sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — Företag B, men även D, gör bedömningen att dagens alkolåsteknik inte är ändamålsenlig för privatbilar. Företaget kommentar om funktionskrav för alkolås för kvalitetssäkring av transporter och för privatbilar är intressant. För alkolås för privatbilar krävs enligt utredningens bedömning en bättre teknik för att minska risken för manipulering än för företagsbilar. Det finns de som dock hävdar att alkolåsfunktionen i en privat personbil i huvudsak ska privatbilar, det finns inte heller med som obligatoriskt krav för kvalitetssäkring av transporter. Den samnordiska upphandlingen av nya sållningsinstrument för polisen ger en indikation om vilket priset skulle kunna bli för alkolåsen vid en storskalig produktion. Den svenska polisen betalar inklusive moms för de ca 7 400 instrument som levereras till . Instrumenten innehåller i huvudsak den teknik som finns i dagens alkolås med bränslecellsteknik.TPTF 20 FTPT För alkolåset tillkommer dock det system och de komponenter som ska kommunicera med fordonet, komponenter som ger ett utökat skydd för manipulering, mer information i displaymente ör en än polisens rött eller grönt och eventuellt en loggningsfunktion som doku rar misslyckade startförsök med mera. En leverantör av alkolås baserat på halvledarteknik bedömer kostnaden till per lås inklusive moms vid leverans av 100 000 handenheter f alkolås med radiokommunikationsgränssnitt till bilens startspärrfunktion. P 20 P Samnordisk (, och ) upphandling . För svensk del 7 440 sållningsinstrument. E-mail uppgift från , . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 90 (128) Av stor betydelse är i vilken grad bilindustrin involveras i utvecklingen. Framför allt krävs en utveckling av sensortekniken för att minska investerings-, handhavande- och servicekostnaderna. Installationen förväntas allt mer integreras med fordonstillverkningen redan i bilfabriken. kommer vi att se en allt starkare integration med fordonens elektronik och att alkolåsens centralenheter ersätts av ett t ässigt behöva anpassas till de olika fort är mycket svårt att bedöma hur såväl kapitalkostnaden som kostnaden för serd rförutsätter att marknadsefterfrågan upprätthålls på minst samma - na med att bilintegrerade lås läggs på en prisnivå strax nitten mellan handenhet och fordon kommer att lösas och mch underhåll ngar mot dagens situation. Mycket talar för att system med utbytesenheter blir allt vanligare. kommunikationsgränssnitt direkt till bilarnas startspärrfunktioner. För detta krävs dock ett intresse och en medverkan från fordonsindustrin och att det utvecklas en standard för detta gränssnitt. Bilindustrin kommer att ställa krav på att kvalitetssäkra hela processkedjan för at inte riskera driftstörningar för sina kunden. Det är inte säkert att de låter olika alklåsfabrikat av handenheter få tillgång till ett standardiserat kommunikationsgränssnitt till bilens elektronik. Denna utveckling kan få till följd att låsen inte längre kommer att kunna återanvändas och flyttas över till andra bilar lika lätt som . Alkolåsets handenhet kommer att designm donsmodellerna (jämför här även leverantör kommentar i tabell 7 ovan). Såväl integrationen av alkolåsfunktionerna till bilarnas elektronik som den designmässiga anpassningen kräver utvecklingsinsatser. De vice och handhavande kommer att utvecklas. Nedan görs en summerad bedömning av framtida kostnader för alkolås. Kapitalkostnad En försiktig bedömning är att kostnaden för ett eftermonterat bränslecellbaserat alkolås med tillräcklig funktion för såväl kvalitetssäkring av transporter som för bilar ägda av privatpersoner kommer att minska med som mest 1/3-del jämfört me prisläget 2006 eller ner mot 10 000 till monterat i bil under de nä maste åren. Detta nivå som . /2012 kan kostnaden vid ökande marknadsefter frågan minska med som mest hälften jämfört med , dvs. ned mot 7 000 till . Vid fortsatt stark marknadsefterfrågan kommer delar av bilindustrin att erbjuda alkolås som är totalintegrerade med fordonet. Så länge som merparten av alkolåsen eftermonteras kan man räk under de eftermonterade. bör merkostnaden för bil med totalintegrerat bränslecellbaserat alkolås inte bli högre än 3 000 till , för halvledarbaserat drygt hälften därav. Hur den årliga kapitalkostnaden kommer att utvecklas är svårbedömt. En osäkerhet är i vilken mån alkolåsen kommer att kunna återanvändas om låsen monteras vid fabrik och integreras med bilarnas elektronik. En väsentlig fråga är bland annat hur kommunikationsgränss hur långt standardiseringen kommer att drivas. Kapitalkostnaderna kan därför ko ma att minska mindre än inköpskostnaderna såvida det inte skapas en eftermarknad för bilar med alkolås. Service, underhåll och loggfunktion – verkstads- och datalagringskostnad Det finns inget som talar för att kostnaderna nämnvärt kommer att minska jämfört med alkolås. Årskostnaden blir då 1 000 till . Funktionskontroll vid (176 stationer) eller motsvarande Det går inte att göra någon bedömning om framtida kostnader för en tvingande fortlöpande funktionskontroll. Transporter och stillestånd vid planerad service o Inga förändri Kostnader vid eventuella driftstörningar och fel Minskande. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 91 (128) Tid för handhavandet – förvärmnings-, blåsnings- och analystid m.m. Tiden för handhavandet kommer att fortsätta vara ett svårt hinder med stora kalsig media, bland medborgarna och inom person- och godstransportsektorn som i Sverikylmäs a samhällskostnader som följd. 7.7 Samhällsekonomisk lönsamheten 7.7.1 Samhällsekonomisk lönsamhet – strategi för införande I inget annat land i världen finns en så bred information och diskussion om alkolås i ge. Satsningen på alkolås för kvalitetssäkring av transporter har gjort att fokus riktats mot frågan om alkohol i trafiken i många olika organisationer och sammanhang. Det går inte att överskatta de positiva indirekta effekterna på trafiksäkerheten av detta breda engagemang. Det är därför angeläget att nya idéer prövas och utvecklas om hur alkolås och alkometrar kan användas i syfte att hålla kvar detta fokus om frågan om alkohol i trafiken. Ett exempel på en sådan ny satsning är de alkoteststationer som håller på att etableras på svenska färjor och de aktiviteter som finns kring dessa.TPTF 21 FTPT Alkolåsens direkta lönsamhet av att hindra rattfylleri kommer att variera kraftigt i tiden beroende på vilken strategi man väljer för införandet. Om enbart nya bilar utrustas med alkolås der . Alkolås i företagsger det en liten minskning av skadekostnaderna i trafiken unoch firmabilar ger en liten direkt effekt på att ge samhällsekor onen för alkolås kan breddas till att även inbegripa arbetsmiljö- och or och transportköparnas och människors tilltro till yrkesmässiga vägning på a sättet förväntas en sådan satsning på lång sikt ge en samhällsekonomi et monetärt, även om riskgrupperna inte kan fångas - nbilar rit utrustade med alkolås de senaste å personer färre ha dött i trafiken . Alkolås i lastbilar och bussar ger en marginell minskning av skadorna i trafiken. Även om alkolåsens kostnader kommer att minska radikalt kommer inte trafiksäkerhetsvinsterna att själva vara tillräckliga för nomisk lönsamhet. För att på kort sikt få lönsamhet genom lägre skadekostnader i trafiken måste alkolåsen installeras i de bilar som körs av högriskgrupperna – alkoholberoende persone och yngre män som har ett oansvarigt förhållande till alkohol. Argumentati folkhälsofråg transporter och transporter med firmabil. Det går då att motivera en storskalig satslkolås. Med det syn sk lönsamh upp initialt. 7.7.2 Effekter och samhällsekonomisk lönsamhet – beräknat på hela dagens teknik och den bedömda utvecklingen av kapital-, drift- och handhavandekostnaden går det genomsnittligt inte att få samhällsekonomisk lönsamhet med alkolås i varje bil om enbart de minskade kostnaderna (inklusive humanvärdet) för skador i trafiken beaktas. Det är dock mycket stora skillnader i lönsamhet mellan olika typer av fordon och förargrupper. De stora trafikskademinskningarna upp nås om alkolås installeras i alla personbilar som körs av alkoholberoende personer och unga män med ett oansvarigt förhållande till alkohol. av alkoholrelaterade dödsolyckor orsakade av bilförare vållas av förare till perso ägda av privatpersoner. Om enbart nya bilar utrustas med alkolås ger det en liten minskning av skadekostnaderna i trafiken . Alkolås i företags-, firma- och organisationsbilar ger en liten effekt på trafiksäkerheten. Om alla lastbilar och bussar på svenska vägar skulle ha va ren bedöms i genomsnitt 3 till 5 P 21 P Lastvagnar har erbjudit sig att installera 50 alkoteststationer på färjor. Varje lastbils- och bussförare får ett blåsmunstycke och en folder med information om svensk lagstiftning och svensk attityd till alkohol i trafiken. Muntlig information från slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 92 (128) Utg d e kända tekn a s elektronik kan en optimistisk bedömning för en privat personbil vara: - successivt förbättrade bil- och infrastruktursäkerheten. Totalt redskap i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Alkolås är också ett proaktivt redskap i folkhälsoarbetet som kan minska samhällets skador av ter på sam ngsiktigt bli samhällsekonomiskt lönsamt. Avgörande för kalkylen och för lönsamheten är skattning av värdet med alkolås utöver trafiksäkerhet. beslut och policyer talar entydigt i denna riktning. n direkta trafiksäkerhetsmässiga effekten blir liten eftersom det är mycket ovanch lätta lastbilar ägverket, kommer att åen e från en framtida situation med en totalintegrering av nuvarand ik tt mäta alkohol i utandningsluften med fordonen Kapitalkostnad – /år Service, kalibrering och besiktning – /år Extra transporter och tid för service och besiktning – /år Kostnad för tid för handhavandet – /år För företagsbilar, bilar i yrkestrafiken och organisationers egna bilar är årskostnaderna betydligt högre. Räknar vi med /år och alkolås i genomsnitt för alla bilar bli det . Låt oss anta att antalet dödade och svårt skadade i framtida olyckor orsakade av rattonyktra bilförare minskar med 1/3 del på grund av den skulle då ungefär 70 färre personer dödas i trafiken och 1 000 färre skulle skadas svårt om alla bilar skulle ha alkolås. Per räddad person är kostnaden vid en allmänt användning av alkolås då . Samhällets minskade årskostnader inklusive av rekommenderade maximala humanvärde skulle bli , eller hälften av kostnaden för alkolåsen och deras användning. Alkolås är ett effektivt en oansvarig alkoholkonsumtion. Om man beaktar dessa och andra indirekta effekhället i stort skulle ett allmänt krav på alkolås i alla bilar lå ningen av effekter på folkhälsan och företagens bedöm 7.7.3 Effekter och samhällsekonomisk lönsamhet – olika populations- och tidsaspekter på införande av alkolås Samhällsekonomisk lönsamhet – på frivillig grund Bussar Bussbranschen och SLTF bedömer att av alla bussar i upphandlad linjetrafik och bussar använda för skolskjutsar (totalt ca 7 000) kommer att vara utrus de med alkol För övriga bussar (beställningsbussar, turistbussar med mera, ca 5 500) bedöms andelen med alkolås bli . En förhållandevis liten andel av busstrafiken i görs med bussar registrerade i andra länder. Eventuellt kan alkolås- och nyckelhanteringsfunktioner vid garage- och terminalanläggningar komma att installeras inom bussnäringen i avvaktan på krav på alkolås i varje buss. De ligt med rattonyktra bussförare i olyckor med bussar inblandade. Minskningen av dageneftertrötthet som kan orsaka bussolyckor kan dock ge en något större effekt. Den höga andelen bussföretag som installerar alkolås på frivillig väg visar att det finns starka andra motiv än trafiksäkerhet som indikerar en hög företags- och samhällsekonomisk lönsamhet. Tunga o bedömer att det kommer att finnas ca 5 000 tyngre lastbilar (totalt ca 75 000 bilar) som installerat alkolås på frivillig väg. Bedömningen utgår från att inga nya större transportköpare, förutom V ställa krav på alkolås. Andra bedömare uppger högre tal. har slutit 300 avtal med transportföretag med ambitionen att alkolås successivt ska installeras. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 93 (128) Av de lätta lastbilarna (totalt ca 365 000 bilar) blir det kanske som mest några tus bilar som 2010 har installerat alkolås på frivillig väg. Eventuellt kan alkolås- och nyckelhanteringsfunkti en oner vid garage- och terminalanma att bli vanligt inom åkerinäringen i avvaktan på krav på alkolås i som har inläggningar kom varje lastbil. Det går dock inte att att bedöma hur stor del av lastbilsflottan kommer att ha en sådan alkolåsfunktion . Den direkta trafiksäkerhetsmässiga effekten blir liten då det är ovanligt med rattonyktra svenska lastbilsförare i olyckor med lastbilar inblandade. De indirekta effekterna kan dock bli betydande. Taxibilar kan man räkna med att av alla taxibilar (totalt ca 14 000 bilar) och övriga personbilar som används för färdtjänständamål stallerat alkolås på frivillig väg.TPTF FTPT Det är möjligt att alkolås- och nyckelhanteringsfunktioner vid garage- och terminalanläggningar kommer att installeras av en del taxiföretag vilket då kommer att öka andelen taxibilar med en indirekt alkolåsfunktion. I taxibilar och bilar för färdtjänständamål dör genomsnittligt mindre än en person . Den trafiksäkerhetsmässiga effekten blir liten då det är ovanligt med rattonyktra taxiförare i olyckor med taxibilar inblandade. Minskningen av dageneftertrötthet som kan orsaka taxiolyckor kan dock ge en något större effekt. 22 n väg visar att det ssa ral ng komma att installera alkolås om det inte ställs formella många bilar det kan röra sig om. Den direkta trafiksäkerhetsmässiga effekten på privata organisationer som då har installerat - g 12. körsträckan är dock betydligt högre. Dessa bilar disponeras av privatpersoner. Det är dock en juriDe höga andelen som är beredda att installera alkolås på frivillig finns starka andra motiv än trafiksäkerhet som indikerar en hög företags- och samhällsekonomisk lönsamhet. En integration av tekniken och funktionen för taxameter och alkolås kan minska kostnaderna och förbättra den samlade funktionen för de system. De så kallade friåkarna som inte är anslutna till någon beställningscent bedöms i liten utsträckni krav på detta. Offentligt ägda, leasade eller långtidsinhyrda personbilar kan man räkna med att merparten av de offentligt ägda, leasade eller långtidsinhyrda personbilarna har alkolås. Det har dock inte gått att få fram hur kort sikt blir dock liten. Den höga andelen offentliga organisationer som är beredda att installera alkolås på frivillig väg visar dock att det finns starka andra motiv än trafiksäkerhet som indikerar en hög samhällsekonomisk lönsamhet. Samutnyttjande av garage-, terminal eller institutionsplacerade alkolås- och nyckelfunktioner kan i en del fall eventuellt bli ett alternativ till alkolås i varje bil. Personbilar ägda, leasade eller långtidsinhyrda av företag eller andra privata organisationer Det är svårt att bedöma hur hög andel av personbilarna som 2012 ägs, leasas eller långtidsinhyrs av företag eller andra alkolås. Utvecklingen kommer troligtvis att i hög grad bero på den tekniska utveck lin en och vilka incitament som kommer att kunna ges till denna sektor. Man kan kanske som mest anta att upp emot av denna bilpark har alkolås 20 Det är möjligt att alkolås- och nyckelhanteringsfunktion vid garage- och terminalanläggningar kommer att installeras av en del företag vilket då kommer att öka andelen bilar med en indirekt alkolåsfunktion. Den direkta trafiksäkerhetsmässiga effekten på kort sikt blir dock liten. Förmånsbilar med alkolås beskattas enligt nuvarande regler för förmånsbeskattning av en förmånsbil säljs ungefär 125 000 nya personbilar som förmånsbilar och av alla personbilar i trafik är förmånsbilar. Deras andel av P 22 P Muntlig bedömning vid möte med . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 94 (128) disk person (företag, myndighet eller dylikt) som står för investeringen och van vis även för kostnaden för underhållet och servicen av fordonet. Om alla förmånsbilar hade haft alkolås skulle på kort sikt kanske 2 till 4 personer färre dödas i trafi ken av rattonyktra personbilsförare. Flera av dessa skulle då vara unga manliga förare som lånat bilen. På blir skademinskningen troligtvis stör re då färre personer kommer att utveckla alkoholrelaterade pro ligt- - blem. - ra han ågor och hinder förknippade med gränsöverr. Utorganisationer kommer att kräva alkolås i sin ler nackdelar för användarna, varför man kanske kan räkna med att som mest av förmånsbilarna på frivillig väg tpersoner ast ett fåtal bilar ägda av privatpersoner kommer att på frivill ä Samhä m att alla som gjort sig skyldiga till ratt l satt ör Utredni e rattfylleridom lir lutföra programmet har uteslutits då de inte uppfyllt r Dagens tekniska nivå för alkolås gör att dessa kommer att demonteras från förmånsbilarna innan de säljs vidare på eftermarknaden. Om en stor andel av förmåns bilarna utrustas med alkolås innebär det en stark marknadspåverkan med starka incitament för utveckling, vilket kanske gör att alkolåsen kommer att följa med bilen under hela dess livslängd. En alkolåsmarknad för förmånsbilar kan dä för ha en betydande långsiktig betydelse för trafiksäkerheten. Med nuvarande tillämpning beskattas förmånsbilar med alkolås högre än förmånsbilar utan alkolås. Företag, myndigheter och andra organisationer kan i sin policy införa regler om att anställda måste acceptera att alkolås är obligatoriska i erbjudna förmånsbilar. De skattemässiga nackdelarna med bilar med alkolås, det omständlig dhavandet och administrativa fr skridande trafik och vid inlämnande till olika serviceinrättningar m.m. påverkar starkt viljan att installera och kräva alkolås i förmånsbilar. Det kan därför antas att endast ett fåtal organisationer kommer att ställa krav på alkolås i sin policy för förmånsbilar . Den kortsiktiga trafiksäkerhetsvinsten blir då helt försumba Förmånsbilar med alkolås beskattas lika vid förmånsbeskattningen som en motsvarande bil utan alkolås Utredningens förslag är att förmånsbeskattningen för en förmånsbil med alkolås inte ska vara högre än för en motsvarande bil utan alk redningens förslaget medför att fler policy och att fler privatpersoner väljer förmånsbilar med alkolås. Som tidigare beskrivits medför nuvarande teknik dock f installerar alkolås före obligatoriet . De kortsiktiga trafiksäkerhetsvinsterna blir dock även här marginella. Bilar ägda av priva Bedömningen är att end ig v g låta installera alkolås till 2012. llsekonomisk lönsamhet – vid lag o fyl eri får krav på att endast köra fordon med alkolås som villkor för fortk kortsinnehav ngens förslag: Nuvarande möjlighet att få provisorisk körkort efter fälland genom att ansöka om och beviljas att få ingå i program för villkorlig körkortsåterkallelse förlängs till 2014. De som gjort sig skyldiga till rattfylleri, men som inte ansöker om och blir beviljade att ingå i programmet med villkorlig körkortsåterkallelse eller b uteslutna ur detta, kan endast få nytt körkort efter spärrtidens utgång med restriktionen att enbart få köra bilar utrustade med alkolås. Knappt 15 000 personer lagförs för rattfylleri på grund av alkohol . I pågående försök med villkorlig körkortsåterkallelse har , då försöket startade, ca 1 900 personer påbörjat rehabiliteringsprogrammet. Av dem som skulle ha kunnat s kravkriterierna. En anledning till att så få ansöker om att få gå in i programmet är de höga kostnaderna för att delta. En annan orsak kan vara att risken för upptäckt rattfylleri är liten. Det är nästan uteslutande personer som är lagförda för grovt rattfylleri som ansöker om att få ingå i programmet. De kvarstående effekterna efte slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 95 (128) programmets genomförande () är ännu osäkra. Därför är de långsiktiga effekterna osäkra. Med utredningens förslag bedöms en större andel av de lagförda rattfylleristerna t rnativet att tvingas ha körkort med alkolåsrestriktion efter eller alkolåsrestriktion för la effekterna blir totalt för trafiksäkerheten är dock svår- å on bedömning av den samhällsekonomiska lönsamheten av lås i stället för att förbli körkortslösa är en viktig fråga hur manipulering av alkolåsen ska kunna förörkort eller väljer att am ort återkallat av nykterhetsskäl såvida de inte edovisas förslag om hur anmälningsskyldigheten ska förbättras. ansöka om och beviljas att få ingå i programmet. Man kan kanske räkna med att som mest totalt kommer att påbörja programmet, dvs. ca 2*750 = 1 500 personer i ett fortfarighetstillstånd. Drygt hälften förväntas fullfölja programmet. Nyrekryteringen av förare med alkoholproblem förväntas minska någo vilket successivt minskar detta antal. Anledningen till att andelen bedöms bli betydligt högre än är alte spärrtidens utgång. Det är svårt att bedöma hur stor andel av dem som inte väljer eller inte får ingå i programmet med villkorlig körkortsåterkallelse som kommer att ansöka om ett nytt körkort med alkolåsrestriktion. Även detta är förknippat med stora kostnader för individen. I dessa fall är det inte sannolikt att arbetsgivaren går in och tar några kostnader. Kanske kan man som mest räkna med att väljer denna lösning, ca 750 personer . Vilka effekterna blir totalt för trafiksäkerheten är mycket svårbedömt. En svårbedömd faktor är att många som inte får nytt körkort ändå fortsätter att köra. Det finns dock mycket som talar för att ett krav på alkolåsprogram att återfå körkortet vid alla former av alkoholrattnykterhetsbrott kommer att få en kraftigt preventiv verkan för alla kategorier bilförare utom kanske för de redan a koholberoende. De direkta och även de indirekta effekterna borde därför bli betydande. En nackdel med förslaget är att det kan få allmänheten att starkare för knippa alkolås med personer med alkoholproblem. Detta kan få en negativ effekt p möjligheten att få alkolås accepterat bland allmänheten. Vår bedömning är att minst 10 personer färre kommer att dö i trafiken redan första året och att antalet dödade successivt kommer att minska med ytterligare några personer . Någ förslaget har inte gjorts. För de alkoholberoende personer som väljer att installera alko svåras. Alkolåsen måste då dock bli mycket svåra att manipulera och samhället behöver öka sina resurser för rehabilitering och övervakning. En annan viktig fråga är hur förslagen kan påverka andelen personer som kör utan k köra mopedbil m.m. Vid villkorlig körkortsåterkallelse kontrolleras låsen och loggdata för att bland annat minska risken för manipulering av låsen. Samhällsekonomisk lönsamhet – vid möjlighet även för dem som inte gjort sig skyldiga till rattfylleri att ingå i alkolåsprogram Utredningens förslag är att de personer som läkare bedömt vara alkoholberoende, alkoholmissbrukare eller opålitliga i nykterhetshänseende – och som inte gjort sig skyldiga till rattfylleri – ges möjlighet att ansöka om att få ingå i ett utökat progr med villkorlig körkortsåterkallelse för att kunna fortsätta att köra. Ytterst få personer får sitt körk dömts för rattfylleri. Bara 1 av 1000 patienter med diagnosen alkoholberoende anmäls av läkare till . I en enkät till läkare uppger dessa att 100 gånger fler skulle anmälts om alternativet med körkortprogram hade funnits för denna kategori. Frågan om läkares anmälningsskyldighet har varit uppe till diskussion . I den presenterade utredningen om läkares skyldighet att anmäla olämpliga förare r slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 96 (128) Troligtvis kommer fler läkare att göra anmälan om det finns möjlighet för patienten att få fortsätta köra om denne ansluter sig till programmet med villkorlig körkortsåterkallelse. Det är dock svårt att bedöma hur det skulle påverka antalet personer med alkoholbesvär som får sitt körkort indraget utan att ha dömts för rattfylleri. Det mr år som kommer att dö i trafiken om förslaget genomförs. Någon bedömning av den samhällsbussar ndelen troligtvis blir relativt liten. Om samtliga lastbilar och bussar skulle vara utrustade med alkolås bedöms 3 till 5 r 0-talet.