sou · GUB345d2 · 2007-01-01 00:00:00 — Det betonas att slöjdämnet bidrar till begreppsbildning och be- greppsutveckling även i andra skolämnen – att det exempelvis genom matematiska tillämpningar ger en grund för storleksupp- fattning och förståelse för geometri. Kursplanen för de samhällsorienterande ämnena talar om kun- skapande i ett informationsrikt samhälle. Medier och mediers bud- skap spelar stor roll när människor bildar sina uppfattningar. Eleverna ska bli förtrogna med olika sätt att lära sig samt utveckla insikter i hur olika medier kan användas och hur de påverkar människan och samhället. Genom att orientera sig i olika infor- mationsmiljöer och använda olika informationskällor ska eleverna ges insyn i de möjligheter och problem som IT-samhället medför. Att söka, granska, välja, strukturera, kritiskt värdera, integrera och redovisa information på skilda sätt – i tal, skrift, bild, form, drama, musik och rörelse är centralt i de samhällsorienterande ämnena. Det främjar elevernas orientering och rum och deras konstruerande av egna mönster och bilder av omvärlden, vilka kan användas som red- skap för analys och bedömning av såväl andras tolkningar som egna ståndpunkter. Lokala arbetsplaner, skolledarnas roll Varje kommun ska fastställa en skolplan som visar hur kommunens skolor ska organiseras och utvecklas. Läroplanen, skolplanen och kursplanerna ger sedan utrymme för den enskilda skolans rektor, lärare och elever att anpassa innehåll, organisation och arbetssätt till lokala förhållanden. Planeringen av detta fastställs i skolans arbetsplan. De kommunala skolplanerna och lokala arbetsplaner är doku- ment som tar hänsyn till lokala förhållanden men ska överens- stämma med de övergripande nationella målen. Den ordning som gäller innebär att skolledaren har en högst aktiv roll – dels ett ansvar gentemot kommunens politiska styrdokument, dels att stödja och medverka till den lokala skolutvecklingen. I läroplanen anges de ramar som gäller kring rektors ansvar för skolans resultat. Det pågår en försöksverksamhet att slopa timplanen enligt en förordning SFS 1999:903. Timplanedelegationen är en kommitté Styrning och finansiering av barnkulturen som leder försöksverksamheten som pågår på ca 900 skolor. De kommer att lämna sitt slutbetänkande . 2.2De nationella målens genomslag i statliga myndigheter Under Utbildnings- och finns en rad myndig- heter och statliga stiftelser som på olika sätt har betydelse för barnkulturen. Här tar vi upp några exempel på hur de nationella målen för barn- och ungdomskulturen är inskrivna i reglerings- breven för vissa myndigheter med ett samordnande ansvar på barn- kulturområdet, och vilka konsekvenser det kan få för verksam- heten. har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att särskilt värna om barns och ungdomars: rätt och möjlighet att fritt delta i det kulturella och konst- närliga livet, till kulturupplevelser samt till eget skapande. ska också stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. De två första målen ligger nära Artikel 31 i . Till målen kopplas också ett återrapporteringskrav: skall redovisa inriktning och omfattning på insatser för barn och ungdom. Av redovisningen skall framgå insatser som leder till att kulturens roll i skolan stärks samt insatser som främjar samarbetet mellan det fria kulturlivet, kulturinstitutionerna, förskolan och skolan. skall även tillställa denna redovisning. Det finns dock flera omständigheter som försämrar möjligheterna för att uppnå målet som handlar om barns och ungas eget skapande: saknar en barnkulturstrategi där man bryter ner målen i regleringsbrevet till uppföljningsbara mål. Arbete med att ta fram en sådan strategi pågår enligt uppgift. Styrning och finansiering av barnkulturen har inget aktivt barnkonventionsarbete. Man har inte utbildat personalen i barnkonventionsfrågor och har inte heller gjort interna måldokument som formulerar hur myndig- heten ska arbeta för att medverka till att målen i barnkon- ventionen förverkligas på kulturområdet. arbetar i hög grad med det professionella kultur- livet. Därför blir det lätt så att myndighetens barn- och ung- domsarbete i första hand kommer att handla om att skapa ett bra utbud av kultur för barn – medan det blir svårare att verka för barns eget skapande – eftersom det inte passar in lika lätt i de stödsystem myndigheten förvaltar. Om ska kunna verka för att utveckla arbetet med kultur i skolan behövs ett tydligare uppdrag och bättre möjligheter att samarbeta med skolmyndigheterna. Ett problem när det gäller kultur-i-skolanfrågor är också att främst verkar på den nationella och regionala nivån, medan skolan till stor del är en angelägenhet. har inte fått några särskilda medel för att driva kultur-i-skolanfrågor och har inte heller någon anställd som har till huvuduppgift att driva sådana frågor. ska vara samlande och pådrivande i kultur- miljöarbetet och stödja de regionala museerna i samarbete med . Myndigheten ska också utveckla samspelet mellan den statliga kulturmiljöorganisationen, kommunerna och de centrala kulturarvsinstitutionerna. I myndighetens regleringsbrev nämns varken ordet barn eller skola, men med en generös tolkning kan man se barnen t.ex. i ett mål som allas förståelse, delaktighet och ansvarstagande för den egna kulturmiljön. I en nedbrytning av målen kan man välja att arbeta strategiskt med barnfrågor inom sitt ansvarsområde, men har myndigheten snarare valt att gå motsatt väg. Efter- som inte arbetar direkt mot allmänheten finns det risk att man inte ser möjligheterna i att arbeta strategiskt gentemot de samarbetsparter man har som i sin tur arbetar mer direkt mot barn och unga. har haft en tjänst som skolinformatör, med uppgift att arbeta med kulturarvsfrågor Styrning och finansiering av barnkulturen Ämbetet har bl.a. gett ut en skriftserie för skolan med inriktning på kulturmiljöer och man har också gett ut lärarhandledningar och drivit kulturarvspedagogiska projekt på olika håll i landet. I återrapporteringskraven i myndighetens regle- ringsbrev stod det Vidare skall insatser redovisas som har gjorts för att stödja det arbete som görs på lokal och regional nivå, särskilt hos de regionala museerna och i skolan. regleringsbrev ströks detta och efter det togs också tjänsten som skolinformatör bort. I regleringsbrev finns varken de kulturpolitiska målen eller inskrivna. I den nationella ungdoms- politiken finns dock de kulturpolitiska målen med. Uppföljningen av ungdomars möjligheter att delta i kulturlivet och att skapa själva ska göras av , som rapporterar till Utbildnings- och , med kopia till . Under verksamhetsgrenen Fritid och föreningsliv är målet i regleringsbrev att stärka ungdomars delaktig- het och inkludering i samhället genom bidragsgivning till ungas egen organisering samt stöd till metodutveckling inom ungas fri- tids- och kulturliv. Myndigheten har inga öronmärkta pengar till kultursatsningar för, av och med ungdomar. stöttar kommunerna i deras ungdomspolitik, genom metoder, verktyg och kunskap. Bland annat erbjuder man kommunerna en webbenkät om ungdomars levnadsvillkor, den s.k. LUPP-undersökningen. bidrar med erfaren- hetsspridning, konferenser och möten på olika teman, t.ex. för- eningslivets roll i lokalsamhället. ska öka omfattningen och effektiviteten av sådana åtgärder som stärker ungdomars levnadsvillkor genom att: bygga upp och förmedla kunskap föra dialog med myndigheter, andra nationella aktörer och ungdomar Styrning och finansiering av barnkulturen 2.3Statliga myndigheter på skolområdet Avsnittet ger en beskrivning av vilka myndigheter som driver frågor av betydelse för barns och ungas liv i skolan. Först och främst gäller det och Myndigheten för skolutveckling. Vad står i deras regleringsbrev och vilka särskilda uppdrag har funnits med inriktning på kultur ? En kort historik om nationella satsningar med direkt anknytning till området tycker vi känns angeläget att göra. Ett nytt sätt att arbeta med kultur och estetiska frågor tar att genomföra. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Skol- verket ska följa upp och utvärdera skolväsendet, förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen, se över kursplaner och betygs- kriterier samt sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med utbildningsinspektion, uppföljning och utvärdering. Som mål för verksamhetsområdet och ungdomsutbildning gäller: Öka andelen elever som når målen för utbildningen. skall redovisa en samlad bedömning av hur myndig- heten har bidragit till måluppfyllelsen inom verksamhetsområdet. Bland övriga mål och återrapporteringskrav anges bl.a. att Skol- verket ska redovisa resultaten av fördjupade analyser avseende dels utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i segregerade om- råden, dels barn och ungdomar som anländer till sent eller till individuella program i gymnasieskolan. skall även arbeta i enlighet med de förslag till handi- kappolitiska etappmål som verket redovisat till regeringen i sep- tember 2002. Aktionsgruppen noterar särskilt att skall redovisa myndighetens arbete med att integrera FN:s konvention om barnets rättigheter i sin verksamhet. Bland nya uppdrag gäller att inom sitt ansvarsområde ska följa upp delar av ungdomars levnadsvillkor avseende mål som anges i prop. 2004/05:2 (Makt att bestämma – rätt till välfärd). uppmanas även att redovisa kartläggning och analys av utbildningssituationen för de nationella minoriteterna. Styrning och finansiering av barnkulturen Utbildningsinspektionernas mål är att varje kommun och dess förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och skolor ska omfattas av inspektion . Varje skola är skyldig att ta fram en kvalitetsredovisning som är en resultatmätning av måluppfyllelsen enligt läroplanen. Skolan ska analysera och bedöma sin egen måluppfyllelse och ta fram åtgärdsförslag. De fristående skolorna har samma skyldigheter. I samband med införandet av den nya skollagen är även förskolan skyldig att kvalitetsredovisa. har utformat ett nationellt kvalitetsindikatorssystem – BRUK3 för kommunernas arbete med uppföljning och utvär- dering av lokala arbetsplaner och lokala kursplaner. BRUK är ett omfattande system som ska kunna användas av såväl den enskilda förskolan, skolan som kommunen. Att ge en detaljerad beskrivning av BRUK är invecklat. Kort beskrivet finns det kvalitetsindikatorer för både förskolan och som i sin tur är indelat i indikatorområden och delområden. Alla indikatorer är kopplade till skolans styrdokument och till lagar som t.ex. kommunallagen och bibliotekslagen. Skolorna måste inte använda BRUK, utan det ska snarare ska ses som ett möjligt arbetsverktyg. Tanken är att man väljer något område att arbeta med mer kvalitetsmässigt, och BRUK kan vara en hjälp vid en första kartläggning av området. Enligt har BRUK använts till en stor del av för- skolorna som ett led inför deras satsningar på kvalitetsarbete. För förskolan finns det under indikatorområdet pedagogisk verksamhet och delområdet utveckling och lärande en hel del om barns uttrycksformer och arbetet med språk, bild och form, musik, rörelse, drama och rollek. Under indikatorområdet personal framhålls kompetensutveckling av förskollärare eller barnskötare. För finns motsvarande kvalitetsindikatorer för este- tiska lärprocesser, fast inte i lika stor utsträckning. Under indika- torområdet pedagogisk verksamhet finns kreativitet och skapande verksamhet och användning av skolbibliotek. Tillgång till skol- bibliotek finns under indikatorområdet materiella resurser och del- 3 Bedömning Reflektion Utveckling Kvalitet. Uppgifterna är hämtade från Myndigheten för skolutvecklings webbsida. Från övertogs BRUK av Myndigheten för skol- utveckling från . Styrning och finansiering av barnkulturen området läromedel/pedagogiska hjälpmedel. Om det saknas någon relevant kvalitetsindikator har den enskilda skolan rätt att utforma den. Vid granskning av estetiska läroprocesser är problemet inte huruvida det saknas läroplansformuleringar eller kvalitetsindika- torer. Det tycks snarare vara en fråga om strukturella faktorer (t.ex. antal elever, tillgång på utbildad personal, ändamålsenliga lokaler) och processuella faktorer (arbetssätt, pedagogik m.m.), skolhuvud- männens intresse för frågorna samt uppföljning av desamma. övertogs BRUK av Myndigheten för skol- utveckling. Om detta innebär att indikatorerna inte kommer att finnas med vid kvalitetsgranskning har vi inte kunnat få svar på. De estetiska ämnena visar sig sällan vara inkluderade i inspek- tionsverksamheten. Ambitionen är att titta på om skolan uppfyller kravet på en allsidig undervisning, där både olika uttrycksformer och strikt traditionella kärnämnen ryms. Men enligt en företrädare för inspektionsverksamhet har uppgiften ett alltför brett fokus som innebär att de estetiska ämnena inte hinns med. regleringsbrev föreskriver att inspektionen ska gälla kunskapsutveckling i läsning och matematik och inte språk- utveckling som är ett mycket bredare begrepp. På Myndigheten för skolutveckling diskuteras en uppföljning för att se hur pass i bruk BRUK är. Kanske skulle en eventuell revi- dering kunna ge mer plats till ett kulturfokus. Myndigheten har sedan den bildades tagit över uppgift att stimulera utvecklingsarbetet med kultur i skolan. Regle- ringsbrev 2005 för Myndigheten för skolutveckling skriver bl.a. följande av relevans för detta sammanhang: anger bland mål för verksamhetsområde Barn- och ungdomsutbildning att myndighetens insatser särskilt ska fokuseras på följande nationellt prioriterade områden: utbildningsvillkor för barn och ungdom i segregerade områden, basfärdigheter i språk, läs- och skrivutveckling, samt matematik och jämställdhet. Under punkten övriga mål och återkopplingskrav uppmanas myn- digheten att redovisa bl.a. hur myndigheten beaktar FN:s barnkon- vention om barnets rättigheter i myndighetens arbete, särskilt vad Styrning och finansiering av barnkulturen gäller barns rätt till inflytande samt insatser för att främja utveck- lingen och användandet av IT i förskola och skola. Regleringsbrev 2005 förespråkar samverkan med följande myn- digheter: , , Special- skolemyndigheten, Sameskolstyrelsen, Internationella program- kontoret för utbildningsområdet och . Myndigheten för skolutveckling fick ett nytt kultur- uppdrag, och avser att skapa en kontinuitet i tänkandet att estetiska lärprocesser bör vara en del i hela skolans kunskapsuppdrag. In- satsen finns inte inskriven i nuvarande regleringsbrev. Uppdraget innefattar att ta tillvara erfarenheter från regeringens tidigare satsningar på Kultur i skolan. I direktiven för det nya uppdraget står det att kreativa arbets- former och läroprocesser ska vara en del av skolans vardag. Skolans arbete med kultur och kreativitet bör inte skiljas ut från den peda- gogiska verksamheten i övrigt och är inte heller förbehållet vissa ämnen eller aktiviteter utan en bas för allt lärande. En samverkan mellan de teoretiska ämnena och de praktiskt-estetiska ämnena skapar en skola där alla ämnen kan bidra till att ställa mer be- tydelsefulla frågor som barn och unga är intresserade av. Enligt direktiven ska myndigheten inom ramen för det uppdraget sam- verka med , , samt Aktionsgruppen för barnkultur.4 I PM (Dnr 2004:341) Kulturuppdrag för skol- utveckling i förskola och skola anger myndigheten följande viktiga områden för insatser inom kultur och estetik: Metodutveckling för estetiska lärprocesser Kompetensutveckling av lärare och skolledare Lärande exempel inom alla skolformer samt mellan olika insti- tutioner 4 Regeringsbeslut U2004/3821/S. Styrning och finansiering av barnkulturen Myndigheten har i den här satsningen en strävan efter att arbeta för långsiktighet. Tanken är att i samverkan med många andra aktörer ska en kombination av generella och riktade uppdrag kunna ge synergieffekter. Projekt är nu påbörjade, bl.a. som samverkan med Musik och Kulturskoleråd (SMoK) och med Hög- skola. Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet (NCFF), som har i uppdrag att verka för främjande av ökad fysisk aktivitet i skolan, har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling, , och Elevråd ingått en överenskommelse för att gemensamt arbeta med att utveckla dans i skolan. Utvecklingsprogrammet i skolan presenteras närmare i avsnittet om dans. Markeringar i kommande regleringsbrev skulle tydligare kunna legitimera och förstärka utvecklingsprocessen av myndighetens aktuella uppdrag avseende kultur i skolutveckling. 2.3.3Nationella satsningar på kultur och skola har flera satsningar gjorts från statens sida med utgångspunkt från synen på att kulturlivet är en resurs för den lokala skolan för att nå bildningsmålen. har flera nationella satsningar ägt rum inom området kultur och skola. 1995 tillsattes en arbets- grupp inom med uppgift att leda arbetet med att utarbeta en ny strategi för kultur i skolan. Arbetsgruppen slog fast att skolan kan betraktas som vår största kulturinstitution efter- som den omfattar alla barn och ungdomar. En viktig utgångspunkt för arbetsgruppens arbete var alla barns och ungas lika rätt att ta del av samhällets kulturutbud. Arbetsgruppen verkade för att öppna skolan mot kulturlivet och öppna kulturlivet för skolan. genomfördes ett antal projekt och symposier. Erfaren- heterna redovisades i . Arbetsgruppens samlade reflektioner och förslag presenterades i En strategi för kultur i skolan (Ds 1998:58). Skola i utveckling var den samlade beteckningen på sju utvecklingsområden där 1998 följde och gav stöd till 270 skolors utvecklingsarbeten. De sju områdena berörde viktiga inslag i den pågående reformeringen av skol- väsendet. Ett av områdena gällde specifikt kultur i skolan: Bild Styrning och finansiering av barnkulturen och media, ett annat tangerade fältet: IT i undervisningen. Rapporten för bild och media hette Bland eldsjälar och esteter (1999). ägde en manifestation rum på temat Skaparkraft i skolan – en nordisk konferens i med som arrangör. Nordiskt Skolsamarbete och Nordisk barn- och ungdomskultur administrerade och utvecklade doku- mentationsmaterial för fortsatt förankringsarbete. och framåt avsattes för att stimulera utvecklingsarbete med kultur i skolan. En bered- ningsgrupp på utformade riktlinjer för fördelning av dessa medel. Totalt fördelades medel till åtta utveck- lingsprojekt. och fick 1998 regeringens uppdrag att samordna insatserna för att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan. Samarbetsuppdraget kring kulturverksamhet i skolan gällde i första hand treårsperioden 2001, under pro- jektnamnet Kultur för lust och lärande. och Kultur- rådet skulle tillsammans med andra myndigheter, institutioner och organisationer inom skol- och kulturområdet utveckla långsiktiga strategier för att stimulera skolor att arbeta med kultur i olika former. Under projektåren öppnades en särskild webbplats på Skoldatanätet under namnet Kulturfönstret för samlad informa- tion. Där visades också hur olika kommuner och skolor arbetade med skapande verksamhet. Webbplatsen upphörde efter att projektet avslutats. I samarbete med genomfördes sammanlagt 25 projekt i 21 län. Arbetet bestod i att kartlägga situationen i regionen, initiera pilotprojekt och genomföra utbildningar. Här tycks en långsiktig utvecklingsprocess ha startat. anser att det finns en bra grund för att fortsätta med arbetet att länka samman regionala pedagogiska resurscentra på högskolor med regionala resurscentra för film och video. Lärarutbildningen vid fick i uppdrag att ut- veckla modeller för kompetensutveckling av lärare avseende kultur och lärande i skolan. Uppdraget skulle genomföras av med slutredovisning . En överblick av nationella satsningar på kultur i skolan 2003 ger Utbildnings- och skrift Kultur i skolan (). Att positionerna flyttats fram ett steg konstateras. Men bristen på uppföljning av olika insatser Styrning och finansiering av barnkulturen Många obesvarade frågor hänger i luften. Vad är det barnen lär sig? Händer det något med dem? Händer det något med skolan? Och hur gör man som lärare om man verkligen vill inte- grera estetiska arbetsprocesser i sin undervisning? I skriften pre- senteras och summeras ett samlat intryck från de nationella utvecklingsprojekten. Många frågor har väckts. Det är av stort intresse att veta mer om effekterna av dessa års omfattande satsningar. Inom ramen för innevarande uppdrag finns inte den typen av forsknings- eller utvärderingsutrymme. Men det finns all anledning att göra vidare studier kring dessa myndighetsinsatser. En samverkansgrupp för kultur i skola bildades under pro- jektet Kultur för Lust och Lärande (se ovan) och utgör fortfarande ett forum för diskussion och erfarenhetsutbyte. Myndigheternas samverkansgrupp består av företrädare från olika myndigheter som , , Myndigheten för skolutveckling, Hög- skoleverket, , , Rikskonserter, , , och Ungdomsstyrel- sen. deltar även , , , , och . har kommittén aktionsgruppen för barnkultur inbjudits till samverkansgruppens två möten. Gruppen har då påtalat behovet av ett tydligt gemensamt uppdrag för att legitimera arbetet. Flera myndigheter har delar i sin verksamhet som berör området, och tangerar varandras uppdrag. En fortsatt samverkan mellan myndigheterna behövs. Det sätt som kultur i skola prioriteras och hanteras på nationell nivå har stor betydelse för hur man agerar på regional och lokal nivå. fick 1999 regeringens uppdrag att utarbeta olika modeller för kompetensutveckling för lärare avseende kultur och lärande i skolan. 2003 fick de rollen att stödja Styrning och finansiering av barnkulturen utvecklingen av estetiska läroprocesser i skolan och utveckla lärar- utbildningen i det avseendet. kallades Kultur och skola (KOS). Analys och slutsatser av genomförda kultur- projekt bildade utgångspunkt för att genomföra utbildnings- insatser, upprätta mötesplatser på Internet och formera intern kompetensutveckling av personal. Satsningen mynnade ut i en serie rapporter som har publicerats via Lärarutbildningen, Hög- skola. Rapporterna synliggör och problematiserar kring fältet utifrån olika perspektiv. Kultur i skola är inget sammanhållet forsknings- fält. Det finns en hel del praktisk erfarenhet inom området men dokumentationen är bristfällig. Området är enligt Hög- skola än så länge relativt vagt. Det behövs mer forskning varvat med utbildning och utvecklingsarbete.5 Det finns ingen högskola med uppdrag att driva och ut- veckla arbetet med kultur i skola brett. Däremot finns en del pågående satsningar där nationella utvecklingsprogram bedrivs mellan olika parter i nära samverkan med högskolor. 2.4Offentliga medel till barnkultur Det går inte att säga exakt hur mycket offentliga medel som går till barn- och ungdomskultur . Redan när man vill ange hur mycket som går till kultur totalt kan det vara svårt. Om man tittar på kommunnivå kan det skilja sig åt från kommun till kommun vilka budgetposter som räknas som kultur, detsamma gäller på regional nivå. Även på statlig nivå kan siffrorna skilja sig åt, t.ex. beroende på om man räknar in folkbildning och mediefrågor i kulturutgifterna eller inte. När man vill visa hur stor andel som går till barnkultur så finns det många faktorer att ta hänsyn till: Vilka åldrar räknas? Slås siffror om barn och ungdomar ihop? Var går den övre åldersgränsen? Redovisas resurser som kommer barn till godo separat eller ingår de i en större budgetpost, t.ex. kostnaden för folkbiblio- teken? 5 Kultur, estetik och skola Några forskningsperspektiv. Delrapport utredningen och skola, red., och , , 9/2002. Styrning och finansiering av barnkulturen Hur stora personalresurser avsätts för verksamhet med och för barn och unga? Hur stor andel av målgruppen är barn för vissa typer av kultur- verksamhet – hur räknar man t.ex. teaterföreställningar och utställningar som vänder sig till både barn och vuxna? Allt detta leder till att siffrorna blir mycket grova uppskattningar. ger regelbundet ut statistikrapporten som bl.a. redovisar statens, landstingens och kommunernas kultur- utgifter.