sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Vänner, släktingar, arbetskamrater, chefer eller univer- sitetslärare är ofta informationskanaler till lediga platser. Den som har invandrat eller den som har varit arbetslös saknar detta kontaktnätverk eller har kontakter som betraktas som irrelevanta på arbetsmarknaden. Svårigheten att få kontakt med personer som jobbar inom specifika branscher eller som har spets- kompetens har varit ett avgörande hinder i mitt sökande. Man kan undra varför dessa problem drabbar just mig. Är det ett objektivt faktum att mina referenser är okända och att mitt kon- taktnätverk är irrelevant? Är det en situation som jag delar med många andra? Oavsett vad det är som orsakar problemen så dök de upp i varje steg av mitt arbetssökande. Jag hade behövt konkret hjälp för att kunna klara mig förbi dessa hinder: Att få kontakt med en kvalifi- cerad samtalspartner för att få reda på vilken kompetensprofil som kan vara intressant i . Någon att diskutera ett kunskapsom- rådes aktualitet bland svenska företag med, någon som kan bedöma var mina kunskaper och erfarenheter kunde komma till nytta. Att få hjälp med att identifiera företag som kunde intressera sig för vad jag erbjöd och med att bedöma den strategiska betydelse som varje företag hade i min framtida karriär. Att underlätta kontakten med nyckelpersoner som var kapabla att bedöma om mitt förslag var värdefullt och som hade förmåga att påverka eller fatta ett beslut. Jag behövde hjälp när jag utvecklade mitt förslag för att bestämma hur långt projektet skulle vara, vad priset skulle vara och hur det skulle presenteras. Jag tycker att jag också behövde träffa andra in- vandrare som hade blivit framgångsrika, för att lyssna på deras historier och därigenom få inspiration och motivation. Do it the AMS way Vilken chans tror du att du har att få jobb genom att svara på an- nonser?, frågar mig min handläggare. Ingen, svarar jag. All hjälp som jag skulle ha behövt från Arbetsförmedlingen ... Hur många annonser har du svarat på ?, frågar han. Ingen, säger jag. Du måste skicka brev med ansökan, säger han strängt och ger mig en blankett som jag måste använda för att redovisa att jag har svarat på platsannonser. Det här exemplet illustrerar den totala brist på acceptans för mitt eget sätt att söka jobb som jag mötte från AF:s sida. Varje gång jag förklarade min strategi för olika förmedlare fick jag skeptiska blickar och misstänksamma kommentarer. Slutligen meddelade de sitt beslut: jag hade tillstånd att söka jobb på mitt eget sätt, men bara om jag fortsatte att svara på platsannonser. Dess- utom skulle de inte hjälpa mig med mitt eget sökande. De kunde inte eller visste inte hur de skulle hjälpa mig. Förmedlarna uppvi- sade subjektiva och otydliga kriterier för vilket sätt att söka jobb som är godtagbart och vad aktivt sökande innebär. Detta präglade mitt förhållande med förmedlarna och dök upp i andra situationer. diskuterade jag med mina förmedlare om den situation som beskrivs ovan. Jag ifrågasatte deras brist på acceptans och hjälp till mitt val. Då drabbades jag av förmedlarnas totala oförmåga till kritisk självgranskning. I de flesta fall kände de sig attackerade, accepterade inte kritik av den service de erbjöd och slog tillbaka genom att påminna mig om mitt ansvar och mina plikter som arbetssökande. De var oförmögna att se kritiskt på sin arbetspro- cess och de saknade den nödvändiga empatin för att kunna förstå de sökandes situation och identifiera deras behov. Arbetslös eller företagare? Arbetsmarknaden har ändrats och följaktli- gen ändras sätten som man försöker komma in i den. Det är svårt att se skillnaden mellan att söka jobb och att bilda företag. Trots detta reserverar förmedlarna rätten att bestämma om man är en ar- betssökande eller en potentiell företagare. En av dem tyckte att mitt sätt att söka jobb innebar att jag behövde bilda ett företag. All hjälp som jag skulle ha behövt från Arbetsförmedlingen ... Därmed borde jag söka finansiering hos en bank och inte hjälp hos AF. De subjektiva åsikterna borde inte bara ifrågasättas utifrån ett konceptuellt synsätt utan också på grund av deras konsekvenser för den arbetssökande. De tar död på entreprenörsanda och ambitiösa visioner. Att hjälpa eller att kontrollera? AF har en dubbel funktion; att hjälpa till i arbetssökandet och att kontrollera att de arbetssökande aktivt söker jobb. För att tydlig- göra detta kan man säga att AF har skyldighet att informera a-kas- san om arbetssökanden genomför ett aktivt sökande, vilket kan användas av a-kassan som grund för att begränsa eller avbryta ersättningen. Förmedlarnas dubbla roll av hjälp och kontrollant, sammantaget med deras subjektiva åsikter om hur man borde söka jobb, födde en känsla av rädsla och misstro mot min förmedlare hos mig. Det är svårt att vara öppen och ärlig och känna sig fri att be om hjälp när man ska hjälpas och kontrolleras av en och samma person, som grundar sina beslut på subjektiva kriterier. Den situationen gjorde att jag kände mig misstänkt för ett brott som jag inte hade begått och förnedrad av förmedlarnas paternalistiska förhållningssätt. En positiv konsekvens av att förklara för 10 olika förmedlare vad min magisteruppsats handlade om var en utveckling av min peda- gogiska förmåga. En akademiker behöver kunna diskutera sin stra- tegi, sin kompetens och sin framtid med någon som förstår den och som kan ge råd och leda. Jag tycker inte att förmedlarna behö- ver vara specialister. Men jag tycker att de borde vara en länk mel- lan sökanden och specialister som befinner sig inom företag, uni- versitet och offentliga organisationer. Förhållandet mellan sökan- den och AF bör inte sluta vid förmedlarens skrivbord. AF borde vara en länk mellan den marginalisering som man upplever som arbetslös och resten av samhällets spektrum. All hjälp som jag skulle ha behövt från Arbetsförmedlingen ... Jag ville sikta högt. efter att jag hade kommit till ville jag arbeta som konsult, Det vill säga berätta för svenska företag hur de kan göra saker och ting på ett bättre sätt. Det låter för djärvt. Jag tycker att det gick bra för mig. Förmedlarna har ibland personliga åsikter om var man borde sikta. De tvingar dig att sikta neråt. Du har ett jobb, sa min förmedlare exalterat när jag hade skaffat ett okvalificerat jobb som handlade om att göra ett repetitivt och monotont manuellt arbete. Nej, svarade jag, det är ni som har en arbetslös mindre. Jag kände att jag satt på någon annans plats. Jag tänkte att det borde finnas någon person som av någon anledning inte kunde skaffa något annat jobb än det jobbet. Men det var jag som satt där. Att utföra ett arbete som är mycket mindre kvalificerat än det som man har kompetens för gör att man känner sig deprimerad och utan självförtroende. Detta innebär ett stort hinder för att vara kre- ativ och ambitiös i sitt sökande efter arbete. Här ovan berättade jag att jag skulle ha uppskattat att få träffa andra invandrare som hade blivit framgångsrika, för att få inspira- tion. AF tyckte däremot att det bästa sättet att inspirera var att samla arbetslösa invandrare så att de skulle kunna berätta sina hi- storier varandra. Det är fortfarande plågsamt för mig att komma ihåg det mötet. Vi var 20 deprimerade och nedslagna personer som berättade om sina misslyckanden för varandra och riktade sin kla- gan mot ingenting. Jag fick höra vissa meningar från förmedlarna som jag inte tycker är lämpliga för en tjänsteman som levererar en seriös och professio- nell tjänst. Vissa sentenser är bara meningsfulla om de rymmer ett klart begrepp inom sig, dvs. vad de innebär i en visst sammanhang. Att säga du måste knacka på dörrarna är bara meningsfullt om man vet vem som ska öppna dörren, vad den personen behöver och vad man har att erbjuda. Något liknande händer med meningen man måste marknadsföra sig. Självmarknadsföring är ett koncept All hjälp som jag skulle ha behövt från Arbetsförmedlingen ... som man lär sig, såsom man lär sig grundkunskaper i marketing. Det är ett sätt att styra sin karriär. Att marknadsföra sig och att knacka på dörrarna är inte att erbjuda sig själv som en leende för- säljare. Det handlar om att själv skapa sin egen karriär, utveckla vad man har att erbjuda och välja ett sätt att presentera sig. Det är en process som kräver kunskap och, självklart, hjälp. Att fiska med nät Min förmedlare trycker på sin musknapp och systemet matchar min kompetens med de lediga jobb som finns. Skrivaren spottar ut tre blad som han ger till mig. Det här mekaniska sättet att leta efter jobb gör ingen analys av platsannonserna. En annons måste tolkas och i de flesta fall finns den viktigaste informationen mellan raderna. När man väljer en platsannons måste man förstå informa- tionen om företaget, om arbetsuppgifterna och om de kvalifikatio- ner som arbetet kräver. Det är det enda sättet att kunna välja de jobb som man har större chanser att få och att förmedla informa- tion om sig själv i brevet och meritförteckningen som blir intres- sant för arbetsgivaren. AF:s insatser under mitt arbetssökande var inte till någon hjälp, utan en begränsning av mina möjligheter att själv söka jobb och en tung belastning. AF respekterade aldrig mitt beslut att välja ett eget sätt att söka jobb. Dessutom saknade AF förmåga att se mitt hjälp- behov och att bistå med hjälp när jag bad om det. AF använde sin tvångsmakt som kontrollmyndighet för att tvinga mig att söka jobb på ett enda sätt, som är dömt att misslyckas, dvs. att vänta på att en platsannons ska dyka upp och svara på den genom ett brev. Hjälpen från AF började och slutade vid arbetsförmedlarens skrivbord, och fungerade aldrig som länk till en person eller plats där jag kunde diskutera, ställa frågor eller få råd. Jag har kritiserat förmedlarna men det borde förtydligas att jag inte refererar till enskilda personer utan till en roll som inom ett system är avsedd att leverera en viss tjänst. Sammanfattningsvis har jag sagt att förmedlarna framförde subjektiva och oklara åsikter om vilket sätt att söka jobb som är godtagbart och vad All hjälp som jag skulle ha behövt från Arbetsförmedlingen ... aktivt sökande innebär. Att deras dubbla roll som hjälp och kon- trollant skapade ömsesidig misstro och begränsade möjligheterna att identifiera behov och att ge hjälp. Att de uppvisade en total oförmåga till kritisk självgranskning, inte accepterade kritik av den service de erbjöd och på det hela taget upprätthöll ett paternalis- tiskt förhållningssätt. Men det är också rättvist att framhålla att vissa förmedlare gav mig råd och hjälp utanför deras arbetsuppgifter. Till exempel kon- taktade och rekommenderade en förmedlare mig till personer inom sitt privata kontaktnätverk. Men som sagt, i sådana fall var det ty- värr enskilda personer och inte ett system eller en process som lyckades ge mig betydelsefull hjälp. Invandrade akademiker är en grupp, men var och en är också en individ. I det sammanhanget bör AF acceptera att det finns många olika sätt att söka arbete på, framför allt för akademiker, och att varje individ har rätt att välja det sätt som man anser vara mest framgångsrikt. Alla har rätt att få hjälp att utveckla en egen väg in i arbetsmarknaden. AF:s roll borde inte vara att bestämma hur man ska söka jobb utan att identifiera vilka behov man har i sitt sökande och att ge en lämplig och betydelsefull hjälp i varje fall. AF borde vara en länk mellan den marginalisering som man upplever som arbetslös och resten av samhällets spelrum. Den borde vara den bro som erbjuder kontakt, information, råd och inspiration mellan den arbetslöse och universitet, företag, offentliga myndigheter och andra invandrade akademiker som, , har vandrat hela vägen fram till att bli en del av . 8Internmigration bland invandrade familjer Ett sätt att hitta rätt på arbetsmarknaden? Internationell migration är ett fenomen som blir allt mer omfat- tande och det är ingen tillfällighet att det har varit föremål för många nationella och internationella forskningsstudier . Forskningsområdet kallas immigrationsekonomi (eng. Economics of Immigration) och omfattar vanligtvis tre pro- blemområden: ekonomiska faktorer som bestämmer vilken typ av arbetskraft som immigrerar till ett visst mottagarland, immigra- tionens effekter på både mottagarlandets och ursprungslandets ekonomi och det område vilket denna studie tillhör, nämligen frå- gan om immigranternasTPF2FPT ekonomiska situation i det nya landet i termer av sysselsättning och inkomstutveckling. Det är viktigt att notera att denna forskning endast beaktar utbudssidan av arbets- marknaden, dvs. vad individerna själva presterar. Faktorer på efter- frågesidan, såsom strukturell diskriminering och segregering på arbetsmarknaden tas inte hänsyn till på ett systematiskt sätt i denna forskning. Det är allmänt känt att politiska beslutfattare i har visat stort intresse för huruvida utlandsfödda i är integrerade på arbetsmarknaden.TPF3FPT Denna uppgift ter sig komplicerad om man inte har en bredare förståelse för de faktorer som påverkar utlandsföd- das ekonomiska situation. I synnerhet när dessa ofta används av politiker och beslutsfattare på olika nivåer, samt forskare, som in- dikatorer på huruvida en viss invandringspolitik, eller integrations- politik, är framgångsrik.TPF4FPT Det innebär att forskningsresultaten 1TP PT Föreliggande rapport är en sammanfattning av (2004). Jag skulle vilja tacka de los för värdefulla synpunkter och förslag till förändringar av rapporten. 2TP PT Immigranter definieras här som personer mantalsskrivna i men födda i ett annat land. Jag kommer också att använda ordet invandrade i samma betydelse. 3TP PT Se t.ex. rapporten från Integrationspolitiska maktutredningen (2004). 4TP PT Det är viktigt att påpeka att ekonomisk integration, t.ex. att utlandsfödda har samma sysselsättningsnivå eller inkomstnivå som infödda svenskar, inte nödvändigtvis behöver Internmigration bland invandrade familjer och de perspektiv som väljs utgör ett viktigt underlag för vilken typ av invandringspolitik eller integrationspolitik mottagarländerna, i vårt fall, väljer att bedriva. En av de faktorer som ofta studeras inom immigrationsekonomi är utvecklingen av inkomsten bland utlandsfödda. Visserligen finns det även andra faktorer av intresse som t.ex. sysselsättningsgrad och segregeringsgrad på arbetsmarknaden, men inkomsten och dess utveckling är särskilt intressant eftersom den kan ses som en användbar proxy för den sammansatta situationen på arbetsmark- naden. Exempelvis kan utlandsfödda ha samma sysselsättningsgrad som infödda men att de kan vara hänvisade till låglöneyrken. Ett annat argument är att inkomst anses vara en mänsklig rättighet; alla (arbetsföra) människor skall kunna försörja sig på inkomst från eget arbete. De flesta nationalekonomiska studier pekar på att nyanlända ut- landsfödda erhåller lägre inkomster än jämförbara infödda.TPF5FPT En för- till de lägre inkomsterna, som ofta framförs, är att mänsk- ligt kunnande, så kallad humankapital, är svårt att förflytta från ett land till ett annat eller att nyanlända utlandsfödda saknar, enligt denna förklaring, de färdigheter som värdesätts av arbetsmarkna- den i det nya landet. Det kan handla om bristen på kunskaper i värdlandets språk och/eller att utbildningen eller yrkeserfarenheten är införskaffad i andra länder än värdlandet, företrädesvis i ursprungslandet. Det kan också handla om att utlandsfödda perso- ner inte har tillräcklig kunskap om arbetsmarknadens funktionssätt och andra institutionella förhållanden. Men, enligt samma förklar- ing kommer dessa utlandsfödda i takt med vistelsetiden i det nya landet att anpassa sina färdigheter och/eller skaffa sig värdlandets specifika mänskliga kapital, erfarenheter och relevant kunskap av betydelse för deras sysselsättning och därmed deras inkomstut- veckling i det nya landet. Enligt denna förklaring kommer med andra ord utlandsfödda personer att uppnå en inkomstnivå motsva- rande infödda individer efter viss tids vistelse (se Chiswick, 1978). Svenska undersökningar gjorda på datamaterial visar att utlandsfödda i i genomsnitt har lägre inkomster, och i högre grad är arbetslösa, än jämförbara infödda innebära att utlandsfödda är integrerade i samhället i andra avseenden, t.ex. politiskt eller socialt. 5TP PT Se t.ex. Chiswick (1978) och Borjas (1985) vad gäller och Aguilar & (1991), (1994) och m.fl. (2000) vad gäller . Internmigration bland invandrade familjer svenskar.TPF6FPT Det som är gemensamt i dessa undersökningar är att ingen enskild grupp når de inföddas inkomster, inte ens efter deras ankomst.TPF7FPT Det finns dock skillnader mellan grupper av personer födda i olika ursprungsländer. Personer födda i de nor- diska och västeuropeiska länderna verkar i viss utsträckning klara sig bättre på arbetsmarknaden än gruppen som är födda i ett utom- europeiskt land. Detta trots att den sistnämnda gruppen visar den kraftigaste inkomstökningen i takt med vistelsen i . Dessa undersökningar visar att skillnaderna i inkomstutveckling och därmed inkomstgapet mellan utlandsfödda och infödda svens- kar kan bero på ett flertal faktorer. Det kan bero på att olika grup- per av utlandsfödda har olika förutsättningar vad gäller så kallade icke observerbara faktorer, såsom kvalifikationer, talang eller pro- duktivitet. Det kan även bero på skillnader i så kallade observerbara faktorer, såsom utbildning, ålder eller sysselsättningsgrad i boende- regionen. Ytterligare en förklaring kan vara att grupper födda i olika ursprungsländer stöter på olika typer av barriärer vid an- komsten och under etableringsfasen. För vissa grupper kan dessa barriärer bli bestående medan för andra är de tillfälliga. En sådan barriär kan vara bristande information hos nyanlända utlandsfödda om arbetsmarknaden i det nya landet, i synnerhet vilka de bäst be- talda jobben är och mer intressant, i vilken del av landet dessa arbeten är lokaliserade. Följaktligen kan nyanlända utlandsfödda personer hamna i regioner eller kommuner som ur ett arbetsmark- nadsperspektiv kanske inte är de mest fördelaktiga. Detta kan ha långvariga följder för dessa utlandsföddas chanser att hitta arbete/ sysselsättning som stämmer överens med deras färdigheter och därmed lämpliga eller tillräckliga försörjningsmöjligheter. Natur- ligtvis är inte dessa förklaringar ömsesidigt uteslutande, det är sna- rare sannolikt att de samverkar och därmed gör att det kan skilja sig mellan olika grupper av utlandsfödda. En annan barriär som enbart gäller flyktingar (personer som har kommit av politiska skäl) är den bosättningspolitik som infördes (kallad Hela strategin). Det primära syftet med politi- ken var att undvika koncentration av personer som har kommit till av politiska skäl, dvs. flyktingar, till regioner med redan hög andel utlandsfödda såsom , och och därmed åstadkomma en jämnare geografisk spridning av dem. I praktiken togs dock ingen hänsyn till arbetsmarknadssituationen i 6TP PT För en sammanfattning av svenska studier se Arai m.fl. (1999). 7TP PT Se t.ex. (2004). Internmigration bland invandrade familjer placeringsregionerna även om det ingick i den ursprungliga planen. Tillgången på lediga bostäder spelade istället den avgörande rollen för var i landet flyktingarna placerades.TPF8FPT Detta innebar att valet av boenderegion för den enskilde flyktingen gjordes av myndighe- terna, och det är rimligt att tro att många nyanlända flyktingar hamnade i regioner eller kommuner med låg sysselsättningspoten- tial och därmed fick de ett ogynnsamt utgångsläge. Även om Hela strategin formellt frångicks 1989 spelar tillgången på le- diga bostäder, och inte en gynnsam arbetsmarknadssituation och tillgång till arbete, fortfarande stor roll för var i landet nyanlända flyktingar skall bosätta sig. Här finns det flera exempel där boen- depolitiken går före arbetsmarknadschanser. Storstadsregionerna, där jobben finns och där chanserna är större att hitta rätt eller lämpligt jobb, är inget val för nyanlända flyktingar eftersom där råder brist på bostäder.TPF9FPT Mot denna bakgrund finns det skäl att förvänta sig att den geo- grafiska rörligheten, dvs. internmigration inom värdlandets gränser är en aspekt som har betydelse för utlandsföddas inkomstutveck- ling i allmänhet och flyktingarnas inkomstutveckling i synnerhet. Det är med andra ord sannolikt att utlandsfödda, och då speciellt flyktingar, tjänar på att flytta inom det nya landets gränser relativt snart efter ankomsten till i det här fallet . Syftet med denna studie är således att undersöka huruvida internmigration eller flytt bland utlandsfödda i påverkar deras totala årliga inkomst. En ökad inkomst kan då tolkas som tecken på att utlandsfödda ini- tialt hamnat i regioner där arbetsmarknadens behov illa matchar deras kompetens eller kunnande och därmed har begränsade chan- ser att komma in på arbetsmarknaden. Dessutom om denna in- komstökning blir mindre för de utlandsfödda som har vistats i det nya landet, dvs. om inkomstökningen av intern migration avtar med vistelsetidens längd, är det ytterligare ett tecken på att argumenteringen ovan är rimlig. Det är också befogat att förvänta sig att den diskuterade inkomsteffekten skiljer sig åt mellan olika grupper av utlandsfödda. För det första kan skillnader vad gäller motiv, arbete eller politik, till invandringen vara relaterad till hur mycket information personen inhämtar i förväg. Personer som invandrar av arbetsmarknadsskäl har möjlighet att inhämta relevant information om värdlandet innan invandringen. 8TP PT För en mer detaljerad beskrivning av Hela strategin se t.ex. (1996) och (1997a, 1997b). 9TP PT Se (2003). Internmigration bland invandrade familjer som invandrar av politiska skäl inte har samma möjlighet eftersom målet är att finna en . För det andra kan de nämnda begräns- ningarna angående flyktingarnas valmöjligheter rörande initial bo- enderegion, dvs. resteffekterna av Hela strategin och bostadsbrist i storstadsregioner, göra att inkomsteffekterna av flytt för denna grupp skiljer sig från andra grupper av utlandsfödda. Undersökningsobjektet i denna studie är familjen eftersom ett beslut att flytta sällan endast berör enskilda individer utan oftast finns även andra inblandade. Därför är det är rimligt att förvänta sig att en flytt involverar minst två individer och beslutet torde beakta detta. Dessutom är familjer intressanta vad gäller flyttbeteende eftersom en familj, jämfört med ensamstående, har svårare att flytta. En ensamstående kan välja att flytta även av andra orsaker än sysselsättningsläget eller inkomsten. En familj å andra sidan torde ha förhållandevis starka ekonomiska skäl för att fatta ett sådant beslut, eftersom man måste ta hänsyn till fler än en persons situa- tion, inte minst barnens. Det är viktigt att nämna att analysen inte utesluter möjligheten att det finns andra viktiga skäl till flytt än ekonomiska. Folk vill kanske flytta av t.ex. klimatmässiga, sociala eller trygghetsmässiga skäl, men det går tyvärr inte att observera den typen av faktorer i de registerdatabaser som denna undersök- ning är byggd på. Med andra ord är intresset i det här fallet fokuse- rat på ekonomiska drivkrafter till flytt och därför blir familjen som underökningsobjekt lämplig. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att användandet av familj som undersökningsobjekt också in- nebär en svaghet: det går inte att säga något om hur eller på vilket sätt enskilda familjemedlemmar (make respektive maka) blir påver- kade av flyttbeslutet. Tidigare studier om utlandsföddas interna migration har i stor ut- sträckning fokuserat på faktorer som bestämmer valet av bosätt- ning. Resultat från Nordamerikanska undersökningar visar olika faktorer av betydelse. De visar bland annat att etnisk koncentra- tion dvs. antalet människor från samma eller liknande etnisk bak- grund är en faktor av stor betydelse för var i landet de utlandsfödda personerna väljer att bosätta sig (Bartell,1989; Bartell & , 1991; Belanger & , 1992 och Zavodny, 1999).