sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — Genom att invandrade familjers situation aldrig relateras till förtryckande och diskriminerande köns-, klass- och etniska strukturer i det svenska samhället förstärks därigenom fördomar om dessa familjer som konstiga och annorlunda och underförstått svenska familjer som bekanta och normala. Mordet hade kunnat beskrivas som en kriminell handling utförd av en enskild individ på samma sätt som när svenskar är inblandade i liknande brott, utan att man generellt anklagar en hel folkgrupp för delaktighet. Hedersmord skulle även kunna beskrivas ur ett globalt perspektiv, ur ett postmodernt och feministiskt perspektiv där samhälls- och maktstrukturer inte enbart beskrivs utifrån en etnocentrisk, svensk/europeisk, världsbild. En positiv effekt av migration, speciellt från patriarkala samhällen, är att den ofta bidrar till att bryta upp förtryckande könsrollsmönster och att kvinnor med invandrarbakgrund därigenom får ökade maktresurser. I mitt material framkommer denna effekt endast som ett mer sällsynt mönster. Det sker då inte genom överberättaren/programledarens försorg, utan snarare implicit genom de kvinnor som i sin roll av samhällsaktörer framträder i samhällsmagasinen och uttrycker åsikter samt har både kvalificerade yrken och utbildningar. Att hedersmord beskrivs som samhällsproblem är ett sällsynt och konkurrerande mönster, medan beskrivningen av heders- "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet mord som ett problem för kvinnor och invandrare samt ett kul- turellt problem som enbart knyts till andra kulturer är ett domi- nerande mönster i mitt material. Både generaldirektören för inte- grationsverket uttalande i Debatt att samhället måste: se till att ge ett stöd till människor med invandrar- bakgrund och uttalande att hederstänkande är ett jätte- problem och ett samhällsproblem beskriver hedersproblemati- ken ur ett samhällsperspektiv. Men eftersom dessa uttalanden kontextualiseras och inlemmas i en berättelse som går i en annan riktning får diskussionen aldrig tillfälle att breddas. Ett annat dominerande mönster är att mord på kvinnor/ hedersmord framställs som en kulturbunden företeelse vilken kom- mit till genom invandring och därmed skapat problem som vi måste ta hand om. Ett sällsynt mönster i materialet är uttal- anden som representerar åsikter som motsäger det dominerande mönstret. Exempel på denna motsatta (konkurrerande) åsikt fram- kommer i samhällsmagasinet Mosaik15 där forskaren framhåller att: människor är inte styrda av en kultur, utan männi- skor har möjlighet att välja att förhålla sig till kulturella föreställningar och kulturella mönster. Under följande tre rubriker besvaras de frågor som står i cent- rum för detta kapitel (se inledningen). Det sker genom att analy- sens resultat kopplas samman med teori och tidigare forskning. Därefter diskuteras möjliga konsekvenser. Den diskursiva konstruktionen av mordet Vad som egentligen hände den kvällen när mördades får tv- tittarna inte riktigt veta. Först och främst konstrueras mordet som händelse genom berättelser om ; att mordet föregåtts av hot från familjen samt att hennes far till slut satte planen i verket när besökte sin syster i . De hot som utsattes för och själva motivet till mordet sägs ha sitt ursprung i gamla kulturella traditioner som hänförs till , men även till andra länder i Mellanösternområdet eftersom berättelsen om även innefattar berättelser om andra invandrade kvinnor i liknande situationer. Det skapas ett intryck av att alla unga kvinnor med invandrarbakgrund har en liknande situation som , det vill säga är förtryckta, hotade och offer för en patriarkal kultur. 15 Programmet sändes , i SVT2. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet (2000) är det vanligt att nyhetsrapporteringens tillförlitlighet och verklighetsanknytning styrks bland annat genom användning av statistik som kan vara svår för enskilda personer att ifrågasätta. I mitt material kopplas fall till tidigare heders- relaterade brott. Dessa kopplingar är svåra att ifrågasätta eftersom tittaren inte vet vilka skillnader och likheter som föreligger i dessa fall. Exemplen på tidigare brott styrker därigenom tesen om att alla unga kvinnor med invandrarbakgrund har en liknande situation som . Som Berglez (2000) beskrivit är det genom att ett underliggande textuellt sammanhang indikeras, vilket läsaren/tittaren är inför- stådd i, som vi kan förstå och skapa mening i en text eller ett tv- program trots att viss information saknas. I detta fall konstrueras mordet som händelse genom berättelser om och tittaren får indikationer på hur frånvarande information bör tolkas ur ett etno- centriskt perspektiv. I ett nyhetsinslag sägs: Så blev det egen pappa som höll i pistolen fastän många fler kan sägas ha stått bakom vap- net . Släktingar, grannar och tusenåriga patriarkala tradi- tioner. Citatet utgör en anklagelse som sträcker sig långt utöver familj och släkt samt konnoterar till förföljelsen av judar . Uttalandet görs i ett av de nyhetsprogram som har högst tittarsiffror, dagen efter mordet när nyheten har högt nyhets- värde, på bästa sändningstid samt i public service-tv där man är ålagd att främja mångfald, folkbildning, det demokratiska stats- skickets grundidéer, alla människors lika värde, frihet och värdighet samt att spegla det mångkulturella . I rapporteringen kring mordet på kan vi se att man har misslyckats på många av dessa viktiga punkter. Det förtryck som förekommer i betraktas som onormalt medan det framställs som en legitim företeelse i andra kulturer. Det sker genom en diskursiv konstruktion av könsförtryck som en kul- turell handling där patriarkala strukturer anses förekomma endast inom vissa kulturella ramar och nationella gränser. När Reportaget om rekontextualiseras efter mordet vet vi att både pojkvännen och är döda. Att pojkvännen omkommit i en bilolycka mellan och strax efter rätte- gången nämns och tittaren får indikationer på att det kanske inte var en slump att även pojkvännen dog? Journalistik handlar om att gestalta ett drama där större händel- ser och abstrakta skeenden görs åskådliga och hanterliga genom "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet tillspetsning och konkretisering, en del av verkligheten väljs ut för att representera helheten eller man förenklar och ger illustrerande exempel. En nyhetsvinkel kan fungera som en öppning, det vill säga ett pågående skeende uppmärksammas då det inträffar en dramatisk händelse, vilket var fallet med berättelse. Genom Repor- taget om samt personifiering, intensifiering och polari- sering skapades en tydlig och åskådlig berättelse. fick per- sonifiera den unga invandrade kvinnan och broderns hot, uttalan- den av männen i Fittja16 samt exempel på tidigare hedersrelaterade brott skapade en intensifiering av hedersproblematiken. Genom polarisering av svensk och kurdisk kultur skapades koherens i be- rättelsen. I nyhetsförmedlingens process definieras vissa intressen och aktörer bort, därför är det som inte förmedlas viktigt för en större förståelse av ett aktuellt problem. Något som inte nämndes i ana- lysmaterialet var att könsförtryck och våld mot kvinnor även före- kommer bland svenskar. Reportaget om var inte objek- tivt i meningen att någon annan av de involverade familjemedlem- marna fick uttala sin åsikt. Programmet var även format av de spe- ciella produktionskonventioner som gäller för den typ av journa- listik och aktualitetsprogram som vid sidan av nyhetsmagasinen utger sig för att gräva fram sanningar bakom missförhållanden och officiella myter. En produktionslogik som enligt och (1998) skapar en subjektiv, ensidig och polariserad bild av företeelser. Ett gammalt talesätt säger ingenting annat än gott om de döda. Efter mordet på blev det svårt att ifrågasätta vilka driv- krafter och motiv som låg bakom Reportaget om . Reportaget som gav grunden för de fakta och slutsatser allmänhe- ten fick om konflikten med familjen. När bilden av den unga, vackra, ambitiösa och fortfarande levande ställdes emot nyheten om det brutala mordet fick reportaget en mycket stark genomslagskraft. (1997) menar att kroppen kan be- traktas som en metafor för sociala och samhälleliga relationer, där kroppen reflekterar sociala eller klassrelaterade förhållanden och könsstrukturer. Hon menar att i problematiken kring existentiella frågor om liv och död kan kulturella värderingar tydliggöras och förstärkas. Det var vad som skedde i fallet med . 16 Dessa män intervjuades i Aktuellt 02-01-22 om varför de trodde att fadern mördade sin dotter. Inslaget visades även i Debatt 02-01-23 . "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Rekontextualiseringen av Reportaget om gör att bety- delsen av reportaget ändras i sin nya kontext och vi kan även skönja en existentiell och social dimension som tydligt konnoterar till myter, sagor och bibliska berättelser. Denna situation skapar ett tillfälle som kan utnyttjas, missbrukas och användas i politiska, ekonomiska eller religiösa och manipulativa syften. En situation som berör människor skapar även det rätta tillfället att förändra fördomar och främlingsfientlighet. Det vill säga genom att öka kunskapen om minoritetsgruppers situation i samhället, förändra sättet att rapportera samt benämna mordet som en familjetragedi där även etnicitet, köns- och klasstrukturer i samhället har en bety- dande roll. Tiden efter mordet var ett bra tillfälle att tydliggöra och förändra negativa kulturella värderingar. Men i stället för att bredda diskus- sionen förstärktes fördomar och stereotypa föreställningar. Det skedde genom att de sällsynta konkurrerande mönster som även framställde hedersproblematiken ur ett samhällsperspektiv re- kontextualiserades och inlemmades i överberättarens historia och därmed förlorade sin potential. Av (1997) resonemang framgår att moderna människor inte längre frågar vem som var orsaken till döden utan istället vad och varför? Det kan i viss mån förklara de många spekulationerna kring vad som fick fadern att utföra mordet. I mitt material kopplas fall till tidigare hedersrelate- rade brott. Dessa fall styrker tesen om att alla unga kvinnor med invandrarbakgrund har en liknande situation som . Fokus i hotbilden mot läggs på hennes bror och andra unga män med invandrarbakgrund. Det förtryck som förekommer i betraktas som onor- malt medan det framställs som en legitim företeelse i andra kulturer. De sällsynta konkurrerande mönster som framställde heders- problematiken ur ett samhällsperspektiv förlorade sin poten- tial genom att de rekontextualiserades och inlemmades i över- berättarens historia. I stället för att bredda diskussionen för- stärktes fördomar och stereotypa föreställningar. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Den diskursiva konstruktionen av de inblandade och deras kultur Ett dominerande mönster av familjen som ociviliserad, skräm- mande, hotfull och beräknande framkommer i materialet. Någon nyansering eller variation av familjens framtoning ges inte. Bland annat sägs att hotats av sin familj till livet. säger att hennes första tanke när hon hörde talas om mordet var: De lyckades, de lyckades. Spekulationer, generaliseringar, polariseringar och negativa värde- ringar om släkten är ett dominerande mönster. Till exempel att de är falska, skvallrar samt är delaktiga i mordet: Nån såg till att tid- ningsurklipp om liv i skickades till släkten i Kurdi- stan, här polariseras mot familj och släkt samt mot . En negativ värdering är att: skvallret gick om att famil- jen inte hade någon kontroll över sin dotter som drog vanära över familjen. Ett exempel på generalisering, spekulation och polarisation är: Så blev det egen pappa som höll i pistolen fastän många fler kan sägas ha stått bakom vapnet . Släk- tingar, grannar och tusenåriga patriarkala traditioner. Generalise- ring skapas genom att många människor anklagas för mordet, spe- kulation eftersom det är oklart vilka människor som anklagas och för vad samt polarisering genom att ensam ställs mot släk- tingar, grannar och tusenåriga patriarkala traditioner. Modern har ingen framträdande roll i rapporteringen, men det som framkommer mellan raderna är att hon anses oförmögen att försvara sin dotter och deltar i konspirationen kring mordet. Pau- lina de los menar att en specifik utsatthet uppstår för de kvinnor och barn som måste hantera både det patriarkala våldet i hemmet och omgivningens undfallenhet, stigmatiserande blickar och diskriminerande attityder. (de los 2005) De attityder som framkommer i analysen indikerar att männi- skor från är traditionella och bakåtsträvande samt att kvinnovåld och förtryck utgör legitima handlingar hos kurder och andra folkgrupper från . Människor i dessa invandrade grupper beskrivs som hotfulla, omoderna och våldsamma samt falska och giriga. Bilden förstärks även av de debattörer som själva har invandrarbakgrund och deltar som experter i debattprogram. Dessa experter hyllas därför att de utger sig för att avslöja fus- ket hos invandrade människor/grupper och säger som det verkli- gen är. De tjänar alltså på sin allians med majoritetssamhället och "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet har internaliserat majoritetssamhällets bild av de andra (Kamali 2005). Som både (2000) och Löwander (1997) har beskrivit fram- ställs människor från i medierna som utnyttjande vår goda vilja, ett mönster som jag även funnit i mitt material. (2002) menar att olika gruppers traditioner allt oftare kom- mer i kontakt med varandra och skapar en komplex kulturell mångfald. Det sker bland annat genom en ökad kulturell migration och spridningen av medieprodukter. Resultatet kan bli intolerans och oförståelse mellan grupper i samhället som i sin tur skapar konflikter som blir ännu mer intensiva när de kopplas till makt och ojämlikhet i större sammanhang. Det blev fallet när mordet på i kopplades till en patriarkalisk Mellanösternkultur. En systematiskt negativ rapportering om människor med invand- rarbakgrund förstärker ytterligare den konflikt som aktualiserats i världen genom religiös fundamentalism med politiska innebörder och det så kallade kriget mot terrorismen. I rapporteringen poängteras ofta det som i grunden skiljer euro- péer/västerlänningar från de Andra. Fazlhashemi (2001) har uttryckt att populärorientalistiska föreställningar ytligt sett doku- menterar kultur för en västlig publik, men i ett djupare perspektiv skapar dessa skildringar en gräns mellan oss normala och de Andra. En implicit och ofta förekommande komponent i berättelser är anonymisering och nedvärdering av den Andra, en underordnad och marginaliserad position som upprätthålls genom exotisering. I rapporteringen kring mordet på märks detta bland annat genom att familjemedlemmarna inte namnges och att endast nämns vid förnamn. Eftersom familjen kontinuerligt kopplas till en avlägsen, annorlunda kultur i stället för till det svenska samhället, där de bott , kan vi anse dessa människor som exotiserade i rapporteringen. De kvinnor med invandrarbakgrund som medverkar i samhällsmagasinen och uttalar åsikter samt har olika kvalificerade yrken och utbildningar gör att vi kan bilda oss en egen konkurrerande uppfattning, oavsett vilket budskap överberättaren försöker förmedla. För att tillgodogöra sig denna underliggande mening krävs dock en viss distans och efter- tanke mot artilleriet av ytligt förmedlade stereotyper. Att förknippas med en negativ kultur påverkar i hög grad indi- viders identitet och sociala interaktion. I vårt identitetsskapande införlivas även mediernas bilder (2001). "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet tionsmedier erbjuder sätt att bevara och förnya traditioner i nya sammanhang, vilket kan vara viktigt speciellt för migrerade och omlokaliserade grupper i samhället. Denna funktion kan även vara till nackdel för grupper som vill lösgöra sig från traditioner och identiteter, till exempel hedersrelaterade sådana. Genom medierna tränger ideologiska budskap in i vardagliga och praktiska sammanhang. Vilken betydelse budskapen får beror på hur vi som mottagare anammar och använder dem. Mediebudskap kan få omskakande konsekvenser för individer och maktförhållan- den, men även stabilisera och förstärka dem. När gick ut med sin berättelse i media var hon troligen inte medveten om vilka konsekvenser det skulle medföra på olika plan. Att uppmärksamhet riktas mot de kvinnor som har minoritetsbakgrund och lever i en utsatt situation är positivt, men rapportering som förstärker för- domar och maktförhållanden i samhället är negativt. Efter Repor- taget om där familjen pekades ut som förrädare ökade konfliktens intensitet. De producenter, journalister och pro- gramledare som var involverade i rapporteringen av fallet borde ha tagit ett större ansvar för konsekvenserna av denna. som medierna frossade i historien om lämnades hon själv ensam med hotet, utanförskapet och rädslan som följeslagare. Berglez (2000) har noterat att om ett budskap upprepas tillräck- ligt uppfattas det som naturligt och självklart och fungerar därför som ideologi. I mitt material har jag funnit att den svenska/västliga kulturen polariseras mot och framställs som överlägsen den kurdiska/österländska på ett sådant självklart sätt, det vill säga som en ideologi. Detta verk- lighetsperspektiv intar en dominerande ställning i relation till andra perspektiv. van Dijk (1997) beskriver en sorts vardagsrasism som praktise- ras och upprätthålls både av vanliga människor och de styrande i samhället. En rasism som ofta är diskursiv, kommer till uttryck och legitimeras genom till exempel tv-program, nyheter och många andra genrer. Den uppfattas som slumpmässig och långt ifrån den gamla rasismen men är kanske ännu värre, eftersom den uppträ- der som normal, naturlig och som sunt förnuft. I den nya rasismen framställs inte minoriteter längre som biologiskt avvi- kande utan som annorlunda, mindre lyckade individer och tyvärr förs heller ingen större debatt om den nya rasismen i samhället. I mitt material har jag även funnit belägg för att minoritetsbe- folkningens åsikt ofta betraktas som mindre tillförlitlig, har ett "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet lägre nyhetsvärde och inte heller efterfrågas i någon större utsträck- ning. Vid de tillfällen när minoritetsbefolkningen ändå ges möj- lighet att uttrycka sig sker det oftast för att belägga det som tidi- gare sagts. Enligt (2000) har den negativa och problemorien- terade journalistiken ökat och berörda människor kommer till tals i ännu mindre utsträckning . som analyserat representationen av invandrade personer i lokalpress konstaterar att artiklar som framställer som en prob- lematisk samhälls- och individgrupp dominerar stort (se i denna antologi). I skuggan av medierapporteringen om den muslimska världen, vilken förknippas med terrorism, funda- mentalism, våld, droger, fanatism och extremism, tenderar även andra neutrala frågor om invandring, bostad och jobb att få en negativ dimension. Orsaken till detta kan vara att journalistkåren och de flesta redaktörer är av samma ursprung som majo- ritetsbefolkningen som det är majoritetsgruppens värde- ringar och tolkningar som är facit för att bedöma andra grupper. Rasistiska diskurser uppvisar, trots sin föränderlighet, ett slags grundläggande struktur (2001). Denna struktur utgörs av klassificering av fenomen och människor i kategorier, i mitt material jag har funnit att människor från länder i betraktas som våldsamma och hotfulla; rangordning av människor i hierarkier utifrån föreställningar om skillnader i egenskaper, jag har funnit att människor med invandrarbakgrund betraktas som underlägsna och av en sämre sort än svenskar; och slutligen särskiljande utestäng- ning som gör att vissa grupper diskrimineras och utestängs från olika samhällssfärer, vilket bland annat kan anses vara en effekt av negativ medierapportering. Dessa tre element kombineras, föränd- ras och anpassas till olika diskursers argumentation samt debatter i samhället och därmed fortsätter vi att utestänga de Andra. I debatter och samhällsmagasin har jag funnit att frågor tas upp till diskussion, men i stället för att förändra och bredda perspektivet bevaras och förstärks snarare rådande maktförhållanden. I materia- let förekommer en diskursiv mekanism om att invandrade männi- skor inte vet, eller inte bryr sig om, vilka normer som gäller i Sve- rige och att de därför gör som de vill. Men bland de människor med invandrarbakgrund som uttalar sig i samhällsmagasinen framkom- mer en inställning som visar på motsatsen, det vill säga en medve- tenhet om lagar och regler samt en vilja att delta i samhällslivet på lika villkor. "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet Det som skapar etniska skillnader och konflikter är ideologier och idéer om att etniska skillnader ska vara viktiga (Hylland Erik- sen 1993). Därför är det nödvändigt att skilja på kulturella skillnader som gäller språk, religion, kunskaper och färdigheter och ett politiskt sätt att använda kultur som skapar skarpa, entydiga konturer kring folkgrupper. I rapporteringen kring mordet på Fa- dime används kulturella skillnader på ett politiskt sätt, det vill säga för att skapa en skarp gräns mellan oss och de Andra. Den svenska/västerländska kulturen polariseras mot och fram- ställs som överlägsen den kurdiska/österländska på ett själv- klart sätt. Detta verklighetsperspektiv intar en dominerande ställning i relation till andra perspektiv. Minoritetsbefolkningens åsikt betraktas ofta som mindre tillförlitlig, har ett lägre nyhetsvärde och efterfrågas sällan i nå- gon större utsträckning. De debatter och samhällsmagasin som tog upp fall till diskussion breddade inte perspektivet utan förstärkte och beva- rade snarare rådande maktförhållanden. En vanligt förekommande diskursiv mekanism är att människor med invandrarbakgrund inte vet, eller inte bryr sig om, vilka normer som gäller i och att de därför gör som de vill. Den diskursiva konstruktionen av och dess kultur Min analys visar att värderingar om och den svenska kultu- ren som ett dominerande mönster framställs implicit och som den kurdiska kulturens absoluta motsats. Svensk kultur framstår som den rätta och goda samt tillskrivs egenskaper som hederlig, rätt- vis, jämställd, handlingskraftig och beskyddande. Hedersmord, kvinnoförtryck och patriarkala strukturer framställs som hand- lingar och företeelser förekommande endast inom vissa kulturella ramar och nationella gränser vilket gör att det förtryck som före- kommer i betraktas som onormalt. Det kvinnoförtryck som förekommer bland invandrade människor antas ha sin grund i traditioner och värderingar från hemlandet oberoende av hur länge "Hedersmord", eurocentrism och etnicitet man bott i . Det vill säga att vi är jämställda medan de är förtryckta. I Reportaget om framstår i egenskap av advokat och representant för det svenska samhället som hennes enda trygghet, en fadersgestalt. En bild av det svenska sam- hället som ansvarstagande, vidtagande åtgärder samt beskyddande de svaga skapas. I samma reportage visas även exempel på andra hedersrelaterade brott och man uttalar att: händelserna har satt skräck i många flickor som försöker balansera mellan det öppna svenska samhället och familjernas uråldriga traditioner. Rasism och främlingsfientlighet framstår i rapporteringen som ett osvenskt fenomen, men i själva verket har rasistiska och ras- hygieniska idéer en lång tradition i . Definitionen av rasism där: vissa verkliga eller inbillade skillnader blir föremål för en generaliserande och definitiv värdering, som i syfte att legitimera aggression eller privilegier länder förövaren till nytta och offret till skada (1998) kan lätt kopplas till rapporteringen kring mordet på eftersom generaliserande och värderande om- dömen om invandrade personer är ett dominerande mönster, och utgör exempel på strukturell diskriminering.