sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Miljö- och konsumentkrav SOU 2006:81 336 ningssystem är krav om metoder för produktion eller fångst, säkerställande av hållbarhet när det gäller nyttjande av resurser såsom mark, vatten, biologiska resurser samt uppgift om ursprung och spårbarhet. Även sociala och ekonomiska aspekter av hållbar utveckling kan ingå. Producenters miljömedvetenhet ett konkurrensmedel Regeringen framhöll i propositionen att man vill använda den drivkraft som finns i dessa marknadsrelaterade verktyg. Såväl statlig som annan offentlig upphandling kan spela en viktig roll för att uppnå en viss kritisk massa när det gäller t.ex. efterfrågan av miljömärkta varor och tjänster, ansåg regeringen. Producenterna bör, enligt regeringen, ta ansvar för att informationen till konsumenterna blir relevant och förståelig så att konsumenterna kan göra väl övervägda val. I takt med att konsumenterna blir medvetna om produkters miljöpåverkan kan producenternas miljömedvetenhet användas som ett konkurrensmedel på samma sätt som pris och kvalitet. Näringslivet har, enligt regeringen, en betydelsefull roll att, tillsammans med andra relevanta aktörer inklusive olika organisationer ge information till konsumenter och ombesörja distribution av miljömärkta varor m.m. Inom EU och internationellt bör verka för att miljömärkning ska ses som sådan information om miljöfaktorer, ursprung m.m. som konsumenterna bör få del av. bör driva att miljömärkning och liknande verktyg ska kunna användas i miljöarbetet utan att det strider mot reglerna om frihandel, skrev regeringen i propositionen. 20.4 Miljöcertifiering av skogsbruk Inför och under FN:s stora miljökonferens i förespråkades från flera håll antagandet av en internationell Skogskonvention.3 Någon sådan blev det inte den gången. Efter konferensen tog den internationella skogsdiskussionen i stället andra vägar, såsom exempelvis. mellanstatliga skogsprocesser och skogscertifiering. 3 Svenska PEFC, Skogscertifiering , skrivelse till . SOU 2006:81 Miljö- och konsumentkrav 337 I tillämpas två olika system för certifiering av skogsbruk. () bildades och Programme for the Endorsement of (PEFC) bildades . Tabell 20.1 Den geografiska fördelningen av FSC- och PEFC-certifierad skog FSC miljoner ha PEFC miljoner ha 38 57 24 127 Syd/9 2 3 6 2 - Totalt 76 192 Källa: Svenska PEFC. Tabell 20.2 Cerifierad areal för de två system som är verksamma i . FSC:s 10,4 miljoner ha motsvarar av den svenska skogsmarken, PEFC:s 6,7 miljoner ha motsvarar . Observera att en del av arealen är certifierad enligt båda systemen FSC PEFC Totalt Stora skogsbolag 5.4 2.9 5.4* Stat och kommun 4.6 0 4.6 Familjeskogsbruk, kyrkan, 0.4 3.8 3.9** Totalt 10.4 6.7 13.9 miljoner ha Källa: Svenska PEFC. *Holmen, Skog, StoraEnso och är certifierade enligt båda systemen. Några av stiften är certifierade enligt FSC, andra enligt PEFC. **är certifierade enligt båda systemen. 20.4.1 () upplevde företrädare inom skogsbruk, tillverkning, miljö- och sociala organisationer i olika delar av världen ett behov av att hitta ett trovärdigt system för att kunna identifiera Miljö- och konsumentkrav SOU 2006:81 338 produkter från ansvarsfullt skötta skogar, enligt svenska FSC. 4 I kölvattnet av i , 1992, stärktes även insikten att miljö- och sociala frågor måste integreras i ekonomiska beslut och att detta måste ske på ett transparent sätt. Som en konsekvens grundades FSC 1993, med syfte att skapa ett världsomspännande system för ackreditering och certifiering av skogsbruk och produkter. , täckte det FSCcertifierade skogsbruket mer än i sammanlagt 72 länder och det fanns 4 929 spårbarhetscertifierade tillverkare, importörer, tryckare etc. i 73 länder. Under första halvan av 2006 fanns 24 nationella FSC-standarder och 15 ackrediterade certifieringsföretag. FSC eftersträvar konsensus FSC är en internationell, oberoende organisationen som inbegriper ekonomiska, sociala och miljöintressen i beslut på såväl internationell som på nationell nivå, enligt skrivelsen. Avgörande för FSC:s trovärdighet är att det är ett system med internationella standarder som reglerar deltagande, styrning av certifierarnas arbete, hur virke spåras i tillverkningsprocessen, klagomålshantering, offentlighet, utformningen och innehåll i nationella skogsbruksstandarder m.m. De nationella skogsbruksstandarderna kan visserligen vara anpassade till olika länders miljö, sociala och ekonomiska förutsättningar, men grundnivån är fastlagd med FSC:s internationella Principer och kritierier. Svenska FSC Svenska FSC är en oberoende ideell förening, som är ansluten till internationella FSC. Arbetet inom Svenska FSC finansieras med bidrag och inga medel erhålls från certifieringen. Arbetet fokuseras på förvaltning av skogsbruksstandarden, att säkerställa systemets funktionalitet, att informera och marknadsföra FSC, samt att bidra till det internationella samarbetet. Enligt skrivelsen till står FSC som organisation inför bl.a. följande utmaningar: 4 FSC internationellt och i , skrivelse från Svenska FSC, . SOU 2006:81 Miljö- och konsumentkrav 339 Att stärka förvaltningen av systemet så att trovärdigheten bibehållas. Detta innebär bl.a. att uppföljningen av det certifierade skogsbruket måste stärkas i takt med att certifieringen växer. Att tydliggöra för politiska beslutsfattare att FSC-konceptet är ett samhällsstärkande komplement. Beslutsfattare ser FSC endast som ett marknadsdrivet certifieringssystem, men idén bakom FSC är bredare än så, enligt skrivelsen från FSC. Att bidra till att fler FSC-certifierade produkter kan väljas av konsumenter. I , , , och är FSC-certierade produkter relativt väl etablerade som alternativ. I m.fl. länder är situationen en annan. Att stärka det internationella samarbetet, speciellt i ett nordsyd perspektiv. 20.4.2 Programme for the Endorsement of schemes (PEFC) Enligt Svenska PEFC visade sig FSC-konceptet passa dåligt för det svenska enskilda privatskogsbruket men bättre för stora skogsbolag och för statligt och kommunalt ägd skog. 5 och , som i hög grad köper timmer från det privata skogsbruket, anslöt sig därför till utvecklingen av det PanEuropeiska certifieringssystemet som har arbetet i för skydd av skogar som grund. Enligt skrivelsen bildades Pan-European (PEFC) 1999 och vidgades 2004 till det globala Programme for the Endorsement of schemes (PEFC). Internationella PEFC är ett ramverk för utveckling av nationella skogscertifieringssystem vilka garanterar att köpare av PEFCcertifierade produkter bidrar till bärkraftigt skogsbruk; socialt, ekonomiskt och miljömässigt. PEFC försöker stärka imagen för skog och öka användningen av de förny- och återvinningsbara skogsprodukterna. 5 Svenska PEFC, Skogscertifiering , skrivelse till . Miljö- och konsumentkrav SOU 2006:81 340 PEFC bygger på ägarskapet till skogsmark, där ansvaret ligger och konsekvenserna tas. Skogsstandarden utgår från svensk och internationell lagstiftning/konventioner och lägger HelsingforsLissabonprocessens 6 kriterier och 104 indikationer för bärkraftigt skogsbruk (sustainable mangenment, SFM) till grund. Svenska PEFC har tre slags certifieringar: Skogscertifiering som gäller skogsbrukandet. Spårbarhetscertifiering som gäller organisationer som producerar och/eller driver handel med certifierat virke, trävaror, massa/papper eller produkter därav. Entreprenörscertifiering som gäller fristående företag som anlitas av certifierade skogsägare eller av virkesorganisationer med spårbarhetscertifikat. Skogsbrukare, entreprenörer och virkesorganisationer kan antingen certifieras var och en, eller i grupp via ett s.k. certifieringsparaply. Medlemmarna i Svenska PEFC utvecklar standarderna med assistans av inbjudna parter med skogsintressen. Standarderna ska sedan godkännas av Internationella PEFC som anlitar externa konsulter för granskningen. Godkänd standard i lämnas därefter till det officiella SWEDAC som godkänner och kontrollerar (ackrediterar) de certifieringsföretag som i praktiken sedan utför själva certifieringen på fältet. Komponenter i certifieringssystemet är ett ledningssystem, t.ex. ISO 14001, en standard (skogs-, spårbarhet-, entreprenör-) och ett informationssystem som visar att spårade produkter uppfyller skogsstandarden, ibland via flera mellanhänder och transporter. Då huvuddelen av PEFC-dialogen gäller business to business märks bara en liten del av de certifierade varorna fysiskt, men märkningen finns enligt PEFC:s skrivelse på affärskontrakt och handlingar,. Läget för certifierade trävaror i är, enligt Svenska PEFC att: Slutkonsumenternas miljöintresse för byggmateriel är lågt. Byggföretag och brädgårdar är tveksamma till att ta några ökade kostnader för certifierade varor. Allmänhetens helt dominerande krav på byggmateriel är tillgänglighet, dvs. öppettider och avstånd. Svenska trävaror ses generellt som mycket miljövänliga. SOU 2006:81 Miljö- och konsumentkrav 341 20.4.3 ArtDatabanken och CBM om certifiering av skogsbruk ArtDatabanken och CBM har till framfört följande synpunkter på certifiering av skogsbruk: FSC (utomstående oberoende granskning) och PEFC (självkontroll) är två olika typer av certifieringssystem. Ska skogscertifieringen få verklig betydelse för målen för biologisk mångfald måste nivån på kraven kunna justeras efter hand, på liknande sätt som miljömärkning av t.ex. tvättmedel. Det måste bli tydligare vad som är underkänt. Kronologisk förteckning 1. Skola & Samhälle. Omprövning av medborgarskap. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. Nya skatteregler för idrotten. Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. som värdland för internationella organisationer. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. Nya upphandlingsregler 2. Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. Den professionella orkestermusiken i . Värdepapper och kontrolluppgifter. För studenterna ... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. En ny myndighet. Ett utvidgat miljöansvar. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Plats på scen. Översyn av atomansvaret. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut ... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Jakten på makten. Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. En ny lag om värdepappersmarknaden. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. Ny associationsrätt för försäkringsföretag. Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. En bättre tillsyn av missbrukarvården. Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. Arbetslivets (o)synliga murar. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. Testa och öva i norra . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. Internationella kasinon i . Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. Hästtävlingar – på lika villkor. Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. Öppna möjligheter med alkolås. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. En ny lag om värdepappersmarknaden. Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. Hälsa, vård och strukturell dis kriminering. Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. Patent och innovationer för tillväxt och välfärtd. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. Systematisk förteckning Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. [12] Ny häkteslag. [17] Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. [21] En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst sammanfattning och daisy. [22] Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. [30] Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. [37] Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. [40] Jakten på makten. [46] Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller vid gränserna. [47] Diskrimineringens retorik. En studie av svenska valrörelser 1988–2002. [52] Partierna nominerar. Exkluderingens mekanismer – etnicitet och representation. [53] Arbetslivets (o)synliga murar. [59] På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, exkludering och underordning av personer med utländsk bakgrund. [60] . Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri. [63] Oinskränkt produktskydd för patent på genteknikområdet. [70]. Den segregerande integrationen. Om social sammanhållning och dess hinder. [73] Hälsa, vård och strukturell diskriminering. [78] Integrationens svarta bok. Agenda för jämlikhet och social sammanhållning. [79] Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. [6] som värdland för internationella organisationer. [26] Internationella sanktioner. [41] Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom – trauma, kultur, asylprocess. [49] Asylförfarandet – genomförandet av asylprocedurdirektivet i svensk rätt. [61] Försvarsdepartementet Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. [16] personuppgiftsbehandling. Integritet – Effektivitet. [18] Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. [24] Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. [29] Teckenspråk och teckenspråkiga. Översyn av teckenspråkets ställning. [54] Ansvarsfull servering – fri från diskriminering. [56] En bättre tillsyn av missbrukarvården. Att ta ansvar för sina insatser. stöd till våldsutsatta kvinnor. [65] Stöd till hälsobefrämjande tandvård del 2. [71] Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. [20] Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. [28] Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] Bidragsbrott. [48] En ny lag om värdepappersmarknaden. [50] Ny associationsrätt för försäkringsföretag. [55] Internationella kasinon i Sveige. [64] Uppföljning av kostnadsutjämningen för kommunernas LSS-verksamhet. [69] En ny lag om värdepappersmarknaden. [74] Utbildnings- och Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. [8] Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! [31] Den professionella orkestermusiken i . [34] För studenterna... – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. [38] Plats på scen. [42] Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: Det ser lite olika ut... En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. [45] Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och TV-rättsliga frågor. [51] Klenoder i tiden. En utredning om samlingar kring scen och musik. [68] Jämställdhet i förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. [75] Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder. [77] Djurskydd vid hästavel. [13] Samernas sedvanemarker. [14] Sanktionsavgift i stället för straff – områdena livsmedel, foder och djurskydd. [58] Hästtävlingar – på lika villkor. [66] Otillbörliga affärsmetoder. [76] Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. [43] Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. [3] Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. [4] Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. [5] Arbetslivsresurs. Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning av (publ) och Arbetslivstjänster. [25] God sed vid lönebildning – Utvärdering av . [32] Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. [44] Testa och öva i norra . [62] Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till finansiering av service till sjöfolk. [67] Öppna möjligheter med alkolås. [72] Patent och innovationer för tillväxt och välfärd. [80] Mervärdesskog. Förslag och ställningstaganden. Utredningens underlag A. Utredningens underlag B, bilagor. SOU 2006:81 Mervärdesskog Del 3 Utredningens underlag B Bilagor Slutbetänkande av 2006 3 Innehåll 21 Den nya ............................................ 15 21.1 Direktiven ............................................................................. 15 21.2 delbetänkande ...................................... 15 21.2.1 SVO:s interna styrning ........................................... 16 21.2.2 Rådgivning, utbildning och information................ 16 21.2.3 Uppdragsverksamheten........................................... 17 21.2.4 SVO:s tillsynsverksamhet ....................................... 17 21.2.5 Övrig verksamhet .................................................... 18 21.2.6 Ny organisationsform för SVO.............................. 18 21.3 ........................................... 19 21.3.1 Ny organisation ....................................................... 19 21.3.2 Bibehållen lokal förankring..................................... 21 21.3.3 Reviderad verksamhet och fortsatt förändringsarbete..................................................... 21 22 Skogsvårdslagen och måluppfyllelsen ........................ 23 22.1 Direktiven ............................................................................. 23 22.2 Disposition och avgränsningar ............................................ 23 22.3 Lag- och rådgivningsnivå ..................................................... 24 22.3.1 Invändningar mot tvånivåsystemet..................... 25 22.4 Måluppfyllelsemodell ........................................................... 26 22.5 Skogspolitikens mål.............................................................. 27 22.6 Uppföljning av sektorsmål.......................... 27 22.6.1 Mål för föryngringsavverkning............................... 28 22.6.2 Mål för beståndsanläggning .................................... 30 22.6.3 Beståndsvård ............................................................ 32 Innehåll SOU 2006:81 4 22.6.4 Viltskador .................................................................34 22.6.5 Nyckelbiotoper ........................................................35 22.6.6 Sektorsmål för naturvård och miljövärden.............37 22.6.7 Fornminnen och kulturmiljöer ...............................38 22.7 Miljökvalitetsmålet Levande skogar ....................................40 22.7.1 Delmål 1 Långsiktigt skydd av skogsmark..........40 22.7.2 Delmål 2 Förstärkt biologisk mångfald...............41 22.7.3 Delmål 3 Skydd för kulturmiljövärden................44 22.7.4 Delmål 4 Åtgärdsprogram för hotade arter ........45 22.8 Sektorsmålen för perioden 20052010................................45 22.9 Administrativa kostnader till följd av bestämmelser i skogsvårdslagen ....................................................................45 22.10 Gränsen för svårföryngrad och fjällnära skog.....................46 23 Tillsyn enligt skogsvårdslagen ...................................49 23.1 Direktiven .............................................................................49 23.2 Tillsyn genom rådgivning enligt traditionen inom skogspolitiken .....................................................................49 23.3 tillsynsuppgifter.........................................50 23.4 Ställningstaganden i delbetänkandet....................................50 23.5 policy för tillsynen enligt SVL..................51 23.6 Det praktiska tillsynsarbetet ................................................52 23.6.1 Avverkningsanmälan som grund för lagtillsynen................................................................53 23.6.2 Fältbesök ..................................................................53 23.6.3 Lagråd .......................................................................53 23.6.4 Förelägganden och förbud ......................................56 23.6.5 Åtal och domar ........................................................58 23.6.6 Överklaganden .........................................................60 23.7 tillsyn .............................................61 23.8 Tillsyn och teknikutveckling................................................62 23.8.1 Föryngra 2005 ..........................................................62 23.8.2 Klarkort och helikoptrar .........................................62 SOU 2006:81 Innehåll 5 23.9 .............................................................. 63 23.10 Miljösanktionsavgifter på skogsvårdslagstiftningens område?.................................................................................