sou · GUB397 · 2007-01-01 00:00:00 — Organisatio- nerna får enas om att överlåta sin rätt att utse ledamöter till för- handlingsdelegationen. Den som utser arbetstagarledamöter enligt 33 eller 34 § skall bestämma mandatperiodens längd. När arbetstagarnas medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa ledamöter till styrelsen, bestämmer förhandlingsdelegationen vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas. När nya ledamöter skall väljas, utses, föreslås eller avvisas skall en förhandlingsdelegation inrättas på nytt enligt 8–19 §§ om det inte är obehövligt. Arbetstagarrepresentanter i styrelsen skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna eller föreningsmedlemmarna. Arbetstagarrepresentanterna får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där en arbetstagarorganisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot företagets. En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överlägg- ningarna när ett ärende, som senare skall avgöras i det övertagande företagets styrelse, förbereds av därtill särskilt utsedda ledamöter i styrelsen eller befattningshavare i företaget. Alla kostnader för förhandlingsdelegationens förhandlingsverk- samhet och verksamhet i övrigt skall bäras av de deltagande före- tagen eller det övertagande företaget i den utsträckning som krävs för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Arbetstagarnas förhandlingsdelegation kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Förhandlingsdelegationen skall upphöra när den utfört sina upp- gifter enligt denna lag. Bestämmelserna i 3 § första stycket, 4 § och 6–8 §§ lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen skall gälla på motsvarande sätt för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och utför uppgifter enligt denna lag. De deltagande företagen eller det övertagande företaget får besluta om tystnadsplikt för ledamöter i förhandlingsdelegationen samt för de experter som biträder detta organ, om det är nödvändigt med hänsyn till företagets bästa. Den som fått information under tystnadsplikt får trots tystnads- plikten föra informationen vidare till andra ledamöter i samma för- handlingsdelegation och till dess experter. Rätten att föra informa- tionen vidare gäller endast om uppgiftslämnaren underrättar mot- tagaren om tystnadsplikten. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för mottagaren. Tystnadsplikten skall fortsätta att gälla även efter det att upp- draget som ledamot eller expert upphört. Den som bryter mot denna lag, mot ett avtal enligt lagen eller mot tystnadsplikt som avses i denna lag skall ersätta uppkommen skada i enlighet med bestämmelserna i 55 och 56 §§, 57 § andra stycket, 60 § första stycket samt 61 och 62 §§ lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser skall vad som där sägs om arbetsgivare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarnas förhandlingsdelegation. En arbetstagare eller en arbetstagarorganisation kan dock inte med stöd av denna lag kräva skadestånd av en annan arbetstagare eller arbetstagarorganisation. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Vid tillämpningen av den lagen skall vad som sägs där om arbets- givare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbets- tagarnas förhandlingsdelegation. Vad som där sägs om kollektiv- avtal skall gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas av Arbets- domstolen som första domstol. Mål om tillåtligheten av tystnadsplikt skall handläggas skynd- samt. När någon vill yrka skadestånd enligt denna lag, gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 64, 65 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbe- stämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av 64 § skall överta- gande företag, deltagande företag och arbetstagarnas förhandlings- delegation anses ha förhandlingsrätt enligt 10 § lagen om medbe- stämmande i arbetslivet. Den tid enligt 65 § inom vilken talan senast skall väckas, skall dock vara . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Härigenom föreskrivs att 1 a § lagen (1987:1245) om styrelsere- presentation för de privatanställda skall ha följande lydelse. Denna lag skall inte tillämpas på bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag. Lagen skall heller inte tilläm- pas på ett övertagande företag som omfattas av lagen (2007:00) om arbetstagares medverkan vid gräns- överskridande fusioner. Lagen skall dock tillämpas på företag som avses i andra stycket om förhandlingsdelegationen enligt 21 § första stycket lagen om arbetsta- gares medverkan vid gränsöver- skridande fusioner beslutat att avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal om medverkan i det övertagande företaget eller att avbryta pågående sådana förhand Denna lag träder i kraft . I kommittédirektivet Arbetstagares rätt till information och med- verkan vid gränsöverskridande fusioner (Dir. 2006:21) har utred- ningens uppdrag angivits i huvudsak enligt följande. Utredaren skall föreslå hur bestämmelserna om arbetstagares rätt till information i artikel 7 i direktivet om gränsöverskridande fusio- ner skall genomföras i svensk rätt. Utredaren skall överväga om de bestämmelser som föreslås skall samlas i en separat lag om särskild information till arbetstagare tillsammans med bestämmelser om rätt till information för arbetstagare enligt och rådets direktiv /25/EG av om uppköps- erbjudanden. Är en annan lösning att föredra skall utredaren lämna förslag till annan lagreglering. Utredaren skall vidare föreslå hur artikel 16 i direktivet om gränsöverskridande fusioner, om arbetstagares rätt till medverkan, skall genomföras i svensk rätt och lämna de förslag till författnings- regleringar som utredningen kan ge anledning till. Utredaren skall också undersöka om det är lämpligt att ha lik- artade regler om arbetstagares rätt till medverkan för företag av samma typ oavsett om företagen tillkommit genom en gränsöver- skridande fusion i direktivets mening eller inte. Om utredaren kommer fram till att en likartad reglering är önskvärd skall förslag på utformning av sådan reglering utarbetas. Utredaren skall delta i Kommissionens expertgrupp om genom- förande av direktivet. Därutöver skall utredaren ha kontakt med andra medlemsländer för att diskutera såväl genomförandet av direktivet som de frågor som ligger vid sidan av direktivets strikta krav. Utredarens arbete skall bedrivas i nära samarbete med arbets- marknadens parter. Uppdraget skall redovisas senast den 1 novem- ber 2006. Syftet med direktivet om gränsöverskridande fusioner är att under- lätta gränsöverskridande fusioner för bolag med begränsat ansvar oberoende av om de är organiserade som aktiebolag eller i någon annan bolagsform. Genom de tidigare antagna förordningarna och direktiven om europabolag resp. europakooperativ har gränsöver- skridande fusioner varit möjliga genom bildandet av dessa två euro- peiska associationsformer. Till skillnad från vad som gäller i fråga om europabolag och europakooperativ bildas det vid de fusioner som omfattas av direktivet om gränsöverskridande fusioner inte någon ny associationsform för vilka ett särskilt regelsystem skall gälla, utan utgångspunkten är att fusionen resulterar i ett nationellt bolag för vilket säteslandets nationella bestämmelser skall gälla. Direktivet om gränsöverskridande fusioner innehåller huvudsak- ligen bestämmelser av rent bolagsrättslig karaktär. Inom Justitiede- partementet och pågår ett arbete med att genomföra direktivet i de bolagsrättsliga delarna. Detta arbete beräknas inte bli klart innan vi skall redovisa vårt uppdrag. Vårt uppdrag när det gäller genomförandet av direktivet är som framgått begränsat till artikel 7 som innehåller regler om informa- tion bl.a. till arbetstagare och artikel 16 som reglerar arbetstagares rätt till medverkan. Artikel 16 innehåller i stor utsträckning hänvis- ningar till bestämmelser i rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (SE-direktivet).1 Föreskrifterna i SE- direktivet, som i vissa delar är omfattande och detaljerade och inte lämnar något utrymme för avvikelser, har genomförts i svensk rätt genom lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europabolag.2 En utgångspunkt för vårt arbete har därför varit att om vårt direk- tiv föreskriver bestämmelser som har sin direkta motsvarighet i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag skall bestämmelserna i den lagstiftning som vi föreslår så långt som möjligt vara lika- lydande. 1EGT L 294, 10.11.2001, s 22 (Celex 32001L0086). 2Lagen återges i sin helhet i bilaga 4. Enligt kommittédirektivet skall utredningens arbete bedrivas i nära samarbetet med arbetsmarknadens parter. Till utredaren har därför en referensgrupp varit knuten, bestående av företrädare för svenska arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. Sammanträden med referensgruppen och utredningens experter har hållits vid fem till- fällen. Samråd har skett med beträffande frågor som sammanhänger med genomförandet av den bolagsrätts- liga regleringen i direktivet. Utöver detta har utredaren och sekreteraren besökt tjänstemän vid Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i , i , i och Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit i . Utredaren och sekreteraren har också besökt för överlägg- ningar med representanter för Kommissionen. För att hjälpa medlemsländerna att genomföra direktivet på ett korrekt sätt avser Kommissionen att tillsätta en arbetsgrupp bestå- ende av nationella experter från berörda medlemsländer. Syftet med gruppen skall vara att kartlägga uppkomna problem vid genomfö- randet av direktivet och att diskutera möjliga lösningar på proble- men. Arbetsgruppen skall bara ha en rådgivande funktion. Diskus- sionerna med arbetsgruppen har ännu inte inletts och kan således inte beaktas i detta betänkande. 2Direktivet om gränsöverskridande fusioner Av förarbetena1 till direktivet om gränsöverskridande fusioner framgår att bolagen i gemenskapen hade framfört att de önskade ett EG-rättsligt instrument som kunde tillgodose deras behov av samarbete och samgående mellan bolag i olika med- lemsstater och som möjliggjorde gränsöverskridande fusioner. antog Kommissionen ett förslag till rådets tionde direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktie- bolag och andra bolag med begränsat ansvar. I behandlades förslaget i flera utskott men det avgav inte något ytt- rande till följd av problemen kring arbetstagarnas inflytande i bola- gens beslutsfattande organ. Det låsta läget, som var kopplat till utgången av förslaget om en stadga för europabolag, varade . I samband med att Kommis- sionen generellt drog tillbaka bl.a. förslag som var fast i beslutspro- cessen drogs även förslaget till ett tionde direktiv tillbaka i avsikt att ett nytt förslag skulle läggas fram som byggde på den senaste utvecklingen inom gemenskapsrätten. När man enades om en stadga för europa- bolag2 kunde arbetet med att förbereda ett nytt förslag till direktiv om gränsöverskridande fusioner mellan bolag tas upp igen. Direktivet om gränsöverskridande fusioner av bolag med begrän- sat ansvar3 som skall införas i svensk rätt, utfärdades och skall vara genomfört i medlemsstaternas rätts- system . fattade beslut om implementering av direktivet. Direktivet har därigenom blivit en del av . För , och gäller 2EGT L 294, 10.11.2001, s.1 (Celex 32001R2157). 3EUT L 310, 25.11.2005, s. 1 (Celex 32005L0056). Direktivet om gränsöverskridande fusioner samma datum för ikraftträdande som för EU-staterna, dvs. Direktivet innehåller som tidigare nämnts huvudsakligen bestämmelser av rent bolagsrättslig karaktär. Inom Justitiedeparte- mentet och pågår ett arbete med att ta fram förslag på hur dessa bestämmelser skall genomföras i svensk rätt. Utredningens uppdrag såvitt gäller genomförandet av direktivet avser endast artiklarna 7 och 16. Nedan beskrivs det huvudsakliga innehållet direktivet. Inledningsvis ges en översiktlig redovisning av hela direktivet, därefter behandlas artikel 7 och artikel 16. 2.2Innehållet i direktivet om gränsöverskridande fusioner Artikel 1 anger direktivets tillämpningsområde. Det skall tillämpas på fusioner av bolag med begränsat ansvar som har bildats i enlig- het med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenska- pen, under förutsättning att minst två av bolagen omfattas av lag- stiftningen i olika medlemsstater. I artikel 2 definieras begreppen bolag med begränsat ansvar och fusion. Artikel 3 innehåller vissa ytterligare bestämmelser om direktivets tilllämpningsområde. Bland annat föreskrivs att med- lemsstaterna får undanta kooperativa företag från direktivets tillämplighet. Artikel 4 fastställer vissa grundläggande villkor för gränsöver- skridande fusioner. Ett sådant villkor är att en gränsöverskridande fusion är möjlig endast mellan bolagsformer som får fusionera enligt berörda medlemsstaters nationella lagstiftning. Vidare före- skrivs att ett bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion skall uppfylla de krav som uppställs i den nationella lagstiftningen. Om det i denna lagstiftning finns bestämmelser om att en myndighet har rätt att motsätta sig en fusion med hänsyn till allmänintresset, skall dessa bestämmelser tillämpas även på en gränsöverskridande fusion. Artikeln ger vidare medlemsstaterna möjlighet att utfärda särskilda bestämmelser till skydd för minoritetsdelägare som har motsatt sig fusionen. I artikel 5 föreskrivs att de deltagande bolagens lednings- eller förvaltningsorgan – varmed för svensk del avses styrelsen – skall upprätta en gemensam fusionsplan. Planen skall innehålla uppgift Direktivet om gränsöverskridande fusioner om bl.a. de fusionerande bolagens form, namn och säte, utbytesför- hållandet för värdepapper/andelar respektive eventuell kontant betalning, fusionens sannolika följder på sysselsättningen och bolagsordningen för det bolag som uppstår genom fusionen. I artikel 6 anges vilka uppgifter som skall offentliggöras för varje fusionerande bolag. Hit hör bl.a. uppgift om form, namn och säte för varje fusionerande bolag samt den planerade formen, namnet och sätet för det bolag som skall uppstå genom fusionen. Vidare skall uppgift om hur borgenärer och i förekommande fall minori- tetsaktieägare skall förfara för att utöva sina rättigheter offentlig- göras. Artikel 7 innehåller bestämmelser om att styrelserna i de del- tagande bolagen skall upprätta en särskild rapport. I denna skall de rättsliga och ekonomiska aspekterna av fusionen förklaras. Rappor- ten skall hållas tillgänglig för bolagsmännen och de anställda eller dessas företrädare. Enligt artikel 8 skall oberoende sakkunniga, utsedda för varje fusionerande bolag, utarbeta ett yttrande över fusionsplanen. Alter- nativt får det utarbetas ett gemensamt yttrande riktat till samtliga delägare i de bolag som deltar i fusionen. Yttrandet skall finnas tillgängligt under minst en månad före den stämma som skall ta ställning till frågan om fusion. Yttrandet skall ha samma innehåll som ett sådant motsvarande yttrande som skall upprättas enligt det tredje bolagsrättsliga direktivet. I artikel 9 stadgas att bolagsstämman i vart och ett av de fusione- rande bolagen, efter att ha tagit del av de yttranden som avses i artikel 8, skall godkänna fusionsplanen. Under vissa förhållanden får en medlemsstat avstå från att kräva att det övertagande bolaget godkänner fusionsplanen. I artiklarna 10 och 11 finns bestämmelser om att medlems- staterna skall utse behöriga myndigheter som skall kontrollera fusionens laglighet och utfärda intyg som bekräftar att alla forma- liteter för fusionen är uppfyllda. Enligt artikel 12 skall medlemsstaterna fastställa den tidpunkt då den gränsöverskridande fusionen börjar gälla. Denna tidpunkt måste infalla efter det att alla kontroller av de fusionerande bolagen har genomförts. Artikel 13 stadgar att fusionen skall offentliggöras i de fusione- rande bolagens respektive hemstater och artikel 14 anger de rätts- verkningar som inträder när den gränsöverskridande fusionen börjar gälla. Varje överlåtande bolags samtliga tillgångar och skul- Direktivet om gränsöverskridande fusioner der överförs då till det övertagande bolaget. Delägarna i de över- låtande bolagen blir delägare i det övertagande bolaget och de över- låtande bolagen upphör att existera. I artikel 15 finns bestämmelser som syftar till att förenkla för- farandet vid en gränsöverskridande fusion där det övertagande bolaget redan innehar alla eller nästan alla aktier i det överlåtande bolaget. Artikel 16 reglerar arbetstagarnas medverkan i de beslutsfattande organen i det nya bolag som uppstår genom en gränsöverskridande fusion. Enligt artikel 17 kan en gränsöverskridande fusion som trätt i kraft inte ogiltigförklaras. Artiklarna 18–21 innehåller formella föreskrifter om genom- förandet av direktivet. Det skall vara genomfört . därefter skall kommissionen göra en översyn av direktivet. 2.3Särskilt om artiklarna 7 och 16 Enligt artikel 7 skall lednings- eller förvaltningsorganet i vart och ett av de fusionerande bolagen utarbeta en rapport till bolags- männen. Rapporten skall innehålla en förklaring av och motivering till de rättsliga och ekonomiska aspekterna av den gränsöver- skridande fusionen. Den skall också innehålla en förklaring av kon- sekvenserna för bolagsmän, borgenärer och arbetstagare. Rapporten skall göras tillgänglig för bolagsmännen och arbets- tagarnas företrädare eller, om sådana saknas, för arbetstagarna själva minst en månad före dagen för den bolagsstämma som avses i direktivets artikel 9 (dvs. den bolagsstämma som skall godkänna den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen). Om lednings- eller förvaltningsorganet i något av de fusione- rande bolagen inom skälig tid erhåller ett yttrande från arbets- tagarnas företrädare skall detta yttrande bifogas rapporten. Direktivet om gränsöverskridande fusioner Artikel 16.1–2 Artikel 16 reglerar arbetstagarnas medverkan i det fusionerade bolaget. Där anges huvudregeln som innebär att det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall omfattas av eventuella gällande bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i den medlemsstat där dess säte är beläget. Dock skall säteslandets bestämmelser inte tillämpas om ‒ett av de deltagande bolagen som föregår offentliggörandet av den gemensamma planen för fusionen har ett genomsnittligt antal arbetstagare som överstiger 500 arbets- tagare och omfattas av regler om medverkan i den mening som avses i artikel 2 k i rådets direktiv /86/EG av (SE-direktivet), ‒den nationella lagstiftningen i säteslandet föreskriver en lägre nivå för medverkan än den högsta nivån i något av de berörda bolagen, eller ‒den nationella lagstiftningen i säteslandet inte föreskriver samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter som är belägna i andra medlemsstater som för arbetstagarna i den medlemsstat där det bolag som uppstår har sitt säte. Med medverkan avses enligt nämnda artikel i det arbetstagarinflytande som utövas genom rätten att a)välja eller utse några av ledamöterna i ett bolags tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller b)föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett bolags tillsyns- eller förvaltningsorgan. I de fall där säteslandets eventuella regler för arbetstagarnas med- verkan inte skall tillämpas anges i artikel 16.3–16.4 och16.6–16.7 vad som i stället skall gälla. Enligt artikel 16.3 skall arbetstagarnas medverkan i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen samt deras inflytande över besluten om dessa rättigheter, i tillämpliga delar och om annat inte följer av punkterna 16.4–16.7, regleras av medlemsstaterna enligt de principer och de förfaranden som anges i artikel 12.2, 12.3 och 12.4 stadgan för europabolag (SE- Direktivet om gränsöverskridande fusioner förordningen) och ett antal under punkterna 16.3 a–h uppräknade bestämmelser i . Av artikel 12.2 i SE-förordningen framgår att för att ett europa- bolag skall kunna registreras måste det vara klart vilket arbetstagar- inflytande som skall gälla i bolaget. Arbetstagarinflytandet blir klarlagt genom att 1)ett avtal om arbetstagarinflytande enligt artikel 4 i SE-direktivet träffats, 2)förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från arbetstagar- inflytande eller 3)referensbestämmelserna blir tillämpliga vilket blir följden om förhandlingsperioden löpt ut utan att förhandlingsdelegationen och de deltagande bolagen ingått något avtal om arbetstagar- inflytande och förhandlingsdelegationen inte avstått från infly- tande. Artikel 16.3 punkterna a–h I artikel 16.3 a hänvisas till delar av artikel 3 i SE-direktivet. Av artikel 3.1 följer att de deltagande bolagens lednings- eller förvalt- ningsorgan när de utarbetar en plan eller ett utkast till villkor för bildandet av ett bolag skall vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar med arbetstagarrepresentan- terna om en ordning för arbetstagarinflytande i europabolaget. De skall bland annat ge information om namnen på de deltagande bolagen, dotterbolagen och driftsenheterna samt om antalet anställda i var och en av dessa enheter. Enligt artikel 3.2 skall ett särskilt förhandlingsorgan inrättas. Detta organ skall företräda arbetstagarna i förhandlingar för att få till stånd ett avtal om en ordning för arbetstagarinflytande. Arbets- tagarna i medlemsstaterna skall tilldelas platser i förhandlings- organet enligt detaljerade föreskrifter i direktivet. Medlemsstaterna skall fastställa en metod för val eller utnäm- ningar av ledamöter som skall väljas eller utnämnas inom statens territorium, artikel 3.2 b. De skall vidta de åtgärder som är nöd- vändiga för att i så stor utsträckning som möjligt minst en ledamot av dessa skall representera varje deltagande bolag som har anställda i den staten. Direktivet om gränsöverskridande fusioner Medlemsstaterna får föreskriva att fackföreningsrepresentanter som inte är anställda i deltagande bolag, berört dotterbolag eller berörd driftsenhet får ingå bland ledamöterna. Arbetstagare i bolag eller driftsenheter där det utan arbetstagarnas förskyllan inte finns några arbetstagarrepresentanter skall ha rätt att välja eller utnämna ledamöter. Det särskilda förhandlingsorganet och de deltagande bolagens behöriga organ skall genom ett skriftligt avtal fastställa en ordning för arbetstagarinflytande i europabolaget, artikel 3.3. För det särskilda förhandlingsorganet föreskrivs i artikel 3.4 sär- skilda omröstningsregler. Huvudregeln är att förhandlingsorganet skall fatta beslut med absolut majoritet bland sina ledamöter, förut- satt att denna majoritet också representerar en absolut majoritet bland arbetstagarna. Varje ledamot har en röst. Kvalificerad majori- tet av förhandlingsorganet krävs då ett avtalsförslag innehåller en minskning av rätten till medverkan för viss del av de anställda. Direktivet reglerar vad som avses med minskning. När kvalificerad majoritet föreskrivs, krävs rösterna från två tredjedelar av leda- möterna som representerar minst två tredjedelar av arbetstagarna, däribland rösterna från de ledamöter som representerar arbets- tagarna i minst två medlemsstater. I förhandlingar om ett avtal får det särskilda förhandlingsorganet biträdas av experter som det själv utser (artikel 3.5). Alla kostnader i samband med det särskilda förhandlingsorganet skall bäras av de deltagande bolagen (artikel 3.7). Artikel 16.3 b hänvisar till artikel 4.1, 4.2, , 4.2 h samt 4.3 i SE-direktivet. I dessa artiklar finns bestämmelser om avtalets inne- håll.