ,202 Vår genomgång av ansökningarna tyder på att besittandet av socialt kapital är mycket viktigt för att kunna få anslag. De flesta som vi intervjuade menade att det är nödvändigt att ha bra kontakter med personer i forskningsråden för att ha en chans att få anslag. Och vår statistiska analys av ansökningarna visar att antalet år sedan man disputerat är viktigare än vetenskapliga publiceringar för att få anslag från ; hos FAS är antalet år tillsammans med publiceringar viktiga för att få anslag. Oavsedd konsekvens eller ej – nästan alla vi intervjuade var överens om att det här systemet, där all forskning är beroende av anslag från externa organ, har bidragit till en stor grad av konformitet. Vilket medför vad Essed och (2002) kallar för cultural cloning där uttryckta prefe- renser för likhet reproducerar andra maktordningar på institutio- nen, maktordningar som har att gör med genus, ras, klass. Vår statistiska analys visar att akademiker med utländsk bakgrund i allmänhet har lyckats relativt bra; visserligen är andelen av akade- miker med utländsk bakgrund som får tjänster och forskningsan- slag lägre än andelen av svenska akademiker, men skillnaden är inte signifikant. Och ibland har det hänt (som på tre av fyra ämnesom- råden inom ) att en större andel av ansökningarna från akademiker med utländsk bakgrund har beviljats anslag än från Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin Något som dock måste undersökas vidare är forskningsfrå- gorna, det vill säga hur ofta ansökningar som behandlar frågor om rasism och diskriminering inom samhällsvetenskaperna har fått anslag från forskningsråden. Men det är ändå oroväckande att andelen av akademiker med utländsk bakgrund som får lektorat och professors- tjänster är lägre – och vad gäller anslagen från FAS är andelen till och med mycket lägre – än andelen av svenska akademiker. Att det samti- digt i viss mån finns positiv etnisk representativitet betyder dock inte att det inte skulle finnas diskriminerande mekanismer på institutio- nerna. Däremot betyder det att vissa personer finns som lyckas han- tera uteslutningsmekanismerna strategiskt. Vår analys visar också diskriminering kan förekomma även i de fall där en kvantitativ analys inte visar på stora skillnader mellan akademiker med och utan utländsk bakgrund, t.ex. i andelen som får lektorat. För lyckas akademiker med utländsk bakgrund lite sämre än de med svensk bakgrund, men det är ju möjligt att de skulle kunna lyckas bättre än de etniska svenskarna om mer objek- tiva kriterier kom att användas. Det kan också vara så att diskrimi- neringen inte visar sig genom kvantitativa undersökningsmetoder eftersom dessa bara tar hänsyn till själva rekryteringstillfället och tillämpandet av formella kriterier. Men diskriminering i forskarvärlden kan ske på många andra områden. Det kan t.ex. vara så att forskare med utländsk bakgrund måste arbeta hårdare för att uppnå samma meriteringsnivå som akademiker med svensk bakgrund. Detta feno- men är välkänt inom arbetslivsforskning bedriven såväl ur ett etnicitets- som ur ett feministiskt perspektiv (de los , 1997). Våra djupintervjuer visar också att utlandsfödda akademiker möter många hinder som inte finns för svenskfödda konkurrenter som gör hela karriären på samma ställe. Vår enkätundersökning av person som disputerade visar också att doktoran- der med utländsk bakgrund mindre ofta än doktorander födda i blev uppmuntrade att söka forskningsanslag. De erbjöds också mer sällan att söka forskningsanslag tillsammans med äldre, etablerade forskare. Men trots dessa hinder har en del utlandsfödda akademiker på något sätt lyckats hålla sig kvar inom det akade- miska livet, även om risken är större att de tvingas till mer flexibi- litet och högre beredskap att söka tjänster vid andra lärosäten. Vår analys visar nämligen att långt färre doktorander med än utan utländsk bakgrund lyckas hålla sig kvar på sina institutioner. Aka- demins inneslutnings- och uteslutningsmekanismer beskrevs, av de intervjuade, till stor del handla om reproduktionen av prestigefyllda Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin nätverk, genom vilka homogenitet blir en viktig del av institutio- nens reproduktion. Dessa nätverk och deras reproduktion ansågs av de flesta intervjuade utgöra ett parallellt, dock problematiskt, oskrivet regelverk som diskurser om objektivitet och meritokrati hyllades och dominerades. Till exempel angavs en strikt meritokratisk princip användes i de fall där det gynnade en svensk forskare, medan den inte tillämpades om den inte gynnade en svensk forskare. I sistnämnda fall blev meritokratins objektiva bedömningsprincip plötsligt väldigt elastisk, det fanns plats att tänja på reglerna för att innesluta de utvalda svenska personer (som ofta liknade dem i nätverket) i organisationen. Kontakter med betydelsefylla nätverk är enligt de intervjuade helt centralt för den akademiska karriären eftersom de medför socialt kapital (i termer av kunskap om oskrivna regler och resurser viktiga för meritering och rörlighet) som är av avgörande betydelse för rörligheten inom den akademiska hierarkin. Etnicitet och rasifi- ering beskrevs av några informanter som en del av det akademiska nätverkets reproduktionssätt och av inneslutnings- och uteslut- ningsmekanismerna; de framställde också hur ett etniskt rangord- nande pågår. Personer från sydländer förväntades återvända till sina hemländer istället för att skapa sig en karriär i . Denna förväntan från institutionen visade sig genom att personerna i fråga fick mindre stöd och uteslöts från prestigefyllda nätverk. Intressant är dock att uteslutandet av indivi- der från viktiga nätverk kunde ske på grund av föreställningar om kulturell särart, om teoretiska brister, eller om okunskap om reglerna. Vidare beskrev fler personer hur de själva upplevde sig (eller andra doktorander med utländsk bakgrund, längre ner i den rasifierade invandrarhierarkin) vara utsatta för symboliskt våld under sin karriär. Detta var en institutionell uteslutning, bedriven av medlemmar i institutionens betydelsefulla nätverk, som försig- gick genom ignorering, utfrysning, diskvalificering eller förlöjli- gande av individer. Såsom akademin och deras interna rekryteringsmönster ser ut är det en nackdel att ha gjort grundutbildning, och ibland även att ha disputerat, utomlands. En nackdel som främst drabbar invandrade akademiker. Dessutom kan det vara svårt att veta hur pedagogiska meriter ska dokumenteras, då det ofta inte framkom- mer vad det innebär i ansökningsbeskrivningen. Även om invand- rade akademiker disputerar i är det en nackdel att ha gjort grundutbildningen utomlands, eftersom: det gör det svårare att Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin antas till en doktorandutbildning i (givet den stora tenden- sen till internrekrytering); och om man väl har antagits är risken ändå stor att den externt utbildade inte kommer att känna till institutionens normer och oskrivna regler, vilket i sig gynnar per- soner som gjort grundutbildningen på institutionen i fråga. Om vi ser på situationen i sin helhet verkar det som att vi har en del stöd för vårt resonemang rörande förekomsten av diskrimine- rande institutionella processer inom den akademiska världen. Även om det inte skulle finnas uttalat medvetna försök att diskriminera, kan ett system diskriminerar personer med utländsk bakgrund om den bygger mycket på nätverk, normer, krångliga regler och lätt- manipulerade procedurer för tjänstetillsättningar osv. Risken att dagens system utesluter högt kvalificerade utlandsfödda akademi- ker är särskilt stor i ett litet land, som , eftersom risken där är större att de sakkunniga har personlig kännedom om de flesta som söker en tjänst eller ansöker om forskningsmedel. Om utlandsfödda akademiker ska kunna konkurrera på lika vill- kor med svenskfödda akademiker, måste reformer genomföras som gynnar de vetenskapligt sett bästa akademikerna. Internrekrytering utgör ett av de största problemen. En reform som skulle förbättra situationen avsevärt vore att införa en regel som hindrade studenter från att doktorera på samma ställe som de har gjort grundutbild- ningen. På samma sätt kan nydisputerade förbjudas tilldelning av tjänst på den fakultet de disputerat på, tills de uppnår docentkom- petens. Dessa villkor skulle ge akademiker med utländsk bakgrund en mycket större chans att göra karriär, eftersom de inte längre skulle behöva konkurrera med insiders. Hade institutioner inte möjlig- heten att rekrytera sina egna skulle de i gengäld ha ett större incita- ment att rekrytera de bästa kandidaterna – vilket inte bara skulle gynna den vetenskapliga miljön på institutionen utan också öka möjligheterna för utlandsfödda akademiker att få tjänster. Ett annat problem i tjänstetillsättningsförfarandet är sättet att bedöma kandidaterna. Vår genomgång av tillsättningen av lektors- tjänster visar att pedagogiska meriter i praktiken ofta används för att exkludera högt meriterade kandidater med utländsk bakgrund för att istället kunna anställa interna svenska kandidater. Att ett större utrymme för godtycke ger större utrymme för diskrimine- ring tycks uppenbart. Vår undersökning visar t.ex. att om man bara tagit hänsyn till vetenskapliga publiceringar, skulle personer med utländsk bakgrund få mer än dubbelt så många tjänster. Dessutom har vi sett att den dokumentering av pedagogiska meriter som Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin krävs är så krånglig att den exkluderar kandidater som bor utom- lands och inte känner till den svenska modellen. Det verkar som om kraven på pedagogisk skicklighet ofta används för att anställa den kandidat som institutionen vill ha: om en extern (invandrad) akademiker har bättre vetenskapliga meriter, så blir plötsligt antalet undervisningstimmar viktigare än vetenskapliga publiceringar; om de utifrån kommande kandidaterna har , så kommer de sakkunniga plötsligt fram till att man inte kan mäta pedagogisk skicklighet i termer av undervisningstimmar, utan istället måste lägga mer vikt vid internationella publiceringar etc. är vi inte helt emot att hänsyn tas till undervisnings- skicklighet. En möjlighet att komma runt problemet är att i tjänstetillsätt- ningsärenden lägga tonvikten på vetenskapliga publiceringar, och använda pedagogiska meriter som något slags veto. Man skulle kunna begränsa de kvantitativa kraven för undervisning till ett lågt satt minimikrav (t.ex. ) bara för att kunna försäkra sig om att kandidaterna har någon slags undervisningserfa- renhet. Det skulle räcka för att se om de haft stora svårigheter som lärare, eftersom det antagligen ändå skulle komma fram om de fått mycket klagomål från t.ex. studenter. Sedan skulle möjligheten kunna bestå i att tilldela tjänsten till en vetenskapligt något svagare kandidat om det visar sig att huvudkandidaten i undervisnings- sammanhang har misskött sig och fått många klagomål. Som en starkare kontrollfunktion skulle man också kunna tillämpa provan- ställning för alla undervisande. I västvärlden är det ganska unikt för att lektorer (även docenter och forskare, som befordras till professor) inte har forsk- ning i tjänsten. Som en följd av detta måste de undervisa upp till dubbelt så många timmar som kollegor i andra länder. kan man köpa sig fri från undervisning genom erhållande av externa anslag, men det är hemskt svårt att få anslag. Till följd av detta är konkurrensen om anslagen stenhård, och nätverksbildningen blir mycket viktig. Också våra intervjuer visar att alla är överens om att dagens system inte gynnar fri forskning, istället blir ansökningarna konformistiska och politisk korrekta. Med dagens system förlorar alla, och särskilt svårt gör systemet det för invandrare, eftersom risken är stor att de inte har så bra nätverk inom forskar-Sverige. Ett sätt att lösa problemet, att göra forskningen friare och bättre, och få forskningspolitiken att inte missgynna invandrade akademiker (och andra som inte är mainstream i akademin), är att ge lärare tid Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin att bedriva egen forskning. Om man verkligen är rädd att forskarutbildade personer inte klarar av att forska, borde man kunna genomföra någon slags tenure-system, som i . Man skulle kunna halvera undervisningstiden från , till inter- nationell standard, (plus regelbundna sabbatsår). Det borde betonas att vi inte är säkra på hur dessa reformer skulle påverka kvinnor. Det är möjligt att trots att användning av pedagogiska meriter har diskriminerat personer med utländsk bak- grund har denna metod haft positiva effekter för kvinnor. Det är även möjligt att en starkare betoning av vetenskapliga publiceringar skulle göra det svårare för kvinnor att ta sig fram, t.ex. om de på grund av en ojämlik arbetsdelning inom och i privatli- vet haft mindre tid att ägna åt publiceringar. Mer forskning är helt enkelt nödvändig om vilken påverkan bedömningen av pedagogiska och vetenskapliga meriter har för könsdiskriminerade mekanismer. Men i sämsta fall skulle vårt förslag om forskning i lektorstjänster, i all fall förhindra att kvinnor och personer med utländsk bakgrund från att hamna i en undervisningsfälla, där de inte får tid att meritera sig med publikationer och konkurrera med etnisk svenska män. Ett system, som belönar vetenskaplig kompetens och deltagande i den internationella debatten, ger utlandsfödda akademiker en mycket större chans att lyckas i den svenska akademiska världen, än det nu rådande systemet, som: bortser från internationella pub- liceringar; som istället belönar förmågan att anpassa sig till en mängd oskrivna regler och normer, förmågan att bilda nätverk och att förstå hur politisk korrekta ansökningar ska skrivas. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin , Li (1997) Organizing innovative research: the inner life of university departments. , , Abukar (2001) Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akade- miker som invandrat . Arbetsmarknadsstyrel- sen, Ura 2001: 5. , (1977) Cultural reproduction and social repro- duction In: Karabel, , A.H. (ed.) and ideology in education. , (1986) The Forms of Capital In: , (ed.) Handbook of Theory and Research for the Sociology of Education. : Greenwood Press. , (1988) Homo Academicus. (översättning ). , (1998) Rörlighet vid universitet och högskolor. , (1998) Svensk mentalitet. 3 utg. : . de los , (1997) Invandrare och tjänsteman: en studie om invandrartjänstemännens villkor i det svenska arbetslivet. de los , (2004) Att segla i motvind – En intervjuun- dersökning om strukturell diskriminering och vardagsrasism inom universitetsvärlden (opublicerat manuskript). de los , , (2005) Intersektionalitet. Kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap. , (2001) som arbetsplats: Reflektioner kring ledarskap och kollegial professionalism. : Studentlittera- tur. , , (1993) Utbildning och Ursprung: Social snedrekrytering till högre studier. Utbild- ningsdepartementet SOU 1993:85. Essed, , (2002) Cloning Cul- tures: the social injustices of sameness, Ethnic and Racial Studies Vol. 25(6): 1066–1082. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin Fazlhashemi, (2002) Möten, myter och verkligheter: Studenter med annan etnisk bakgrund berättar om möten i den svenska universitetsmiljön. : Skriftserie från Universi- tetspedagogiskt centrum, 2001: 1. (2004) Choosing people: the role of social capital in information seeking behavior, 10(1) paper 201. 1/paper201.html (2003) Ett svenskt kvitto? Kompletterande utbild- ning för utländska akademiker. (2005) Dold könsdiskriminering på akademiska arenor – osynligt, synligt, subtilt. Rapport 2005: 41 R. Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma: Strukturell/insti- tutionell diskriminering i: de los , , (red.) Bortom vi och dom: Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:41 : . Kamali, (2005b) inifrån. Röster om etnisk diskrimi- nering. SOU 2005:69 : . King, , (2003) Social Capital, , and Access to Employment, / documents/work-areas/strategic-social-policy/conference /2.11-paper.doc Laumman, (1966) Prestige and association in an urban community. , , , och , (2005) Akademins olika världar. , (2003) Mapping Gender in Academic Workplaces: Ways of Reproducing Gender Inequality within The Discourse of Equality. Doctoral Thesis at , , no. Palestro, , (2004) Rekrytering till högre utbildning – en utmaning i ett mångkulturellt sam- hälle i: Kunskap för integration: Om makt i skola och utbild- ning i mångfaldens . Rapport från Intergrationspoli- tiska makturedningen, SOU 2004:33. , (2002) Adopted Children in the Labour Market – Discrimination or unobserved characteristics?, Internatio- nal Migration 40(1): 71–98. (1981) Fatal Remedies: The Ironies of Social Inter- vention. : Plenum Press. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin SCB (2003) Utländsk bakgrund för studerande i brandutbildning /02 och forskarutbildning /01. SCB (2005) Trendbrott: Lika många kvinnor som män börjar dok- torera Pressmeddelande från och 2005- 09-30 10: 00 nr 2005: 246. , Isagell (2003) Bakom välfärdsstatens dörrar. SFS (1999) En mångkulturell högskola? SFS tycker till om... Etnisk rekrytering till högskolan. Rapport från , Dnr: U221-3/9900: /arkiv/arkivpdf /mangfald/9900/etnsnedrek.pdf. SOU (2000) Mångfald i högskolan. SOU 2000:47: www.regeringen. se/sb/d/108/a/1220. SULF (2002) En hållbar högskola? Högskolans resurser – mer till både utbildning och forskning, men också enligt nya principer. Trumbull, (1892) Psychology as So-Called Natural Sci- ence, : /view/00318108 /di980828/98p0005d/0. , (2001) Discrimination in the Swedish Academia. , (2005) Vi har stor frihet men brist på mycket, Universitetsläraren 3. Wennerås, , (1997) Nepotism and Sexism in Peer-review, Nature 387: 341–343. är jurist och anställd som utredningssekreterare på om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. är grundskolelärare och har tillfälligt arbetat som fors- kare vid . är sociolog och anställt som docent vid , Park, . är doktorand i pedagogiskt arbete vid i lärarutbildningen vid . är pedagog och anställd som lektor vid Institu- tionen för interaktiva medier och lärande, fakulteten för lärarut- bildning vid . är sociolog och anställd som professor vid , , . är sociolog och anställd som professor vid Institu- tionen för socialt arbete på Mittuniversitet i . mag. i statsvetenskap och fil. kand. i socio- logi och anställd som utredningssekreterare på om makt, integration och strukturell diskriminering. är etnolog och arbetar som forskare vid , religionshistoria och genusstudier; Etnologiska avdel- ningen på . är kulturantropolog och anställd som lektor vid på Mittuniversitet i . är statsvetare och anställd som docent vid Insti- tutionen för statsvetenskap vid . är professor i pedagogiskt arbete och arbetar vid , teknik och naturvetenskapliga ämnen i lärarutbildningen vid . 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. 40.Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet.