sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — 6TP PT Ett viktigt undantag är Migration, Citizenship, and Welfare State: A European Dilemma (Schierup, et.al, 2006). ner och kategorier vävs samman. Begreppet är relativt nytt men dess användning har redan visat på hur ett nytänkande kan integre- ras i förståelsen av rasifierad strukturell diskriminering i förhål- lande till andra maktrelationer såsom klass och genus (de los , 2005). Analyser med ett intersektionellt perspektiv lyfter således fram hur olika maktrelationer vävs ihop konkret och därmed hur rasifiering kan vara bestämmande vid en specifik tid och plats, medan genus eller klass kan utgöra tyngdpunkten i en förklaring vid en annan tid och plats. (2001) har visat på betydelsen av intersektionalitets-analyser även i policy och för- ändringsarbete. En intressant slutsats som betonar är att ett intersektionell perspektiv också kan synliggöra hur interventioner och policies för att minska ojämlikhet inom en maktrelation kan få omvända effekter på andra. I en studie för att analysera i vilken grad jämställdheten ökat , dvs. minskad ojämlikhet mellan män och kvinnor, skriver att (d)en sammanfattande bedömningen får dock bli att den ekonomiska jämställdheten har ökat dels därför att kvinnors löneinkomster, näringsinkomster och disponibla inkomst har ökat relativt mäns dels därför att mäns andel av föräldrapenningen har ökat. Däremot har jämlikheten minskat – dvs. skillnaderna mellan unga och äldre, mellan lågutbildade och högutbildade, mellan svenskar och invandrare och därmed mellan kvinnor och kvinnor respektive mel- lan män och män – har ökat. (, 2005: 82) Ett intersektionellt perspektiv, vare sig det är i form av kvalitativa och eller kvantitativa studier kan dels förstå hur maktrelationer samverkar och därtill på ett bättre sätt svara på i vilken grad ojäm- likhet tvärsöver maktrelationerna minskar. Antologins bidrag som underlag för förändringar Att förstå diskriminering och diskrimineringens mekanismer ska- par underlag för förändringar. är det viktigt att betona att antologins syfte har varit att studera förekomst av strukturell dis- kriminering (brett definierat) och dess mekanismer inom arbets- marknaderna. Det underlag för förändringar som härmed avslutar antologin är kortfattat och direkt kopplat till antologibidragens slutsatser och endast delvis förslag på åtgärder. En första reflektion är att förnekandets strategi kring före- komsten av diskriminering, exkludering och underordning inte får stöd av antologins bidrag. Diskriminerings- och exkluderingspro- cesser finns inbakat i arbetsmarknadernas funktionssätt. Betydelsen av hur forskningsutgångspunkterna är formulerade har alltså stor betydelse för om resultaten kan synliggöra förekomst av strukturell diskriminering. Det andra som kan konstateras är att marginalise- ringen av diskrimineringens betydelse oftast är grundad på en sta- tiskt och partiell förståelse av diskriminering, exkludering och underordning. Det är, vilket diskuterats ovan och i flera av antolo- gins bidrag, svårt att nå någon precis och kvantifierbar kunskap om hur stor diskrimineringen är. visar antologin att genom kommunicerande spill over-effekter, såväl sekventiellt som paral- lellt av diskriminering, exkludering och underordning, kan även en begränsad mängd diskriminering i ett givet sammanhang få för- stärkta konsekvenser. Därtill skapar erfarenheter av diskriminering handlingsstrategier som riskerar att internalisera och naturalisera diskriminering och därmed ytterligare förstärka effekterna av dis- kriminering. I den grad förekomst av eller åtminstone befarad förekomst av diskriminering, exkludering och underordning genererat åtgärder har de oftast fokuserat på att antingen individualisera (en individ som gjort fel) eller genom utbildning och attitydpåverkan försöka minimera risken för diskriminering. här kan bidra med är att konstatera att pga. exkluderingens och underordningens former och mekanismer, är sådana åtgärder i bästa fall otillräckliga. Skall diskriminerings-, exkluderings- och underordningsprocesser motarbetas behövs först och främst institutionella förändringar inom organisationer så att utrymmen för diskriminering minskas, jag tänker först och främst på rekryteringsprocessen. Men som konstaterades ovan finns det en betydande risk för att även sådana förändringar är otillräckliga, då rekryteringsprocessen genom spill over-effekter är inbäddat i ett betydligt större socialt samman- hang. , har i sitt betänkande öppnat upp för en diskussion kring positiv särbehandling, vilket skulle kunna vara en av flera möjligheter att delvis neutralisera effekter av diskriminering (, 2006). Det finns numera allt fler konkreta förslag kring kvalitetshöjning av rekryte- ringsprocesser för att därmed minska risken för diskriminering. Det kvarstår dock stora behov att utifrån dagens forskningskun- skap, systematisering av erfarenheter av diskriminering såväl som ny och fördjupad forskning, söka mer heltäckande förslag till för- ändringar, för att motverka de diskriminerings-, exkluderings- och underordningsprocesser som bl.a. föreliggande antologi visat på. Sådana förslag måste utgå från en insikt i att segheten och den soci- ala inbäddningen som kännetecknar rasifierad strukturell diskrimi- nering kräver betydande förändringar. Vad som framstår allt tydli- gare är att frågan om diskriminering är ett generellt maktproblem baserat på en systematisk exkludering och/eller underordning av rasifierade grupper. Med en sådan kunskapsbaserad slutsats kräver förändringar en kraftfull omstöpning av maktrelationerna. I vilken mån det finns politiskt stöd för en sådan ansats ligger utanför avslutningens fokus. Vad som däremot bör vara tydligt är att lite interventioner här och där med syfte att minska risken för diskri- minering framstår först och främst som åtgärder för att skapa legi- timitet och i mindre grad som åtgärder för att förändra maktrela- tionerna som skapar förutsättning för den strukturella diskrimine- ringen. Åtgärder aktualiserade av forskningen Det finns åtgärder för att minska graden av exkludering och under- ordning av personer med utländsk bakgrund som helt eller delvis får stöd av antologins bidrag. Det rör sig dels om åtgärder inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken, dels om åtgärder som fokuse- rar på rekryteringspraktiker. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör, om statsmakterna är intresserade av att minska risken för diskriminering, exkludering och underordning, ses över. Det finns tre övergripande aspekter i en sådan översyn. Den första är i vilken grad AMS och arbetsför- medlingarna internt driver ett aktivt antidiskriminerings- och mångfaldsarbete. Det andra rör en översyn av de lagar, förord- ningar, instruktioner och regler som AMS och arbetsförmedling- arna skall följa och som i vissa fall framstår som neutrala men får diskriminerande effekter. Slutligen rör den tredje aspekten relatio- nen mellan arbetsförmedlarna, arbetsgivarna och arbets- lösa/arbetssökande. Den målkonflikt som kan skönjas mellan att ha goda relationer till arbetsgivare och att motverka risken för diskri- minering framstår som verklig och svårlösbar. En implementering av gällande lagstiftning (lagen 1976 om all- män platsanmälan), med aktivt hot om vite, skulle ge arbetsför- medlingen fler lediga platser att förmedla. Det skulle delvis kunna kompensera för bristande tillgång till information om lediga platser och kontaktnätverk inom arbetsmarknaderna som i högre grad kännetecknar situationen för personer med utländsk bakgrund. Det är centralt att formellt neutrala men indirekt diskriminerande regler ifrågasätts. Ett konkret exempel utgörs av de regler för arbetslösa som innebär att krav på lön och kortare pendlings- avstånd måste sänkas. I sin förlängning bör staten, AMS och Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen mer aktivt integrera kunskapen om etnisk diskriminering på arbetsmarknaderna och inom arbetslivet. Det innebär en medvetenhet om att alla tvångsåt- gärder som beslutas gentemot arbetslösa, undersysselsatta, tidsbe- gränsat anställda, m.fl., drabbar personer med utländsk bakgrund hårdare. Det finns en betydande risk att arbetsförmedlingen i sitt arbete med att utveckla goda relationer till arbetsgivare tenderar att blunda för beteende från arbetsgivare som upplevs eller bedöms vara diskriminerande. Här behövs tydliga regler som möjliggöra för arbetsförmedlingen att intervenera för att medverka till att stävja diskriminering. De instruktioner som finns förefaller begrän- sade och bör i ett första steg utvärderas för att se om de gett några resultat över huvud taget. Den andra sfären rör rekryteringspraktiker. Till trots för bety- delsen, samhällelig såväl som individuell, som rekryteringspraktiker spelar finns det fortfarande avsevärda problem för att kunna mini- mera risken för diskriminering vid anställning. Många rekryteringar bedrivs på ett undermåligt sätt utifrån ett rekryteringsperspektiv. Det saknas transparens över hur urval sker och det saknas ofta kravprofiler mot vilken ev. förekomst av diskriminering kan mätas. För att minska exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund krävs såväl generella åtgärder för att motverka diskriminering som särskilda åtgärder för att kompensera för tidi- gare (såväl sekventiell som parallell) diskriminering. Med generella åtgärder menas här sådana som syftar till att minska risken för diskriminering genom att höja kvaliteten och transparensen i rekryteringsarbetet. Den kanske viktigaste åtgärden här är kopplat till de krav som kan ställas på arbetsgivare vid rekrytering. Till trots för en skärpt diskrimineringslagstiftning finns det fortfarande betydande möjligheter för arbetsgivare att kringgå lagstiftningens intentioner. De oftast ofullständiga eller undermåliga kravprofiler som utgör underlag för rekryteringar ska- par en betydande diskretion för rekryteringspersonalen. Ur sökan- des perspektiv är det därmed svårt att i förväg få klarlagt på vilka grunder urval kommer att ske. Här skulle en uppstramning, vare sig det sker genom kollektivavtal eller genom lagstiftning, inte enbart innebära en minskad risk för diskriminering utan därtill höja kvali- teten generellt inom rekrytering. I vilken grad höjda bötesbelopp vid diskriminering har en preventiv effekt är osäkert då det förutsätter först och främst att det är möjligt för sökande att framgångsrikt driva frågan om diskriminering i domstol. Särskilda åtgärder skulle även kunna kallas aktiva åtgärder. Syftet är här inte att upprätthålla effekterna av ett neutralt rekryterings- förfarande utan diskriminering, men snarare att förändra graden av exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Det rör sig om åtgärder som syftar till att förändra de orättvisor och skillnader som är ett resultat av tidigare processer. Det gäller allt från att aktivt stimulera sökande med utländsk bakgrund till olika former av positiv särbehandling. Möjligheter för positiv sär- behandling som metod för att kompensera tidigare effekter av dis- kriminering bör kunna tillåtas. En möjlighet härvid kan vara att staten ålägger någon/några myndigheter med en låg andel personer med utländsk bakgrund att pröva på använ- dandet av positiv särbehandling och att det genomförs forskningsbaserad utvärdering av den här verksamheten. Den generella ojämlikhet som kännetecknar såväl arbetslivet som arbetsmarknaderna utgör grunden för ojämlikhetens former. Rent logiskt skulle arbetsmarknader och ett arbetsliv kännetecknat av en hög grad av individuell ojämlikhet kunna vara fritt från såväl köns- diskriminering som etnifierad diskriminering. Det skulle innebära att kvinnor såväl som personer med utländsk bakgrund skulle vara jämt fördelad i arbetslivets och arbetsmarknadernas positioner, till skillnad från dagens situation där de är överrepresenterade inom exkluderade och/eller underordnade positioner. Det framstår dock, mot bakgrund av den seghet som diskuterats ovan samt med hän- syn tagande till de legitimeringsprocesser som kännetecknar ett ojämlikt arbetsliv och arbetsmarknader knappast som reellt troligt att kategoriell diskriminering vare sig det sker som exkludering eller underordning, skulle kunna minska utan en generell minsk- ning av ojämlikhet. En minskad generell ojämlikhet framstår där- med som ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för en fram- gångsrik bekämpning av kategoriella diskriminerings-, exklude- rings- och underordningsprocesser. , (1994) : Interaction inside, out- side and between organizations, : . Balibar, , (1991) Race, Nation, Class: Ambiguos Identities, : Verso. , (2004b) "flight? – The production and repro- duction of immigrant concentration areas in Swedish cities, 1990 – 2000", , 43(7). Camauër, , (red.) (2006) Mediernas vi och dom: Mediernas betydelse för den strukturella diskrimine- ringen, SOU 2006:21, : . , , (red.) (2005) Demokrati på Svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt delta- gande, SOU 2005:112, : . , (2006) Invandrarkvinnors företagande i: , , , A. & , A. (red.) Kors & tvärs: Intersektionalitet och makt i storstadens arbetsliv. : Normal förlag. de los , (red.) (2006) Arbetslivets (o)synliga murar, SOU 2006:? ?, : . de los , , (red.) (2005a) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, : offentliga publi- kationer. de los , , (2005b) Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring i: de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom vi och dom, SOU 2005:41. : offentliga publikatio- ner. de los , , (2005) Intersektionalitet : kritiska reflektioner över (o)jämlikhetens landskap, : Liber. (2006) En sammanhållen diskrimine- ringslagstiftning, SOU 2006:22, : offentliga publikationer. , (2005) Staten, företagen och arbetskraftsinvandringen : en studie av invandringspolitiken i och rekryteringen av utländska arbetare 1960–1972, : . , (2003) Rekrytering av företagsledare : en stu- die i homosocialitet, : . Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma i: de los , P. & Kamali, M. (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflek- tioner om makt, integration och strukturell diskriminering. : offentliga publikationer. Knocke, (1997) Recension av Varför sitter Brassen på Bänken, Arbetsmarknad och Arbetsliv, 3(2): 143–146. Knocke, , , , , , (2003) Retorik och praktik i rekryterings- processen, Arbetsliv i omvandling, 2003(04). , Startz (2000) Inequality and Race i: Bowles, S., Durlauf, S. & Arrow, K. (red.) Meritocracy and eco- nomic inequality. , N.J: . , (1987) Capitalism and unfree labour: anomaly or necessity?, : Tavistock. Mulinari, (2006) Den andra arbetskraften: Exotisering och rasism på arbetsplatsen i: de los , P. (red.) , (1999) Invandrarföretagande i: , E. (red.) Etni- citetens gränser och mångfald. , (2005) Har den ekonomiska jämställdheten ökat ? i: SOU 2005:66 Forskarrapporter (red.) Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställd- hetspolitiken mot nya mål. Okeke, S. (2001) Arbetsförmedlingens marknadsandelar, : AMS utredningsenhet, . Rubery, (1994) Internal and External Labour Markets i: Rubery, J. & Wilkinson, F. (red.) Employer Strategy and the Labour Market. , (red.) (2006) Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rätts- systemet, SOU 2006:30, : . Schierup, , , , (2006) Migration, Citizenship, and Welfare State: A Euro- pean Dilemma, : . Schierup, , (1994) Arbetets etniska del- ning: studier från en svensk bilfabrik, : . , , (1998) Work under capitalism, Boul- der, Colo: Westview Press. Alireza Behtoui är doktorand på Tema Etnicitet Univer- sitetet och . bedriver han forsk- ning tillsammans med kring rekryteringsprakti- ker och processer med fokus på etnisk diskriminering, diskrimine- ring i kontakter, utifrån ett socialt kapital perspektiv. Han dispute- rar på en sammanläggningsavhandling kring dessa frågor . dr, etnolog och verksam som forskare vid i . forskar han om ungdomars övergång från skola till arbetsliv, och hur deras före- ställningar om arbete, studier och framtid präglas av invandrarskap, tillhörighet och diskriminering. Han har tidigare forskat om hur föreställningar om svenskhet reproduceras i en gräsrotsbyråkratisk kontext. är docent i sociologi och har varit verksam vid . Hon har forskat om den invandrade befolkningens situation på arbetsmarknaden och i arbetslivet med utgångspunkt i de tre socialt organiserande maktstrukturerna kön, klass och etnicitet. Bland hennes publikationer kan nämnas forsk- ningsrapporten kvinnor i lönearbete och fack (1986), Invandrade kvinnor – vad är problemet?, KVT (1991, nr 3), Integration or Segregation? Immigrant Populations Facing the Labour Market in EID (2000, nr 3) samt Mångfaldens barn söker sin plats. En studie om arbetsmarknadschanser för ung- domar med invandrarbakgrund (2000), tillsammans med . , postdoc, , universitet, disputerade med en avhandling om syssel- sättningsintegration, könslönegapet och sjukförsäkringar. Undervi- sar inom Magisterprogrammet för kvantitativa metoder och bedri- ver empirisk arbetsmarknadsforskning med fokus på kön och etni- citet. är doktorand och verksam vid (internationell migration och etniska relationer). (2006) disputerar hon med (prel. titel) på Etnologiska avdelningen vid universitet. Avhandlingen handlar om hur urvalet går till vid rekrytering av personal. , professor i sociologi, sociologiska institutionen, . Huvudsaklig forskningsfråga: Hur interrelatio- ner av kön, etnicitet och klass i det vardagliga producerar kulturer av motstånd och/eller underordning. Arbetar med två forskningsprojekt: 1. Arbets- och privatlivet för arbetare på transnationella företag i , , och . Den motsättningsfyllda urbanismen – om synen på ekonomisk, social, ekologisk och arkitektonisk hållbarhet i planeringen av det nya stadslandskapet. är sociolog och verksam som forskarassistent vid i . Han är speciellt intresserad av politisk sociologi, organisationssociologi och arbetslivsforskning. De teman som forskar kring berör områden som rasifie- ring, etnicitet och mångfald, ofta kopplat till rekrytering, diskrimi- nering och segmentering. Därutöver är han mer allmänt intresserad av makt och ojämlikhetsforskning på arbetsmarknaden där även klass och genus studeras. Bland de senaste publikationerna finns Den nya svenska arbetarklassen. Facket och de rasifierade arbe- tarna skriven tillsammans med (2004) : samt I goda och dåliga tider: invandrade kvinnors under- ordning (2006) i Bortom etnicitet. (red.) 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. 46.Jakten på makten. 47.Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. 49.Asylsökande barn med uppgivenhets- symtom – trauma, kultur, asylprocess. 50.En ny lag om värdepappersmarknaden. 51.Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. 54.Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. 55.Ny associationsrätt för försäkrings- företag. 56.Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. 57.En bättre tillsyn av missbrukarvården. 58.Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djur- skydd. 59.Arbetslivets (o)synliga murar. 60.På tröskeln till lönearbete. nering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhets- kontroller vid gränserna. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ansvarsfull servering – fri från diskri- minering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. En ny lag om värdepappersmarknaden. Ny associationsrätt för försäkrings- företag. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. En ny myndighet. [38] Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. [14] Sanktionsavgift i stället för straff