sou · GUB355 · 2007-01-01 00:00:00 — Varken firman för en ekonomisk förening eller för en understödsförening får innehålla ordet bolag eller något annat som betecknar ett bolagsförhållande så att det kan leda till missförstån- det att ett bolag innehar firman. Utredningen har ovan i avsnitt 11.1.5 föreslagit att beteckningen understödsförening skall utmönstras och ersättas av försäkrings- förening. Förutom särregler för att beakta detta bör även försäk- ringsföreningar kunna tillämpa bestämmelserna i om firma. Nya regler för understödsföreningar Utredningens förslag: Bestämmelserna om registrering m.m. i 15 kap. FL skall gälla för försäkringsföreningar. Försäkrings- föreningar skall dock registreras i samma register som försäk- ringsbolag, försäkringsregistret. Särregler införs om överklagan- den av beslut. Regler om registrering finns för ekonomiska föreningar i 15 kap. Motsvarigheten för understödsföreningar finns i 3, 65 och 66 §§ UFL, vilka skiljer sig från de bestämmelser som gäller för ekonomiska föreningar. Både FL och UFL bygger på att tredje man skall kunna lita till de uppgifter som är införda i förenings- respektive understödsföre- ningsregistret. Det finns emellertid en skillnad i att uppgifter som förs in i föreningsregistret enligt 15 kap. 2 § FL utan dröjsmål av skall kungöras i Post- och . De kungjorda uppgifterna skall sedan enligt 15 kap. 3 § FL anses ha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständig- heterna framgår att han eller hon varken kände till eller borde ha känt till dessa uppgifter. För understödsföreningar gäller inte kravet på kungörande i Post- och . Mot den som har inhämtat kännedom om vad registret innehåller kan ändring enligt 66 § UFL åberopas endast om han visas ha ägt kännedom om ändringen. Ställföreträdare för ekonomiska föreningar skall av enligt 15 kap. 4 a § FL avföras ur registret om de har blivit försatta i konkurs, fått förvaltare eller näringsförbud. Motsvarande bestäm- melser saknas för understödsföreningar. För understödsföreningar har vidare reglerats vad som skall föras in i registret, vilket för ekonomiska föreningar anges i förord- ningen (1987:987) om ekonomiska föreningar. Slutligen skiljer sig bestämmelserna åt om hur beslut skall över- klagas. Nya regler för understödsföreningar Utredningen har ovan i avsnitt 11.2.6 föreslagit bl.a. att register- ansvaret för försäkringsföreningar skall föras över från Finans- inspektionen till och att registrering skall ske i försäk- ringsregistret. I förhållande till regleringen för ekonomiska före- ningar måste detta särregleras. Den ordning som gäller för ekonomiska föreningar om publici- tetsverkan av registrering och kungörande stämmer överens med den som gäller för försäkringsbolag och bör införas även för försäkringsföreningar. Detsamma gäller bestämmelserna för ekonomiska föreningar om förfarandet och verkan av brister i anmälningar för registrering samt i beslut som anmäls för registre- ring eller handlingar som bifogats. skall enligt 15 kap. 4 a § FL ur registret avföra ställ- förerädare som har försatts i konkurs, fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud. Motsvarande möjlighet bör finnas för även vad avser försäkringsföreningar. För försäkringsföreningar regleras i 101 § föreningslag, till vilken 65 § UFL hänvisar, vad registret skall innehålla. Sådana föreskrifter bör inte regleras i lag utan genom verkställighetsföre- skrifter. Det finns inte heller skäl att föreslå några särregler när det gäller överklaganden av beslut. Det innebär att sådana beslut överklagas hos allmän förvaltningsdomstol inom två måna- der från beslutets dag, med undantag av vissa beslut om likvidation och likvidatorer, vilka överklagas till tingsrätt för beslutet. Detsamma gäller beslut av , vilka således överklagas till regeringen eller till allmän förvaltnings- domstol. För ömsesidiga försäkringsbolag har ovan i avsnitt 10.14 före- slagits att särregler skall behållas avseende överklagande i vissa fall. Det är en fördel om likartade beslut för försäkringsföreningar och för försäkringsbolag överklagas på samma sätt. Utredningen före- slår därför att de överklagandebestämmelser som för försäkrings- bolag skall gälla i fråga om beslut av , skall gälla även för försäkringsföreningar. Nya regler för understödsföreningar 11.3.14 Straff och vite Utredningens förslag: Bestämmelserna om straff och vite i 16 kap. FL skall gälla även för försäkringsföreningar. Det skall dock inte vara straffbart att inte hålla medlemsförteckning tillgänglig. Det skall införas en straffbestämmelse beträffande förbudet mot att lämna ut uppgift om förmånstagare. Finans- inspektionen skall också i fortsättningen ha möjlighet att förena förelägganden eller förbud med vite. Regler om straff och vite finns för ekonomiska föreningar i 16 kap. Bestämmelser om straff finns i 77–80 §§ UFL och om vite i 74 § UFL. Enligt 16 kap. 1 § första stycket FL skall den dömas till böter eller fängelse i högst som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot skyldigheten att sammankalla styrelsen när det begärs av en styrelseledamot eller verkställande direktör. Detsamma gäller den som bryter mot bestämmelsen att styrelsen inte får fatta beslut i ett ärende, om inte alla ledamöter har fått tillfälle att delta i ärendets behandling och fått tillfredsställande underlag eller bestämmelsen om att en suppleant skall beredas tillfälle att träda in i en styrelse- ledamots ställe om denne inte kan komma. Motsvarande straff- bestämmelse finns visserligen föreningslag, men gäller inte för understödsföreningar. Den nu aktuella underlåtenheten är straffbelagd i ABL och i FRL. Något skäl att behandla en sådan underlåtenhet på ett annat sätt i försäkringsföreningar än i aktie- bolag, ekonomiska föreningar och försäkringsbolag finns inte. En särregel i detta syfte föreslås därför inte. Enligt 16 kap. 1 § andra stycket FL kan den dömas till böter som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att föra en medlemsför- teckning eller att hålla den tillgänglig. Vidare är förbudet mot att använda beteckningen ekonomisk förening för andra än sådana föreningar bötessanktionerat. För försäkringsföreningar har det inte föreslagits någon skyldighet att hålla medlemsförteckningens Nya regler för understödsföreningar En särregel om undantag från straffbestämmelsen krävs därför. När det gäller straffbarhet för att ha underlåtit att föra medlemsförteckning gäller det även för försäkringsföreningar. Några skäl till ytterligare undantag från bestämmelserna finns inte. Revisorer får inte annat än i vissa fall lämna upplysningar om en ekonomisk förenings angelägenheter, 8 kap. 16 § FL. Brott mot denna tystnadsplikt är emellertid inte straffsanktionerad. Enligt 16 kap. 1 § tredje stycket FL är det inte heller straffbelagt som ett brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § . Motsvaran- de är ordningen enligt ABL och FRL, men inte för understöds- föreningar. Något särskilt skäl att ha avvikande bestämmelser för försäkringsföreningar finns inte, varför en särregel inte föreslås. Enligt 16 kap. 2 § FL kan registreringsmyndigheten vid vite förelägga verkställande direktören eller styrelseledamot att fullgöra skyldigheter att göra anmälningar för registrering. Detsamma gäller för , som är registreringsmyndighet för understödsföreningsregistret, enligt 74 § UFL. Utredningen har föreslagit att registeransvaret skall föras över från Finansinspektio- nen till , varför möjligheten att vid vite framtvinga behöriga registeranmälningar bör tillkomma . Någon särregel behövs därför inte i denna del. Däremot bör en särregel behållas som ger i sin roll som tillsynsmyndig- het möjlighet att i vissa fall meddela förelägganden vid vite. Genom hänvisningar i 78 § UFL till 100 § 1,4 och 6 samt 111 och 112 §§ föreningslag är relativt många handlingar eller underlåtenheter att fullgöra skyldigheter straffbelagda med böter. De bestämmelserna saknar helt motsvarighet i FL. Till böter döms i vissa fall den som uppsåtligen eller av grov vårdslöshet lämnar oriktiga eller vilseledande uppgifter. Det gäller för styrelseledamot, likvidator eller annan vid uppgift till eller i medlemsförteckning samt styrelseledamot eller likvidator i hand- ling som hålls tillgänglig för medlemmar eller röstberättigade eller som läggs fram på stämman. Detsamma gäller revisor eller likvidationsrevisor för uppgifter i revisionsberättelsen eller annan handling som läggs fram på stämman eller annars hålls tillgänglig för medlemmar eller röstberättigade. Vidare kan en revisor eller likvidationsrevisor dömas till böter om han eller hon uppsåtligen eller av grov vårdslöshet underlåter att göra anmärkning rörande förvaltningen trots att det finns anledning till det. Det är för revisorer även bötesbelagt att, trots att Nya regler för understödsföreningar han eller hon insett eller bort inse att det kan medföra skada, yppa något som kommit till hans eller hennes kännedom vid granskning utan att det med nödvändighet erfordras för fullgörande av hans uppdrag. Till böter döms även styrelseledamot eller revisor (och i några fall likvidator) som i vissa fall underlåter att fullgöra sina skyldig- heter. Det gäller skyldigheten att bereda revisor möjlighet att granska redovisningshandlingar, att anmäla vissa ändringar för registrering, att anmäla ändrade stadgar för registrering, att anmäla likvidationsbeslut för registrering, att anmäla för registrering att föreningen efter slutförd likvidation är upplöst, att avge revisions- berättelse och lägga fram revisionshandlingar för stämman, att föra stämmoprotokoll och att i förvaltningsberättelse under likvidation ange skäl för varför likvidation inte är avslutad . Dessutom döms den till böter som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet meddelar oriktig eller vilseledande uppgift i försäk- ringsteknisk utredning som lämnats till eller i andra uppgifter till inspektionen. Det är även bötesbelagt att underlåta att verkställa försäkringsteknisk utredning samt att underlåta att till göra vissa anmälningar för registrering, nämligen att inte anmäla revisor, att inte anmäla att minsta antal medlemmar underskridits och att inte anmäla avtal om beståndsöverlåtelse. När det gäller uppgifter som skall lämnas till är det även för försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkrings- bolag straffbelagt att uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämna oriktiga eller vilseledande uppgifter. Det har ovan föreslagits att motsvarande straffbestämmelse inte längre skall gälla för försäk- ringsbolag. Eftersom det inte finns anledning att i denna fråga göra olika bedömningar beroende på i vilken associationsform verksam- heten drivs, bör det inte heller för försäkringsföreningar behållas en sådan straffbestämmelse. I övrigt är det utredningens bedömning att det inte finns behov av att kunna döma någon till böter vid olika handlingar eller underlåtenhet att iaktta skyldigheter i större utsträckning än som följer av 16 kap. Som angetts i avsnitt 9.19 bör enligt uttalan- den i förarbeten kriminalisering som metod för att hindra över- trädelser av olika normer i samhället användas med försiktighet. I ett fall finns det dock enligt utredningen skäl att införa en ny straffbestämmelse. För försäkringsbolag gäller att den som bryter mot förbudet att i vissa fall lämna uppgifter om förmånstagare Nya regler för understödsföreningar inom livförsäkring kan dömas till böter eller fängelse i högst . Samma sekretessregel rörande uppgifter om förmånstagare har föreslagits skall gälla även försäkringsföreningar. En straffbestäm- melse motsvarande den för försäkringsbolag bör därför införas. 11.3.15 Tillämpning av lagen om europakooperativ Utredningens förslag: Lagen (2006:000) om europakooperativ skall omfatta också försäkringsföreningar. Särregler skall införas i FRL för att bestämmelserna för försäkringsföreningar skall motsvara regeringens förslag i proposition 2005/06:150. 2005/06:150 har regeringen föreslagit bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), SCE-förordningen. Regeringen har därvid föreslagit en ny lag, lagen (2006:000) om europakooperativ. För understödsföreningar föreslogs emellertid att lagen om europakooperativ inte skulle vara tillämplig, utan de bestämmelser som skulle gälla för understöds- föreningar föreslogs intagna i UFL. Anledningen till den valda lagstiftningstekniken är främst att UFL innehåller associations- rättsliga regler för understödsföreningar och de fortfarande till- lämpar föreningslag. Motsvarande lagstiftningsteknik har för övrigt även använts för de bestämmelser som för försäkrings- aktiebolag kompletterar förordningen om europabolag (SE-förord- ningen). Utredningen har ovan i avsnitt 9.3 föreslagit att den teknik som har tillämpats för försäkringsaktiebolag nu skall överges. I stället skall lagen (2004:575) om europabolag omfatta även försäkringsaktie- bolag, men med särregler i den nya försäkringsrörelselagen. För försäkringsföreningarna kommer allmänna associations- rättsliga regler i FL att gälla, men med vissa särregler. I överens- stämmelse med vad utredningen har föreslagit för försäkringsaktie- Nya regler för understödsföreningar bolag bör den av regeringen föreslagna lagstiftningstekni- ken överges. Några förändringar i sak jämfört med vad regeringen föreslog i prop. 2005/06:150 finns inte anledning att göra. 11.4.1Samma rörelseregler som för försäkringsbolag Utredningen har ovan i avsnitt 11.1.3 gjort bedömningen att utgångspunkten bör vara att de rörelseregler som gäller för försäk- ringsbolag också bör gälla för försäkringsföreningar. I den mån reglerna inte behandlats ovan under principiella frågor gör utred- ningen nedan bedömningar av i vilka fall särregler är befogade för försäkringsföreningar. Frågan om hur försäkringsföreningar med endast begränsad verksamhet skall regleras behandlas i kapitel 12. Utredningens förslag: Den verksamhet som drivs av försäk- ringsföreningar skall hänföras till de för försäkringsbolagen gällande försäkringsklasserna. Separationskrav skall gälla för livförsäkring och skadeförsäkring. Undantag från separations- kravet gäller för dem som hade blandad verksamhet före . Undantag från separationsprincipen gäller även för att i samma förening driva livförsäkring och sjuk- och olycks- fallsförsäkring. En försäkringsförening som meddelar tjänste- pensionsförsäkring skall inte få driva någon annan verksamhet, om den inte är föranledd av verksamheten avseende tjänste- pensionsförsäkring. Vid genomförandet i svensk rätt av EG:s försäkringsdirektiv delades försäkringsrörelsen för försäkringsbolag in i försäkrings- klasser, för skadeförsäkring i 18 klasser (2 kap. 3 a § FRL) och för livförsäkring i 4 klasser (2 kap. 3 b § FRL). Livförsäkring får enligt 1 kap. 3 § FRL, med två undantag, inte förenas med skadeförsäk- ring. Ett av undantagen gäller försäkringsbolag som drev sådan blandad verksamhet och som även därefter får fortsätta Nya regler för understödsföreningar Det andra undantaget innebär att livförsäkring och skadeförsäkringsklasserna 1 och 2, olycksfall och sjukdom, kan drivas i samma bolag. I båda fallen måste dock livförsäkringsrörel- sen och skadeförsäkringsrörelsen hållas åtskilda. Ytterligare ett separationskrav gäller enligt 1 kap. 3 a § FRL som en följd av genomförandet i svensk rätt av tjänstepensionsdirektivet. Ett försäkringsbolags tillgångar som motsvarar dess åtaganden för tjänstepensionsförsäkringar skall hållas åtskild från förvaltningen av bolagets övriga tillgångar. Det gäller även ett krav på separation av de försäkringstekniska avsättningar som motsvarar åtaganden för tjänstepensionsförsäk- ringar. För understödsföreningar gäller i stället enligt 7 § tredje stycket UFL att om de driver verksamhet avseende tjänstepen- sionsförsäkringar får de inte driva någon annan verksamhet, om den inte är föranledd av verksamhet avseende tjänstepensionsför- säkring. föreslog (SOU 1998:82 s. 174 ff.) att motsvarande indelning av försäkringsrörelsen skulle gälla för understödsföreningar som för försäkringsbolag. Någon uttrycklig separationsprincip föreslogs inte eftersom understödsföreningar inte kan driva annan skadeförsäkringsverksamhet än som kan hän- föras till klasserna 1 och 2. Däremot föreslogs en bestämmelse om att skadeförsäkringsverksamhet (klasserna 1 och 2) skall hållas åtskild från en förenings livförsäkringsverksamhet. Utredningen anser att de nämnda förslagen från Försäkringsförenings- utredningen nu bör genomföras. Indelningen i klasser har betydelse för bl.a. vilket kapitalkrav som kommer att gälla för verksamheten. Dessutom bör gälla det införda förbudet för försäkrings- föreningar som meddelar tjänstepensionsförsäkring att driva annan verksamhet än sådan som är föranledd av tjänstepensions- verksamheten. Nya regler för understödsföreningar Utredningens förslag: Styrelseledamöter och deras suppleanter samt verkställande direktör och dennes ställföreträdare skall vara lämpliga att delta i ledningen för en försäkringsförening. Styrelsen skall fastställa försäkringstekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer och riktlinjer för hantering av intresse- konflikter. Det skall finnas en aktuarie som ansvarar för de för- säkringstekniska utredningarna och beräkningarna. Vid genomförandet av tjänstepensionsdirektivet infördes för understödsföreningar som driver verksamhet med tjänstepensions- försäkringar samma krav som redan gällde för försäkringsbolag om att styrelseledamöter skall ha de insikter och den erfarenhet som måste krävas för att delta i ledningen och även i övrigt vara lämpliga för uppgiften (27 a § UFL). Samma krav gäller i försäkringsbolag även för den verkställande direktören och dennes ställföreträdare. För understödsföreningar som inte driver verksamhet med tjänste- pensionsförsäkringar finns inte något krav på styrelseledamöternas lämplighet för uppdraget. I försäkringsbolag skall styrelsen enligt 8 kap. 8 § FRL fastställa försäkringstekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer och riktlinjer för intressekonflikter. Det finns även regler om innehållet i de försäk- ringstekniska riktlinjerna, 7 kap. 3 § FRL, och placeringsrikt- linjerna, 7 kap. § FRL. I samband med att EG:s s.k. tredje liv- och skadeförsäkringsdirektiv genomfördes i svensk rätt infördes kravet på placeringsriktlinjer för de tillgångar som används för skuldtäckning. Kravet utvidgades genom den tidigare nämnda reformen från att endast gälla tillgångar motsvarande försäkringstekniska avsättningar till att gälla samtliga tillgångar. infördes kravet på riktlinjer för intressekonflikter. Kravet på försäkringstekniska riktlinjer ersatte för försäkrings- bolag det tidigare kravet på försäkringstekniska grunder. I ett försäkringsbolag skall enligt 8 kap. 18 § FRL de försäk- ringstekniska utredningarna och beräkningarna utföras av en eller flera aktuarier. Styrelsen i en understödsförening som meddelar tjänste- pensionsförsäkringar skall enligt 28 a § UFL fastställa placerings- Nya regler för understödsföreningar riktlinjer för samtliga tillgångar. En person som är behörig att vara aktuarie i ett livförsäkringsbolag eller som av har förklarats vara behörig skall enligt 21 § sista stycket UFL verk- ställa en försäkringsteknisk utredning. föreslog att motsvarande krav på ledningen skulle gälla som för försäkringsbolag, även om kravet på insikter och erfarenhet uttrycktes på ett annat sätt i den förslagna lagtexten. Vidare föreslogs en skyldighet för styrelsen, motsvarande den som då gällde för försäkringsbolagen, att upprätta placeringsriktlinjer för tillgångar motsvarande försäkringstekniska avsättningar. Att de som ansvarar för verksamheten har tillräcklig kompetens och erfarenhet för detta måste anses vara ett grundläggande krav för att uppnå ett gott konsumentskydd. Detsamma gäller det förhållandet att dessa personer även i övrigt är lämpliga för uppgiften. Det bör därför införas ett sådant krav på styrelseleda- möterna och verkställande direktören i alla försäkringsföreningar. Det måste i sammanhanget även beaktas att det är ett krav som ställs enligt EG:s försäkringsdirektiv för de försäkringsföreningar som omfattas av dessa. Vid bedömningen av en persons lämplighet måste hänsyn naturligtvis tas till den verksamhet som faktiskt bedrivs, varvid högre krav kan ställas på en förening av stor omfattning som driver tjänstepensionsverksamhet än på en förening med endast liten omfattning och små försäkringsbelopp. När lämnade sitt förslag ställdes det för försäkringsbolag endast krav på placeringsriktlinjer för de tillgångar som används för skuldtäckning. De krav på rikt- linjer som efter detta förslag införts för försäkringsbolag tog den utredningen inte ställning till. Såväl försäkringstekniska riktlinjer, placeringsriktlinjer för samtliga tillgångar som riktlinjer för hantering av intressekonflikter anser utredningen vara av väsentligt värde för att närmare internt reglera hur verksamheten skall drivas. Att rörelsen drivs i en föreningsform medför inte ett mindre behov av ett lagreglerat styrinstrument för styrelsen. Av den anledningen bör samma krav gälla för försäkringsföreningar som för försäk- ringsbolag. Nya regler för understödsföreningar Redan enligt gällande regler måste en understödsförening anlita en aktuarie för försäkringstekniskt beräkningsarbete. Regleringen av kravet på aktuarie bör samordnas med vad som gäller för försäk- ringsbolag. Utredningens förslag: För försäkringsföreningar införs ett krav att föreningen skall ha en tillräcklig kapitalbas med hänsyn till verksamhetens omfattning och art. De införda kraven på kapitalbas för understödsföreningar som meddelar tjänste- pensionsförsäkring ändras så att föreningarna även skall uppfylla kraven på garantibelopp. Försäkringsföreningar skall även ha en kapitalbas som är tillräcklig med hänsyn till andra företag i samma försäkringsgrupp. För försäkringsbolag och för understödsföreningar som bedriver tjänstepensionsverksamhet gäller att de måste ha ett visst minsta kapital, utöver det som krävs för att täcka åtagandena mot försäk- ringstagarna (1 kap. 8 a § och 7 kap. 22–28 §§ FRL samt 25 § UFL). De måste ha en kapitalbas som överstiger ett krav som baseras på verksamhetens omfattning (solvensmargina- len), samt för försäkringsbolagen även på verksamhetens art (garantibeloppet). För understödsföreningar som driver tjänstepensionsverksamhet gäller kraven enligt övergångsbestäm- melser emellertid inte . Avsikten med kapitalkraven, som är baserade på EG-regler, är att tillse att försäkringsföretagen skall kunna uppfylla sina åtaganden mot försäkringstagarna. Genom EG:s s.k. solvensdirektiv (2002/12/EG och 2002/13/EG) har solvenskraven höjts, men de högre kraven behöver till följd av övergångsbestämmelser inte tillämpas förrän , med en möjlighet till förlängning av övergångstiden om bolaget upprättar en plan för hur de högre kraven skall uppnås och planen godkänns av . Försäkringsbolag och understödsförening, som har dotterföretag eller intresseföretag som är försäkringsföretag skall dessutom enligt 7 a kap. 3 § FRL respektive 26 c § UFL ha en god kontroll Nya regler för understödsföreningar över affärshändelser och avtal med andra företag inom försäkrings- gruppen samt deras påverkan på dess ekonomiska ställning, så att försäkringsbolagets eller understödsföreningens förmåga att fullgöra sina förpliktelser inte äventyras. Sådana försäkringsbolag, men även understödsföreningar som meddelar tjänstepensionsför- säkringar, skall enligt 7 a kap. 4 § FRL ha en kapitalbas som är tillfredsställande med hänsyn till andra företag i försäkringsgrup- pen. Detta s.k. gruppbaserade kapitalkrav infördes vid genom- förandet i svensk rätt av det s.k. försäkringsgruppsdirektivet (98/78/EG). För andra understödsföreningar än de som driver tjänste- pensionsverksamhet finns inte något krav på kapital utöver vad som motsvarar försäkringsåtaganden.