sou · GUB355 · 2007-01-01 00:00:00 — Tillgångar och premieinkomst i försäkringsföretag (mkr ) Not: Kolumnen visar premieinkomsten för egen räkning. Utredningens sammanställning och beräkning. Skillnaden mellan liv- och skadeförsäkringssektorn är betydligt mindre sett till premieinkomster. av de totala försäkringspremierna betalades in till skadeförsäkrings- bolag. för avgiven återförsäkring i skadeförsäkringsbolagen var ca , eller av inbetalda eller till- godoförda för skadeförsäkring. Det finns ett åttiotal försäkringsföretag (försäkringsaktie- bolag, ömsesidiga försäkringsbolag och understödsföreningar) som meddelar livförsäkring och ungefär lika många rikstäckande skade- försäkringsbolag. Tabell 2 och 3 visar fördelningen av tillgångar över de olika associationsformerna i skade- respektive livförsäkrings- sektorn. Strukturen på försäkringsmarknaden SOU 2006:55 Tillgångar i rikstäckande skadeförsäkringsföretag (mkr ) Utredningens sammanställning och beräkning. Som framgår av tabellerna är det på det rikstäckande planet vanli- gare med aktiebolag inom skadeförsäkring än inom livförsäkring där olika ömsesidiga former (understödsföreningar inräknat) dominerar sett till antalet företag. Det kan också noteras att skadeförsäkringsbolagen i genomsnitt är betydligt mindre bolag än livförsäkringsföretagen sett till förvaltade tillgångar. Tillgångar i livförsäkringsföretag (mkr ) Utredningens sammanställning och beräkning. På livförsäkringsmarknaden fanns 19 vinstutdelande livför- säkringsaktiebolag, 14 icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag, 5 ömsesidiga försäkringsbolag och 45 pensionskassor. har två icke-vinstutdelande bolag övergått till vinstutdelande verk- samhet. Med undantag för det största livförsäkringsföretaget, pensionsförsäkring, ömsesidigt, som ensamt står för en femtedel av de totala livförsäkringstillgångarna, återfinns de största livförsäkringsföretagen i gruppen icke-vinstutdelande aktiebolag. Mer än hälften av tillgångarna i livförsäkringssektorn finns i dessa bolag. Majoriteten av de livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst var tidigare – då fondförsäkring inte fick med- delas i ett livförsäkringsbolag – fondförsäkringsbolag. De vinstut- delande aktiebolagen är i genomsnitt betydligt mindre än de aktie- bolag som inte får dela ut vinst. Det finns några större pensions- kassor med tillgångar (Konsument- kooperationens Pensionskassa, Kåpan pensioner försäkrings- förening och Sparinstitutens Pensionskassa), men i övrigt är pensionskassor små livförsäkringsinstitut. De största verksamhetsgrenarna inom skadeförsäkringssektorn är sjuk- och olycksfallsförsäkring, trafikförsäkring, motorfordons- försäkring, hem- och villaförsäkring samt företags- och fastighets- försäkring. Fördelningen av mellan de olika försäkrings- grenarna framgår av tabell 4. Sista raden i tabellen visar andelen för respektive försäkringsgren av den totala summan skadeförsäkringspremier. Den visar att sjuk- och olycksfallsför- säkring är den största verksamhetsgrenen mätt i premieintäkt. Inom parentes anges andelen som betalats till aktiebolag respektive ömsesidiga försäkringsbolag. Aktiebolagen dominerar bland de olika delmarknaderna; mellan av premi- erna betalas in till skadeförsäkringsaktiebolag. Den största delmarknaden för ömsesidiga försäkringsbolag är hem- och villa- försäkring där ömsesidiga försäkringsbolag står för av marknaden. Premieintäkt i skadeförsäkringsverksamhet (mkr ) Not: Andel anger respektive verksamhetsgrens andel av den totala premieintäkten. Utredningens sammanställning och beräkning. Delmarknaderna inom skadeförsäkringssektorn präglas av en hög marknadskoncentration (se tabell 5). Det marknadsledande bolaget i respektive delmarknad har minst en tredjedel av marknaden och de fem största bolagen tar in av premierna. Premieintäkt i skadeförsäkringsverksamhet () Utredningens sammanställning och beräkning. Livförsäkringsmarknaden kan något förenklat delas in i verksam- hetsgrenarna pensionsförsäkring, grupplivförsäkring (dödsfalls- försäkring) samt sjuk- och olycksfallsförsäkring. var de totala premieinkomsterna , vilket motsvarar av BNP. Tabell 6 visar fördelningen av pre- mieintäkter för de tre verksamhetsområdena i de olika associations- formerna . Pensionsförsäkring definieras i tabellen som individuell livförsäkring, fondförsäkring, tjänstepensionsförsäkring samt gruppensionsförsäkring. Som tabellen visar är marknaden för pensionsförsäkring den i särklass största livförsäkringsmarknaden – av premieintäkterna i livförsäkringsföretag kommer från pensions- försäkringsavtal. Eftersom pensionsförsäkring innefattar indivi- duell livförsäkring kan en viss del av premieinkomsterna i tabellen utgöras av rena riskprodukter såsom dödsfallsförsäkring. Indivi- duell livförsäkring utgör dock endast av de totala premieinkomsterna för pensionsförsäkring och det är relativt ovanligt att ren dödsfallsförsäkring tecknas på individuell basis. Tabell 6 Premieinkomst i livförsäkringsverksamhet (mkr ) Andel av summa livförsäkring Not: Inom parentes anges andelen premieinkomst av totala premieinkomster för varje verksamhetsgren. Pensionsförsäkring är individuell livförsäkring, individuell och gruppbaserad fondförsäkring samt tjänste- pensionsförsäkring inklusive gruppensionsförsäkring. Grupplivförsäkring inkluderar tjänstegrupplivförsäkring. Utredningens sammanställning och beräkning. Premieinkomsterna från pensionsförsäkring är relativt jämnt för- delade mellan vinstutdelande och icke-vinstutdelande aktiebolag, vilka står för mellan vardera av marknaden, medan ömsesidiga försäkringsbolag har en något mindre del. Pensionskassorna står för en liten del, , av pensionsförsäkringsmarknaden. Av de totala livförsäkringspremierna står grupplivförsäkring och sjuk- och olycksfallsförsäkring för . Dessa marknader präglas av hög marknadskoncentration – de fem största företagen i grupplivförsäkringsmarknaden stod för av premieinkomsterna i grupplivförsäkringsmarknaden och motsvarande siffra för sjuk- och olycksfallsförsäkringsmarkna- den var . Värt att notera är att de fem största företagen i sjuk- och olycksfallsförsäkringsmarknaden är icke-vinstutdelande aktiebolag och att sammanlagt av premieintäkterna i sjuk- och olycksfallsförsäkring går till denna grupp företag. Pensionsförsäkringsmarknaden rymmer flera delmarknader och är inte en lika homogen marknad som de i skadeförsäkringssektorn eller grupplivförsäkrings- och sjuk- och olycksfallsförsäkrings- marknaden. Marknadskoncentrationen är därför betydligt lägre. av pensionsförsäkringspremierna går till de fem största företagen på marknaden. Som framgått kan pensionsförsäkringsmarknaden delas in i flera, överlappande, delmarknader. En pensionsförsäkring kan tecknas av den enskilde eller följa av anställning och avtalet kan vara utformat som en traditionell försäkring med garanterade belopp eller fond- försäkring. Den privata livförsäkringsmarknaden och tjänstepensionsförsäkringsmarknaden Tjänstepension betalas som beskrivits ovan av arbetsgivaren och är obligatorisk för dem som omfattas av kollektivavtal i . Den vanligaste formen för att trygga tjänstepensionsutfästelser är tjänstepensionsförsäkring i livförsäkringsbolag och understöds- föreningar. av det totala tjänstepensions- kapitalet tryggas i försäkringsföretag. Resterande andel av tjänste- pensionskapitalet tryggas i stiftelser och bolagens egna balans- räkningar med kreditgaranti. Marknaden för tjänstepensionsförsäkring utgör en betydande del av livförsäkringssektorn. Tillgångarna som förvaltas för tjänste- pension hos försäkringsbolagen och pensionskassorna svarar för av det totala livförsäkringskapitalet. Diagram 1 visar livförsäkringsbolagens premieinkomster ifrån privat pensionsförsäkring och tjänstepensionsförsäkring samt Stockholmsbörsens utveckling. ökade premieinkomsterna snabbt i både tjänstepensionsförsäkring och privat pensionsförsäkring, mycket tack vare en kraftigt ökad nyteckning. Premieinkomsterna för privat pensionsförsäkring växte snabbast – sannolikt som en effekt av det ökade sparintresset till följd av den starka uppgången på Stockholmsbörsen – och stod för av de totala premieinkomsterna från pensionsför- säkringsprodukter. har andelen premieinkomster från privat pensionsförsäkring fallit tillbaka i takt med att aktie- priserna har gått ned. Nivån på premieinbetalningarna till tjänste- pensionsförsäkring har däremot varit relativt stabil under detta decennium. Diagram 1 Premieinkomst i privat pensionsförsäkring och tjänstepensionsförsäkring (mkr –2003) Not: Reala värden uttryckta priser. Stockholmsbörsen visar genomsnittet av det samlade börsvärdet för samtliga noterade aktiebolag under respektive år (far). Källa: och Exchanges. Tabell 7 ger en ögonblicksbild av premiefördelningen mellan associationsformerna 2004. som arbetsgivaren betalar för att trygga tjänstepensionen åt sina anställda står för av pensionsförsäkringsinkomsterna i livförsäkringsföretagen. För vinstutdelande bolag är privat pensionsförsäkring den viktigaste inkomstkällan, men för de övriga associationsformerna dominerar tjänstepensionsförsäkring. Ömse- sidiga försäkringsbolag och pensionskassor meddelar så gott som uteslutande tjänstepensionsförsäkring. Tabell 7 Premieinkomst i pensionsförsäkringsverksamhet (mkr ) Not: Inom parentes anges andelen premieintäkter av totala premieinkomster för varje verksamhetsgren. Utredningens sammanställning och beräkning. Arbetsmarknadsparterna har valt olika juridiska former för olika kollektivavtalsområden. För privatanställda tjänstemän finns det ömsesidiga försäkringsbolaget pensionsförsäkring, för privatanställda arbetare de icke-vinstutdelande livförsäkringsaktie- bolagen och (ägda av och LO), för statligt anställda Kåpan pensioner försäkringsförening, för kommunalanställda det icke-vinstutdelande livförsäkringsaktie- bolaget (numera ägt av ömsesidig livförsäkring, FKF och ) och för de kooperativt anställda understödsföreningen . Tjänstepensionsmarknaden utmärks av specialisering och en hög marknadskoncentration. De två största aktörerna, och , står tillsammans för mer än hälften av premieintäkterna, och de fem största bolagen tar in av alla tjänste- pensionspremier. De bolag som dominerar tjänstepensionsmarkna- den meddelar i stort sett uteslutande tjänstepensionsförsäkring. Marknadsstrukturen har sin förklaring i de stora kollektivavtals- baserade pensionsplanernas historiska utveckling och nuvarande utformning. I pensionsplanerna har det föreskrivits vilka institut som har exklusivitetsavtal för tjänstepensionsförsäkring, t.ex. för privatanställda tjänstemän och för privat- anställda arbetare. Sedan slutet av har alla stora kollektiv- avtalsområden ett avtal som ger inflytande till den anställde över förvaltningen för åtminstone en del av tjänstepensionen. Den anställde kan på denna s.k. kryssmarknad välja mellan ett flertal bolag som förvaltare av sin tjänstepension. Benämningen kryss- marknad kommer ifrån konstruktionen där individer väljer försäk- ringsbolag och fonder genom att sätta kryss i angivna alternativ på förtryckta blanketter. Bolagen erbjuder ofta både traditionell livförsäkring och fondförsäkring. Syftet med denna ordning är att främja konkurrensen på tjänstepensionsmarknaden. För dem som inte gör ett aktivt val hamnar emellertid premien i det bolag som traditionellt har tryggat tjänstepensionen enligt det aktuella avtalet. Den privata pensionsmarknaden är mer konkurrensutsatt vilket gör att marknaden också är mindre koncentrerad. De fem största aktörerna står för av de privata premieintäkterna och inget enskilt bolag tar in av pensionspremierna. Fondförsäkringsmarknaden och den traditionella livförsäkringsmarknaden Pensionsmarknaden kan också betraktas utifrån en indelning i en fondförsäkringsmarknad och en marknad för traditionell pensionsförsäkring. Nyteckning i traditionell försäkring och fondförsäkring (mdkr –2004) Not: Reala värden uttryckta priser. Diagram 2 visar nyteckningen i traditionell försäkring och fondför- säkring mellan och . Sedan pensionsförsäkrings- marknaden öppnades för fondförsäkring har utvecklingen för denna avtalsform varit mycket kraftig. Från att ha utgjort ungefär en tredjedel av nytecknade pensionsförsäkringsavtal stod fondförsäkring för av nyteckningen , som Stockholmsbörsen stod som högst . Fallet i nyteckning i fondförsäkring under 2000- talets första år – som aktiemarknaderna vände ned – var ännu snabbare än uppgången. Nyteckningen i traditionell försäk- ring fortsatte däremot att stiga fram för att därefter falla tillbaka. Tabell 8 Premieinkomst i pensionsförsäkringsverksamhet (mkr ) Not: Inom parentes anges andelen premieinkomster av totala premieinkomster för varje avtalsform. Utredningens sammanställning och beräkning. Ungefär en tredjedel av livförsäkringsföretagens pensionsförsäk- ringsinkomster kommer från fondförsäkringsavtal. Sedan försäk- ringsrörelsereformen är det som nämnts tidigare tillåtet även för icke-vinstutdelande aktiebolag och ömsesidiga försäk- ringsbolag att meddela fondförsäkring. Som tabell 8 visar står dock fortfarande vinstutdelande bolag för nästan all fondförsäkrings- verksamhet. Mer än hälften av premieintäkterna ifrån traditionell pensionsförsäkring går till icke-vinstutdelande bolag. Pensions- kassor är som påpekats tidigare enligt gällande rätt förhindrade att meddela fondförsäkring. Överskottet i försäkringsföretag består liksom i andra typer av företag bl.a. av ackumulerade vinster som verksamheten genererat. I försäkringsverksamhet utgörs överskottet närmare bestämt av de medel som finns i företaget utöver belopp som avsatts för att upp- fylla företagets i avtal preciserade åtaganden gentemot försäk- ringstagarna, företagets förpliktelser mot andra fordringsägare samt aktiekapital eller garantikapital. I vinstutdelande liv- och skadeförsäkringsaktiebolag har försäk- ringstagarna ingen rätt att få del av överskott som genererats i verksamheten. Ett vinstutdelande försäkringsbolags åtaganden gentemot försäkringstagaren framgår helt av villkoren i försäk- ringsavtalet. Bestämmelserna om hur överskottet disponeras i sådana försäkringsbolag, t.ex. reglerna om vinstutdelning till aktie- ägarna, överensstämmer nära med bestämmelserna för aktiebolag i allmänhet. Försäkringstagarna i icke-vinstutdelande försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och understödsföreningar har däremot anspråk på företagets överskott. För sådana ömsesidigt bedrivna försäkringsföretag gäller normalt att överskott som genererats och ackumulerats i företagen, och som inte behövs för att täcka fram- tida förluster, skall tillfalla försäkringstagarna i form av återbäring eller på annat sätt. I ömsesidigt bedriven livförsäkringsverksamhet kan nämnda anspråk ofta utgöra en betydande del av den totala förväntade ersättningen. Överskottshanteringen är inte av samma vikt för för- säkringstagaren i ett ömsesidigt bedrivet skadeförsäkringsföretag; ersättningsnivån är inte direkt kopplad till överskottets storlek och i normalfallet har skadeförsäkringstagaren – till skillnad mot livför- säkringstagaren – ingen förväntan om att få ersättning utöver den som följer av bestämmelser i försäkringsavtalet. Utredningen har fått i uppdrag att särskilt uppmärksamma överskottshanteringen i ömsesidigt bedrivna försäkringsföretag som meddelar livförsäkring. Syftet med detta kapitel är att närmare beskriva hur internt genererat överskott uppstår och ackumuleras samt hur det samlade överskottet fördelas i icke-vinstutdelande livförsäkringsaktiebolag, ömsesidiga livförsäkringsbolag och under- stödsföreningar. En person som tecknar en försäkring ingår ett civilrättsligt avtal med ett försäkringsföretag. Avtalet innehåller bestämmelser om försäkringsföretagets och försäkringstagarens skyldigheter och rättigheter. Försäkringstagarens rättigheter består framförallt av ersättningar vid den händelse som försäkringen gäller för. Premien är det pris som försäkringstagaren är skyldig att betala för rättig- heterna. Livförsäkringsavtal är i regel långvariga avtal. Tiden mellan den första premieinbetalningen och den första ersättningsutbetalningen kan vara flera decennier. Det har därför varit ett krav ifrån lagstiftaren att antagandena vid premieberäkningen för livför- säkring skall vara betryggande, dvs. att premien sätts högre än vad tidigare erfarenheter och framtidsbedömningarna egentligen moti- verar, för att bolaget med rimlig säkerhet skall kunna fullgöra sitt åtagande. Överskott uppstår om det verkliga utfallet blir gynn- sammare för försäkringsföretaget än vad som antogs vid premie- beräkningen. Kravet på betryggande antaganden innebär att över- skott i rörelsen normalt kan förväntas uppkomma sett över en längre tidshorisont. Inom tjänstepensionsverksamhet gäller numera att antagandena för premieberäkningen skall vara aktsamma. Detta innebär att pre- mieberäkningen skall grundas på mer realistiska antaganden än vad som tidigare krävts och att ett lägre överskott kan förväntas upp- komma inom tjänstepensionsverksamhet. Försäkringstagarens rättigheter innebär motsvarande skyldig- heter eller åtaganden för försäkringsföretaget. För att kunna full- göra de försäkringsåtaganden som är uttryckta i avtalet gör försäk- ringsföretaget avsättningar på skuldsidan i balansräkningen som kallas försäkringstekniska avsättningar. De försäkringstekniska avsättningarna är en värdering av vad det kommer att kosta före- taget att infria sina försäkringsåtaganden. Även denna värdering skall som huvudregel grundas på betryggande antaganden. Livförsäkringsföretaget är dessutom skyldigt att inneha till- gångar till ett värde som minst motsvarar de försäkringstekniska avsättningarna. Dessa tillgångar kallas skuldtäckningstillgångar och omfattas av placeringsregler. Placeringsreglerna syftar till att säkerställa att tillgångar som motsvarar företagets avsättningar hål- ler en tillräckligt god kvalité. Försäkringstagarna har särskild för- månsrätt i skuldtäckningstillgångarna, vilket innebär att de har företräde framför andra fordringsägare vid en eventuell obestånds- situation. Klassificeringen av försäkringsåtaganden har betydelse för hur överskott genereras och hanteras i livförsäkringsföretag. Avtalets innehåll definierar vad som är företagets åtaganden. Värderingen av dessa åtaganden resulterar i de försäkringstekniska avsättningarna, vilka skall motsvaras av tillgångar som måste uppfylla vissa krav beroende på åtagandenas natur. Vad som av utfallet inte åtgår för att täcka de försäkringstekniska avsättningarna kommer att mot- svara överskott i rörelsen. innehåll har betydelse för uppkomsten av överskott innehåll är således grunden för hur överskott uppkommer. Den del i traditionell livförsäkring som garanterats genom försäkringsavtalet kallas garanterat försäkringsbelopp. När försäkringsföretaget beräknar hur stor premien skall vara för att ett visst garanterat belopp skall erhållas vid utbetalningen måste en mängd antaganden göras om bl.a. framtida avkastning, driftskost- nader samt aktuariella antaganden om dödlighet, sjuklighet och andra riskmått som baseras på försäkringskollektivets karaktär. Det viktigaste antagandet är det om framtida avkastning. Avkastnings- antagandet brukar kallas avtalets garanterade ränta. Kravet om betryggande antaganden innebär att den garanterade räntan sätts lägre än den avkastning som företaget förväntas uppnå. Kapitalför- valtningen är i normala fall den viktigaste resultatkällan i livförsäk- ringsföretagen och är därför den mest avgörande faktorn för upp- komsten av överskott. Ett traditionellt livförsäkringsavtal genererar följaktligen i normalfallet betydande överskott . Värdet av de åtaganden i ett livförsäkringsavtal som är villkorade på vissa tillgångars värdförändringar eller annat försäkringstekniskt resultat och som försäkringstagaren har rätt till enligt bestäm- melser i avtalet kallas villkorad återbäring. Värdeutvecklingen av den villkorade återbäringen är genom avtalsvillkoren kopplad till olika mätbara utfall i försäkringsrörelsen. Återbäringen får emel- lertid inte villkoras på årets resultat. Företaget skall löpande göra försäkringstekniska avsättningar för dessa åtaganden vilket gör att den villkorade återbäringens värdeutveckling direkt kommer att motsvara vilka förändringar i avsättningarna som måste göras. I ett traditionellt livförsäkringsavtal som enbart innehåller bestämmelser om villkorad återbäring utöver ett garanterat belopp uppstår därför i normalfallet inget överskott som försäkringstagaren har anspråk på. Villkorad återbäring kan också uppkomma genom en ensidig utfästelse från företagets sida och är då att se som ett tillägg till det ursprungliga avtalet. När premierna för en fondförsäkring skall beräknas görs inget antagande om avkastningen på försäkringsföretagets tillgångar eftersom värdet på försäkringen är detsamma som andelsvärdet av de fonder försäkringstagaren valt. Överskott kan därför endast uppkomma om andra faktorers utfall blir mer gynnsamma, t.ex. om driftskostnader blir lägre eller dödligheten i kollektivet högre (om det är fråga om en livsfallsförsäkring) än vad som tidigare antagits. Överskottet investeras i så fall vanligtvis för försäkringstagarnas räkning direkt i nya fondandelar. Dessa förhållanden gör att över- skott har en underordnad roll i fondförsäkringsavtal och fondför- säkringstagarna har inte heller någon förväntan om att få någon annan ersättning än värdet av fonderna. I normalfallet saknar även sjuk- och olycksfallsförsäkring avkast- ningsantagande vid premieberäkningen. Avtalet stadgar vanligtvis vilken ersättning som skall utgå vid försäkringsfall och ersättnings- nivån är inte direkt kopplad till hur mycket som ackumule- rats och vilken avkastning dessa gett. Överskott kan då endast upp- stå om aktuariella riskantaganden, t.ex. om sannolikheten för att sjukdom eller olycka skall inträffa, visar sig vara väl försiktiga. Ett sjuk- eller olycksfallsförsäkringsavtal ingås därför i normalfallet utan att försäkringstagaren förväntar sig att få ersättningar utöver de som följer av försäkringsavtalet. Det är således i första hand för traditionella livförsäkringsavtal utan rätt till villkorad återbäring som överskottet har stor betydelse för försäkringens ersättningsnivå. En rätt till del av överskottet föreligger dock alltid – i den mån premierna för försäkringen bidra- git till att något överskott uppkommit – när avtalet är träffat i ett företag som inte får dela ut vinst och om inte annat framgår av för- säkringsavtalet eller bolagsordningen. När uppstår överskott? Om samma antaganden används för att beräkna premien för ett nytt avtal som för att beräkna avsättningen uppstår varken vinst eller förlust i rörelsen premien betalas in. Avsätt- ningsantagandena justeras dock fortlöpande allteftersom förvänt- ningarna uppdateras och förändras. Även förväntningar om ränta, driftskostnader, skatt eller dödlighet varierar som ett livförsäkringsavtal löper. Om tillgångarnas värde inte förändras på motsvarande sätt uppstår vinst eller förlust i rörelsen. I de fall tiden för försäkringsfall är känd minskar osäkerheten om vad det kom- mer att kosta livförsäkringsföretaget att infria sina åtaganden när tiden för utbetalning närmar sig, vilket medför att den inbyggda bufferten i premieberäkningen och den ursprungliga avsättnings- beräkningen realiseras successivt i form av vinst i rörelsen. Om premieantagandena och avsättningsantagandena skiljer sig åt redan från början leder premieinbetalningen genast till en vinst eller förlust i rörelsen. Om mer betryggande antaganden används vid premieberäkningen än vid avsättningsberäkningen leder premie- inbetalningen genast till en vinst i rörelsen och vice versa. 4.3Överskott ackumuleras i konsolideringsfonden Ömsesidigt bedrivna livförsäkringsbolag skall inrätta en konsolide- ringsfond under eget kapital. Årsvinsten skall, till den del den inte genast används för återbäring till försäkringstagarna, avsättas till denna konsolideringsfond.