sou · GUB334 · 2007-01-01 00:00:00 — Att de statliga bidragen direkt och mer substantiellt än ska kunna stödja ny- skapande, innovativa idéer på musikområdet synes självklart för att främja orkestermusiken sammantaget. Genom ett rimligt stöd såväl till institutionerna som till det fria musiklivet skapas grunden för en ny typ av dynamik på musikområdet. I det svenska musiklivet finns ett stort antal fria professio- nella orkestrar, större ensembler och konsertarrangörer, samt aktö- rer som på olika sätt medverkar till att bredda bilden av orkester- musiken och dess innehåll. Med en omfördelning av medel från anslaget Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musik- institutioner (28:6) till anslaget Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (28:7) kan nya syften nås, där gränserna för de statliga insatserna vidgas till att även låta fria professionella större en- sembler/mindre orkestrar få en större möjlighet att både formulera och presentera sina visioner. Genom en sådan omprioritering kommer med stor sannolikhet nya mönster att skapas, där också de fria större ensemblerna/mindre orkestrarna får starkare del av tolkningsföreträdet avseende vilka initiativ som är viktiga för musiken som konstform. Utredningen tror att detta kommer att komma såväl den regionala som den nationella och internationella musikverksamheten till godo – liksom publiken. Här är det även på sin plats att återkalla de yttranden som regeringen avgivit i propositionen Kultur (1996/97:3): det är ange- läget att även frilansmusiker och fria grupper ses som en resurs i den regionala musikplaneringen och vidare: staten bör inom ramen för konstnärspolitiken verka för att musiker och tonsättare ges goda arbetsbetingelser och möjligheter till konstnärlig utveckling. att en förstärkning av anslaget (28:7) till framförallt de fria pro- fessionella större ensemblerna/mindre orkestrarna bör genom- föras. De medel som eventuellt frigörs från anslaget 28:6 genom att systemet med ett nytt orkesteruppdrag genomförs –liksom länsmusikens delvis förändrade roll – bör användas för att för- stärka anslaget till fria grupper Avslutande resonemang och slutsatser att genom den betydelsefulla roll för att bredda innehåll och perspektiv på musikområdet som de fria grupperna spelar bör kravet (från statens sida) på motprestation vara lägre ställt då det gäller dessa grupper. Det fria musiklivet utgör alltså en innehållsligt bred och tungt vägande del, som i bidragssystemet ännu så länge dock väger lätt. Den musik få känner till frågas det inte heller efter. som de fria grupperna har små bidrag, har de också nackdelar av att inte ha tillgång till repetitionslokaler och administrativa resurser. Detta innebär att de fria grupperna och deras möjligheter att nå ut till en del är beroende av i vilken grad och hur regionala musikinstitu- tioner och länsmusik väljer att definiera sina uppdrag, men också i vilken mån dessa bidrar till att de fria professionella grupperna kan få del av de resurser – lokaler och andra möjliga samverkansformer – som institutionerna teoretiskt skulle kunna ställa till förfogande. Utredningen har lämnat förslag som i huvudsak riktar sig mot tre områden i musiklivet: orkesterverksamheten, den regionala musik- verksamheten samt de fria professionella ensemblerna/mindre or- kestrarna. Förslagen finansieras inom befintlig ram. Genom försla- gens implementering skapas: en större tydlighet i den statliga insatsen på orkesterområdet en bättre överblick över orkestrarnas finansieringskällor en ny dynamik mellan de olika aktörerna på musikområdet. Bredare och tydligare uttryckta kriterier för det statliga orkesterbi- draget skapas och bör även omfatta de orkestrar som finansieras helt av länsmusiken. Nya riktlinjer för statens bidrag till orkestrarna bör formuleras av regeringen. ges i uppdrag att besluta om vilka orkestrar som ska ingå i systemet. Förslagen medför också behov av att utvecklar sin statistik för att kunna genomföra förändringarna och följa utvecklingen på orkesterområ- det. Som en följd av det föreslagna nya och bredare orkesteruppdra- get, bör villkoren för statens bidrag till den regionala musikverk- Avslutande resonemang och slutsatser samheten/länsmusiken omformuleras. Statens relativa bidragsandel till den regionala musikverksamheten bör sjunka. Både förslaget om ett nytt orkesteruppdrag och förslaget om delvis nya riktlinjer för länsmusiken innebär ett behov av förhandlingar mellan och huvudmännen om processens genomförande. Genom att föra in de länsmusikanknutna orkestrarna i ett nytt statligt bidragssystem för orkesterverksamhet, tydliggörs det gemensamma, nationella ansvaret för orkesterverksamheten. De ekonomiska konsekvenserna av utredningens förslag är svår- beräknade, bl.a. eftersom dagens statistik inte möjliggör en tydlig analys av de egentliga förutsättningar som råder och eftersom de förutsätter förhandlingar mellan huvudmännen och staten/kultur- rådet. Med det föreslagna taket på för den statliga andelen av bidragen till den regionala musikverksamheten bör de frigjorda medlen enligt utredningens förslag i första hand användas till att finansiera den nya formen av orkesterbidrag inom anslaget 28:6. Eventuellt återstående medel ska användas till de fria större en- semblerna/orkestrarna och konsertarrangörerna genom en för- stärkning av anslaget 28:7. bör ges i uppdrag att föreslå hur denna struk- turella omvandlingsprocess ska utföras samt ansvara för att genomföra förändringarna inom en beräknad period . bör avsätta resurser för att kunna genomföra ar- betet inom den föreslagna tidsramen. Enligt utredningens bedömning har förslagen inte någon inver- kan på de övriga förhållanden som utredningen skall beakta enligt kommittéförordningen (1998: 1474). //Ytterlind: ljuv musik och öronproppar, Prevent 2001. . Koury:Orchestral Performance practices in the Nine- teenth century . Elef Nesheim, (Norska : Ny orkestersats- ning – kvalitativt og kvantitativt, 2001. : Teaterns arbetsmiljö –musiker, Prevent 2003. vid : med , och Rucklaren, Kungliga Musika- KMA/Svensk Scenkonst: En del av världen – en ekonomisk analys av symfoniorkestrar, 2005. /: Orkestrarnas psykosociala arbetsmiljö, del- rapport, () 1999. : Artisters hälsa och arbetsmiljö, (IPM) 2001. (): Rapport om repraesentationen af den symfoniske musik, 1999. Orkestrarna: Generalprogram för säsongerna 2001–2005. Propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, 1996/97:129). : Tre tidsperspektiv på repertoaren vid 24 nordiska orkestrar, (På uppdrag av ), 2000. SOU 1995:84: Kulturpolitikens inriktning, slutbetänkande, 1995. SOU 1995:85: kulturpolitik 1974–1994, 1995. SOU 2003:121: Internationella , 2003. SOU 2003:21: Konstnärerna och trygghetssystemen, 2003. , 2000:3: Orkester.nu – svenska orkestrar och deras verksamhet , 2000. : Kulturen i siffror2003:8. : Kulturstatistik, Musik (1994–2003). 1998:4:Från till Duvemåla – musik- teater i inför 2000-talet, 1998. ; Musikalisk Mångfald – en undersökning av ungdomars musicerande, 2002. /: Performing arts- the eco- nomic dilemma, 1966. Utredaren skall göra en översyn av de professionella orkestrarnas situation i landet. I översynen ingår att undersöka möjligheterna att behålla en orkesterverksamhet på nuvarande nivå och att främja ett brett och vida spritt utbud av orkestermusik. Landstingens och re- gionernas uppdrag om den regionala musikverksamheten skall även vägas in i översynen. I propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) redogjorde regeringen för inriktningen på de statliga insatserna på musikområdet. In- satserna syftar till att bidra till att ett vitalt lokalt musikliv utvecklas i hela landet, att de regionala musikinstitutionerna blir en resurs i det lokala musiklivet, att lokal arrangörsverksamhet stimuleras, att de statsunderstödda musikinstitutionerna håller en hög professionell nivå, att goda arbetsbetingelser skapas för professionella musiker, att mångfalden i musikutbudet vidmakthålls samt att barns och ungdomars musikutövande och musikskapande stimuleras. Riks- dagen har också beslutat om målen för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). har uppmärksammat orkester- institutionernas situation i det svenska musiklivet. I rapporten orkester.nu – Svenska orkestrar och deras verksamhet (Rapport från 2000:3) redovisar en kartläggning av orkesterinstitutionerna i landet. Sammanlagt ingick 23 professio- nella institutioner eller institutionsliknande verksamheter i kartlägg- ningen. Rapporten har remissbehandlats av . Orkester- institutionernas situation har även belysts i budget- underlag –2004 och 2003–2006. Den regionala musikverksamheten, som även omfattar orkestrar, har sedan länsmusikreformen varit föremål för olika över- syner och utvärderingar, senast i av länsmusiken (). genomförde länsvisa överläggningar med landsting och regioner om den regionala musikverksamheten och dess roll i länets musikliv. Diskussionerna har lett till att den regionala musikverk- samhetens uppgifter i länen har tydliggjorts liksom ett antal viktiga frågor i det framtida arbetet. beslutade att ge regeringen tillkänna att en orkesteröversyn bör genomföras (bet. 2001/02:KrU16, rskr. 2001/02:209). redogör i sitt betänkande för behovet av en sådan utredning, huvudsakligen mot bakgrund av orkester.nu. Utskottet föreslår att regeringen låter utreda, analysera och föreslå åtgärder som rör möjligheten att bibehålla nuvarande orkesterverksamhet och tillgodose behoven av orkester- musik i hela landet, orkestrarnas ekonomi, kriterierna för bidrags- fördelningen till olika orkestrar, svårigheterna att rekrytera musiker, musikernas anställningsförhållanden, orkestrarnas möjligheter till långsiktig utveckling m.m. Utskottet menar vidare att även utfallet av förhandlingar med landstingen om länsmusikens uppdrag bör vägas in i översynen. Utredaren skall göra en översyn av de professionella orkestrarnas situation i landet. I uppdraget ingår att undersöka möjligheterna att behålla en orkesterverksamhet på nuvarande nivå och främja ett brett utbud av orkestermusik med vid spridning över landet. Upp- draget omfattar all professionell orkesterverksamhet, även blås- orkestrar och musikteatrar. Utredaren skall analysera orkestrarnas regionala verksamhet, lik- som den övriga regionala musikverksamhetens, arrangörernas, Riks- konserters samt radio och TV:s roll för spridningen av orkester- musik i hela landet. Orkestrarnas möjligheter att turnera utanför den egna regionen och utbytet med andra länder skall ingå i analysen. Utredaren skall belysa orkestrarnas möjligheter till utveckling och i förekommande fall föreslå nya modeller för samverkan mellan olika orkestrar, liksom mellan orkestrar och musiklivet i övrigt. Därvid skall orkestrarnas ansvar för den nutida repertoaren be- handlas. Orkestrarnas möjligheter att rekrytera musiker, liksom orkester- musikernas anställningsförhållanden, skall analyseras. Även de kom- munala musikskolornas betydelse för rekryteringsunderlaget skall belysas. Orkestrarnas ekonomiska villkor skall undersökas. Utredaren skall pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på orkesterområdet är och föreslå hur de framtida statliga insatserna kan utformas. Roll- och ansvarsfördelningen mellan staten, lands- tingen och kommunerna skall särskilt uppmärksammas. En utgångspunkt för utredarens ställningstaganden skall vara målen för den nationella kulturpolitiken och inriktningen på de statliga insatserna på musikområdet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Därutöver får utredaren föreslå de mål som skall vara vägledande för statens insatser för orkester- verksamheten. Det står utredaren fritt att göra jämförelser med situationen för professionella orkestrar i andra länder. Utredaren skall beakta ett jämställdhets- och genusperspektiv. Om kommittén lämnar förslag som medför kostnader skall för- slag till finansiering redovisas. Uppdraget skall redovisas . Utredaren skall samråda med , Svenska rikskonserter och andra berörda statliga myndigheter och organisationer liksom med institutioner inom musiklivet. Kommittén skall ha kontakt med berörda statliga kommittéer eller särskilda utredare. Tilläggsdirektiv till utredningen om orkester- verksamheten i (Ku 2004:06) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för en särskild utredare med uppdrag att se över de professionella orkestrarnas situation i landet (dir. 2004:116). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Uppdraget skall redovisas . (Utbildnings- och ) Förteckning över personer/organisa- tioner som utredningen träffat eller haft kontakt med , Hans, teknik- och fastighetschef, , , marknadsansvarig, Berwaldhallen , , tf VD Konserthus , B , dirigent, , , ordförande, , , chef kulturförvaltningen Läns Landsting , , , , , klarinett, Gotlandsmusikens blåsorkester , , VD, , musik AB, Norrlands- operan Bang, , opera- och orkesterchef /Sinfonietta Barksjö, Hans, VD Bartosch, , dirigent, , , ordförande i , regionråd (s) , , ordförande i styrelsen för nya , , vice ordförande i , ordförande i i , , konsertmästare, Östgöta Blåsarsymfoniker , , musiker, Kungliga , Bjelkeborn, , marknadschef, Bjerding, , länsmusikchef, , , , ordförande i stiftelsen , (s) , , trombon, , , cello, Dalasinfoniettan, , Hans, programansvarig, Borell, , styrelseordförande Borggren, , ordförande styrelsen för , , saxofon, , , marknadschef, , , , Svenska Rikskonserter , , orkesterchef , , , , orkester, , , förbundsdirektör, , , ledamot (s), , , saxofon, Gotlandsmusikens blåsorkester , , marknadschef Cox, , oboe, orkester , , orkesterchef Dausgaard, , chefdirigent , de Verdier, , konsertmästare, Dickfelt, , valthorn orkester , , kontrabas, , , , , , vice ordförande i stiftelsen , (m) , , producent , , trumpet/ensembleledare , , P2 , , musiker, Operaorkester , , programdirektör, , , , ordförande för , Förbunds- direktör , , viola, , , , , Dalasinfoniettan, , , cello, Dalasinfoniettan, , , chef i , , trumpet, Kammarorkester , , eufonium, Gotlandsmusikens blåsorkester , , , , Bo, informatör och producent, Faragó, , ordförande, , , kulturdirektör, Feklistoff, , orkesterchef, vid , VD, , , , tonsättare, styrelseledamot , , operachef, , Gardelin, , ekonom, Gateaux, , marknadsansvarig Gawell, , VD/Länsmusikchef för Län , , trumpet, , , valthorn, Nordiska i Groves, , director - Head of contemporary music, , Gruvstedt, , slagverk, Gotlandsmusikens blåsorkester Gulliksen, , ekonom, , , divisionschef , , orkesterchef, , Gynnemo, , producent, , Per, valthorn, , , basklarinett, Hagans, , trumpet, konstnärlig ledare, , , , vice ordförande i styrelsen för , , , , oboe, orkester , , musikchef sinfonietta, Musik och Teater (Smot) Halberg , , orkesterchef , , kulturdirektör, , , Dag, ordförande i , , trombon, Östgöta Blåsarsymfoniker , , () , , chefdirigent/konstnärlig ledare, GöteborgsMusiken , , chefdirigent, , , , ordförande styrelse , , kommunikationschef , , orkesterproducent Heggestad, , oboe, Helders, Per, Musikkonservatorium , , viola, Symfoniorkester , , , Kammarorkester , Åshilld, stämledare valthorn, Hernqvist, Hans, pukor, , Hans, (fp) vice ordförande i styrelsen för nya , , , , , cello, , , , chef i , , kansliråd, orkesterutredningens expert , , saxofon, , , projektledare, Berliner Philharmoniker, , , trombon, , , piano, Musik och Teater (Smot) , , dirigent, Jerkland, , länsmusikchef , , , trumpet, , , länsmusikchef i , , ordförande , , , , orkester, , , Värmlandsoperans styrelses ordförande , , vice ordförande styrelsen för Karbin, , länsmusikchef, , , , trumpet, vid , klarinett, GöteborgsMusiken , , saxofon, , , tjänsteman Karlstedt, , tuba, Kammarorkester Karpe, , konstnärlig ledare/chefdirigent, , , , Musicians Union, Kjölsrud, , ledamot (m), , , chef , , chefdirigent , , , trummor, Kvensler, , , , Kåver, , chef i , , Svenska Rikskonserter , , , Dalasinfoniettan, , , trombon, Kammarorkester , , tf VD, Langemark, , orkesterchef , Langklopp, , förbundssekreterare, Musikernes Fellesorganisasjon, , Chrichan, cello, styrelseledamot , , dirigent, , , , slagverk, frilans, , , blockflöjt, frilans, Lax, , personalchef, Lebrecht, , författare, Lejonclou, , valthorn, , , producent, , , COMA, Lindal, , , frilans, Lindal, , , frilans, , , chefdirigent , samt Läns Blåsarsymfoniker , , biträdande musikchef, i , , konsertmästare, Nordiska , , informationschef , , , , länsmusikchef, , , Kulturchef Lunder, , intentent Symfonikorkester , , personalchef, , , bastrombon, Gotlandsmusikens blåsorkester , , Landstingsledamot , ordförande i nings- och kulturdelegationen , , viola, Kammarorkester , , cello, , , , , orkesterutredningens expert , , kulturchef, , , VD i Syd , , ordförande, () , , Deutschen Orkestervereinigung, , , cello, , Yashuhito, kontrabas, Månberg, , flöjt, orkester , , musiker, Operaorkester , , administrativ chef, , , trombone, frilans, , cello, Symfoniorkester , , orkesterchef, , , slagverk, , , oboe, Gotlandsmusikens blåsorkester , , fagott, , , , VD , , DIK-ombud , , klarinett, , , tuba, , , vice ordförande , , , administrativ chef , , , musiker, Kungliga , , Per, solocellist, , , , trombon, , , solocello, Symfoniorkester , Bo, förbundsordförande , SYMF , , biträdande divisionschef , , orkesterchef , , , trumpet, Olsson-Varela, , fagott, orkester , , VD , , viola, , , ekonom, Parrott, , chairman and joint managing director, , , , orkesterproducent, , , , ledamot (v), , Per, vice ordförande, , SYMF , , valthorn, Östgöta Blåsarsymfoniker , , saxofon, Rodell, , planeringschef, , , Kulturchef , expert orkesterutredningen , , , Ryderberg, , kontrabas, , , trombon, , , chef, /Svensk Musik , , trombon, Gotlandsmusikens blåsorkester Sauramo, , executive director, , , , sponsoransvarig, Siwek, , orkesterchef, , Per, , , orkesterchef, , , Per, slagverk, frilans, , , kontrabas, , , VD , , , ordförande i styrelsen för , , tuba, Gotlandsmusikens blåsorkester Skoog-Förster, , ekonom , , , , , orkesterchef Soovik, , trombon/ensembleledare, , , , Kammarorkester Sprängare, , ordförande i styrelsen för , , VD i Stiftelsen , , VD Stevensson, , valthorn, Kammarorkester , , förbundsdirektör, () Sturegård, , , , , ordförande (s), Stålne, , Svenska Rikskonserter, orkesterutredningens expert , , konstnärlig ledare och dirigent, , konstnärlig rådg. Switz, , länsmusikchef i , , , vice ordförande i styrelsen för , landstingsledamot, (s) Tarhio, , jurist, , , musiker, Operaorkester , , konstnärlig chef, , , saxofon, , VD, nya , , chef , , Hans, kulturchef , , Regional utvecklingsdirektör, , , VD , Vice VD i Syd, , , fagott, Wangfelt-Ström, , avdelningschef , Wessman, , informationschef , , ledamot i styrelsen för , opol. mandat , , orkesterchef, , , producent barn- och ungdomsverksamheten vid Nordiska Kam- marorkestern Viirman, , Kommuner och Landsting (SKL) , , rektor, , , , , ordförande i Zubicky, , konstnärlig produktionschef , Årstad, , Oslofilharmonien, , , administrativ chef , , , VD, , , administrativ direktör, , , gitarr, frilans, , , chef och , Utredningen menar att den tid vi lever i fordrar att orkestrarna måste skapa nya allianser och samverkansformer för framtiden för sin egen överlevnads skull. Dessa allianser kan bara till en del sti- muleras av ökade bidrag – en stor del av bygget av de nya förutsätt- ningarna för orkesterverksamheten börjar och slutar med orkest- rarnas egen förmåga till att ompositionera sig och inleda interna utvecklingsprocesser. De nedan listade samverkansområdena fordrar - vart och ett för sig - en utvecklad strategi för att bidra till en ökad dynamik för mu- siklivet. Några av dessa områden kan kräva insatser som inte tradi- tionellt legat inom orkestrarnas ansvar, medan andra med större lätthet skulle kunna fogas till en orkesters traditionella verksamhet. I det nya orkesteruppdrag som utredningen föreslår, ingår flera av dessa samverkansområden som en naturlig del i uppdraget. Följande områden anser utredningen ha en särskild potential för att bredda bilden av såväl orkestrarnas egen verksamhet som bilden av konst- musiken i allmänhet: Samverkan med de fria grupperna Samarbeten och allianser med de fria professionella musik- grupperna kan utformas på en mängd olika sätt, och kan både bidra till kompetensutveckling inom ramen för orkestern och en bredare kunskapsbas avseende olika konstmusikaliska (och andra) genrer som har en liten plats i konserthusens utbud. Samverkan med amatörmusiklivet och den kommunala musik- och Att göra jämförelser med idrottsrörelsen kan ofta synas långsökt då man talar om kultur. Men med tanke på den betydelse såväl ama- törorkestrar som musik- och kulturskola har för återväxten (på flera plan) och den allmänna förståelsen för konstmusikens inne- håll, skulle en medveten koppling mellan den professionella nivån, musikskoleelever och amatörorkestrar kunna bli en sorts parallell till fotbollens uppdelning i A-lag ned till knattelag. Här finns, tror vi, många möjligheter till att skapa hållbara allianser. De professio- nella orkestermusikernas roll som synliga förebilder kunde här stärkas i en gemensam strävan, genom bland annat pedagogiska projekt, professionella musiker som instruktörer för amatörer och andra samverkansprojekt som byggs medvetet långsiktigt. Vi tror att den professionella nivån har mer att vinna än förlora på att liera sig på ett kraftfullt sätt med dessa andra viktiga aktörer på musik- området. Några av de svenska musikhögskolorna har tillsammans med or- kestrar utvecklat former för samverkan kring utbildningen av or- kestermusiker. () vid i , är kanske det mest am- bitiösa försöket att skapa en utbildning som både strävar efter att möta ett behov hos orkestrarna av musiker som är väl förtrogna med de villkor och kunskapskrav orkestern uppställer, men också försöker lägga grunden för en breddad bild av musikeryrket. I mu- sikhögskolornas övriga musikerutbildningar grundläggs ett förhåll- ningssätt till såväl repertoar som yrkesroll och -identitet hos den enskilde musikern, varför det är viktigt att processer som påbörjats inom ramen för utbildningarna mot en breddad bild av yrkets möj- ligheter får fortsätta. Här kan orkestrarna och musikhögskolorna spela en roll som initiativtagare till ett inre förändringsarbete som skulle kunna få stor betydelse för orkesterverksamheternas fram- tidsmöjligheter. Samverkan med andra professionella orkestrar och övriga kulturinstitutioner Redan den i orkestervärlden berömda (The fi- nancial condition of symphony orchestras, , 1992), som var en ekonomisk analys av de amerikanska orkestrar- nas situation och framtidsmöjligheter, lyfte frågan om samverkan mellan mindre orkestrar som en framkomlig väg för att få ned kostnaderna. Enligt den undersökning som denna utredning gjorde, framkom att också besöken i det egna ökade för de orkestrar som valde att öka sina regionala insatser och turnéer. Genom en utökad - och för vissa orkestrar helt ny - sam- verkan med andra professionella orkestrar menar vi att en större spridning av orkestermusik i hela landet skulle kunna nås. Det är framförallt de stora orkestertyperna som sällan hörs utanför stor- städerna. Initiativ från orkestrarna till samverkan är en förutsätt- ning för att nå visionerna om en ökad spridning. Andra typer av allianser kan röra sig om att stora orkestrar inom samma geogra- fiska område skulle kunna dela vissa musikerresurser, men också i högre utsträckning samverka kring solister och dirigenter. Men allianserna mellan orkestrarna är inte de enda som kan ge större spridning av orkestermusik till nya publikgrupper. Även alli- anser med andra scenkonst- och kulturinstitutioner genom sam- verkan i projekt där den lokala orkestern ingår som en resurs skulle vara möjliga, och har prövats i viss utsträckning – Big Bands samarbete med i är bara ett av ex- emplen som framkommit i samtalen med orkestrarna.