sou · GUB380 · 2007-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att hålla i minnet att definitionen över det paten- terbara området är en sak, och listan med undantag är en annan. Typiska undantag har varit t.ex.: Uppfinningar vars utövande strider mot lag Uppfinningar vars utövande strider mot allmän ordning Uppfinningar vars utövande strider mot goda seder Produktpatent på livs- och läkemedel Produktpatent på kemiska föreningar Vetenskapliga läro- och grundsatser Affärsmetoder (t.ex. management eller marknadsföring) Kommersiella, ekonomiska eller undervisningsmässiga metoder Uppfinningar som strider mot etablerade vetenskapliga princi- per (ex. perpetuum mobile) Uppfinningar som är självklara Det är att märka att de olika undantagen ofta har haft skilda beve- kelsegrunder; det kan ha gällt etiska principer, det kan ha gällt näringspolitiska prioriteringar och det kan ha gällt i samhället vik- tiga strömningar under ett visst skedeTPF1FPT. utvecklades de två sistnämnda undantagen till självständiga krav på patenterbara uppfinningar: dessa skulle dels medföra teknisk effekt och vara reproducerbara, dels skilja sig väsent- ligt från vad som är förut käntTPF2FPT. Kraven på teknisk effekt och reprodu- cerbarhet ligger enligt det omfattande nordiska kommittéarbetet 1955–1963 i själva ordet uppfinningTPF3FPT. förslag till ny patentförordning hade de allmänna pa- tenterbarhetsfordringarna utformats så att skydd medelst patent skulle kunna förvärvas för nya tekniska uppfinningar, dvs. man ville ta bort begränsningen till industriella alster. Förslaget genomfördes dock aldrig. Det kan nämnas att revision av an- ges att industriell äganderätt är att fatta i vidsträcktaste bemärkelse och icke blott avse industri och hantverk i egentlig mening utan även området för lantbruksindustri och extraktiv industri. konventionstext har tillfogats, att den industriella äganderätten avser alla tillverkade alster eller naturprodukter. patentutredning genererade en intressant debatt. Ut- redningen, som överlade även med delegerade från övriga nordiska länder, avgav sitt betänkande senareTPF4FPT. I detta betänkande föreslogs en ganska vittgående utvidgning av objektet för patentskyddet. Man ville sålunda upphäva föreskriften att en uppfinning för att kunna patenteras måste avse industriella alster, och i stället medge patentskydd så snart uppfinningen kunde utnyttjas i näringsverksamhet. Med det i förslaget använda uttrycket näringsverksamhet syntes liksom i lagen med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens böra förstås varje huvud- sakligen på ekonomisk vinst för dess utövare riktad yrkesmässig verksamhet. Även de fria yrkena, såsom läkares och tandläkares verksamhet kunde alltså falla härunder. Om förslag hade nordisk enighet uppnåtts, och det in- fördes finska patentlag. Det noterades att liknande be- 1TP PT I återfinns undantagen i 1§ PL. I EPC finns de i art. 52(2)-52(4) samt i art. 53 2TP PT I dagligt tal används för detta krav uttrycket att uppvisa uppfinningshöjd. I EPC används de tre uttrycken involve an inventive step, auf einer erfinderischen Tätigkeit beruhen, impliquer une activité inventive 3TP PT NU 1963:6, s. 102 4TP PT SOU 1942:58 stämmelser fanns i den schweiziska patentlagen av 1907 och den tyska av 1936. patentutredning ansåg inte att man med den föreslagna formuleringen behövde befara en för vid utsträckning av det pa- tenterbara området; dels skulle de allmänna patenterbarhetsvillko- ren fortfarande gälla och kunna utvecklas genom praxis, dels fick det i själva uppfinningsbegreppet anses ligga ett krav på att det skulle gälla något av viss teknisk karaktär. Härigenom syntes från patenterbarhet uteslutas metoder som endast ginge ut på behandling av den mänskliga kroppen, t.ex. massagemetoder eller undervisningsmetoder utan teknisk karaktär. En majoritet av remissyttrandena var positiva till den föreslagna utvidgningen av det patenterbara området. PRV anförde att gäl- lande bestämmelse icke var tidsenlig utan alltför snävt avfattad. Bland övriga, positivt inställda instanser kunde märkas in- dustriförbund, SUF, SPOF, och handelskammare. Å andra sidan fanns det remissinstanser, t.ex. Kommerskolle- gium, , Järnkontoret, SIPF och KF, som var bekymrade över utsikten av en utvidgning av det patenter- bara området (1 §) utan en samtidig revision av de i 2 § uppförda undantagen från patenterbarhet. Man tyckte det behövdes en nog- grann analys av konsekvenserna av ev. patent på t.ex. bokförings- metoder liksom av de s.k. substans-patenten. Vidare tyckte några av dessa instanser att vissa förfaranden, som tillhörde läkares eller tandläkares näringsverksamhet, skulle undantas från patenterbar- het. Maj:ts proposition nr 176, som ledde till pa- tentlagrevision, beslöt departementschefen i ljuset av det av många påpekade nära sambandet mellan 1 och 2 §§ i patentförordningen att inte stödja utredningsförslaget om en utvidgning av det paten- terbara området. Eftersom gällande reglering inte påvisats medföra några mera anmärkningsvärda olägenheter, fann han det lämpligt att avvakta en fullständig utredning av undantagen från patenter- barhet. Det var en allmänt omfattad uppfattning att de nordiska patentlagarna var i behov av en genomgripande revision, och det var denna som departementschefen föredrog att invänta. Många diskussioner har således förts om tolk- ningen av dessa lagrum, särskilt första hälft. Det vore synd att säga att begreppen, som diskuterades var klara och tydliga och väl avgränsade. För det första hade vi den anglosaxiska världens of new manufacture. För det andra hade vi den eu- ropeiska doktrinen kring industriell tillämpbarhet. Till bägge dessa kom naturligtvis uppräkningar av undantag. Och för det tredje hade vi uppfinningsbegreppet med sin tekniska effekt och reproducer- barhet. Det medförde stora omvälvningar även inom patentvärlden. som den tekniska utvecklingen sköt or- dentlig fart, hade patentverkens mänskliga resurser kraftigt reduce- rats. tilltog den s.k. patentkrisen. Det var läge för en kraftsamling och ett nytänkande, och ett tidigt viktigt steg härvidlag var det gemensamt nordiska utredningsarbete, som inled- des 1949. Ett annat steg var ett omfattande arbete som på det patenträtts- liga området ägde rum inom . tillsattes en ex- pertkommitté för patentfrågor. Kommitténs arbete ledde tämligen snabbt till avslutandet av två europeiska konventioner, konvention angående patentformaliteter (formalitetskonventio- nen) och konvention angående internationell patentklas- sificering. Arbetet inom ledde vidare till en europeisk konvention om förenhetligande av vissa delar av patent- rätten, den s.k. lagkonventionen. Konventionen, som innehåller vissa regler om patenterbarhet, nyhetshinder, uppfinningshöjd och patentkrav, bygger på de erfarenheter som hade erhållits dels under det nordiska lagstiftningsarbete som då pågick, dels under arbetet inom EG på att få till stånd ett gemensamt marknadspatent. När det gäller definitionen av det patenterbara området, säger lagkonventionen följande: skola patent meddelas på alla upp- finningar som kunna tillgodogöras industriellt, äro nya och förete uppfinningshöjd. . En uppfinning skall anses kunna tillgodogöras industriellt om den kan tillverkas eller användas i någon form av in- dustriell verksamhet, inklusive jordbruk. hade i utvecklats en uppfattning om att ett rimligt krav på en patenterbar uppfinning är att den skall uppvisa teknisk karaktär. De nordiska patentkommittéerna uttalade betänkandeTPF5FPT att det knappast var möjligt att exakt ange vad kra- vet på teknisk karaktär innebär. Kommittéerna ansåg emellertid att i detta krav i vart fall låg att det skulle vara fråga om en lösning av en uppgift med hjälp av naturkrafterna, dvs. med ett lagbundet ut- 5TP PT NU 1963:6, s. 96 nyttjande av naturens materia och energi.TPF6FPT Utanför detta patent- rättsliga uppfinningsbegrepp faller således rena upptäckter. De nordiska kommittéerna uppnådde tre viktiga målsättningar: 1.Harmonisering av de nordiska patentlagarna 2.Kodifiering av gällande praxis 3.Anpassning till den patenträttsliga utvecklingen på konti- nenten Resultatet blev därför ett välformulerat och mycket modernt lag- förslag, som faktiskt i viss mån fick tjäna som referens vid de då påbörjade arbetena på PCT och EPC. Dock måste man nog så här i efterhand konstatera att de rådande goda konjunktu- rerna gjorde att särskild hänsyn till patentsystemets roll för indust- riell tillväxt inte kändes som något prioriterat. Ingen ifrågasatte patentsystemets nytta för uppfinnare och näringsliv. Teknikopti- mismen och framtidstron var påtagliga och tillväxten hög. Därför var man mest upptagen med att garantera att tredje man inte kom i kläm som följd av patentsystemet. Man vinnlade sig om att på ett så logiskt och rättvist sätt som möjligt hålla emot den naturliga driften att patentera. Härifrån finns dock ett viktigt undantag. fördes en intensiv debatt om produktpatentens vara eller icke vara i vad gäller kemiska föreningar. Debatten pågick sedan under gott och väl . Ett centralt tema i denna diskussion har varit av näringspolitisk natur: är det positivt för näringslivet i stort att tillåta produktpatent på kemiska föreningar? De som svarar nej på denna fråga hävdar att det som skulle hända vid sådan patente- ringsmöjlighet är att ett ökande antal kemiska substanser blir pa- tentskyddade, vilket skulle leda till att nya, kommersiellt intres- santa uppfinningar, där en skyddad förening ingår, skulle bli bero- ende av det existerande patentet. Detta skulle i sin tur leda till att den typen av uppfinningsverksamhet skulle tyna bort. Den andra sidan, dvs. de som förespråkar produktskydd för kemiska före- ningar, hävdar att en ännu viktigare faktor är det incitament till produktutveckling, som en patenteringsmöjlighet ger. Utvecklingen beträffande produktpatent på kemiska föreningar i industriländerna gick fram och tillbaka , men med tiden har förbuden blivit allt färre. I togs förbudet mot produktpatent bort i och med patentlag. 6TP PT Jfr Blum-Pedrazzini, Bd I, sid 77 De nordiska kommittéerna stannade för att behålla det hävd- vunna sättet att beskriva det patenterbara området: som kan tillgo- dogöras industriellt, trots den långa historien av tolkningssvårighe- ter och trots att man inte var helt nöjd med uttrycket. Det nordiska betänkandet av 1963 innehåller även förslag på undantag från pa- tenterbarhet. Ett sådant undantag gäller uppfinningar vars ut- övande inverkar på levande organismer. Ett annat undantag rör det breda begreppet anvisningar till det mänskliga tänkandet. Med detta ville man kunna undanta t.ex. undervisningsmetoder, reklammeto- der, stadsplaner, redovisningssystem m.m. De nordiska kommittéerna kan sägas ha bidragit med synpunk- ter på innebörden av kraven på teknisk karaktär. Någon knivskarp klarhet skapades dock inte. De moderna nordiska patentlagarna trädde ikraft , PCT un- dertecknades 1970 och EPC undertecknades 1973. I och med lagstiftningsärende anslöt sig till PCT och EPC som patentlagstiftningen moderniserades och harmoniserades med konventionerna. I materiellt hänseende skedde emellertid inget väsentligt i vad gäller definitionen av det patenterbara områdetTPF7FPT. Definition och omfattning av det patenterbara området har såle- des i allt väsentligt förblivit vid de principer som såg dagens ljus . Redan då brottades man med de begränsningar som etablerats som följd av patenterbara objekt of new manufacture. Givetvis har det under det senast gångna halvseklet inte blivit lättare att uppnå patentskydd för den industri, som ingen kunde förutspå eller mer. I däremot har utvecklingen varit mer dynamisk. Genom att det amerikanska systemet gör det möjligt att modernisera en till åldern nästan historisk patentlagstiftningTPF8FPT (jämnårig med the Constitution of the ) på så sätt att domstolen kan tolka denna i ljuset av dagens krav och industriella omständigheter, har man kunnat ta flera steg i en riktning som dels utsträcker det patenterbara området, dels stärker patenthavarens ställning. 7TP PT Prop. 1977/78:1 Del A sid. 161–191 8TP shall have power .. to promote the progress of science and useful arts, by securing for limited times to authors and inventors the exclusive right to their respective writings and discoveries;. Särskilt viktiga domslut har varit: ChakrabartyTPF9FPT, där det beslöts godkänna produktpatent på en mikroorganism (i domen står att man i princip bör kunna godkänna anything man-made under the sun) DiehrTPF10FPT, där möjligheten för patent på datorrelaterade upp- finningar öppnades State StreetTPF11FPT med det första viktiga patentet på affärsmetoder Utvecklingen i är oftast lätt att förutspå, även om man inled- ningsvis kan bli förd på villospår. Den japanska patentlagstift- ningen har mycket närmare band till än till , och sättet att tänka är besläktat med hur vi resonerar i . När det så in- träffar principiellt djupgående förändringar i patentsystemet i , studerar man i frågorna på ett utomordentligt ingående sätt, och inte sällan blir den slutliga utvärderingen uttalat kritisk till de amerikanska linjerna. När ytterligare förflutit inträffar emel- lertid oftast det att det japanska systemet anpassas till det ameri- kanska; de principiella invändningarna får vika för den praktiska verkligheten, i vilken de två ekonomierna är tätt sammanlänkade. Vad är läget i ? Som beskrivits ovan, står det fortfa- rande i lagen – trots många års diskussioner – .som kan tillgodo- göras industriellt.. I de nordiska förarbetena framhölls att detta bl.a. skulle tolkas så att utanför det patenterbara området faller blotta anvisningar till det mänskliga tänkandet. Detta kom att lägga grunden för en flerårig praxis, enligt vilken uppfinningar som byggde på datorprogram inte godkändes. I och med lagstiftningsärende infördes i lagen (efter fö- rebild från EPC) ett explicit undantagU U från patenterbara uppfin- ningar: datorprogramTPF12FPT (programs for computersTPF13FPT). Emellertid ledde inte detta till att diskussionen avklingade. Tvärtom, det blev alltmer uppenbart att mjukvarans intåg på det ena teknikområdet efter det andra gjorde det svårt att hävda att en patentsökt uppfinning endast var inriktad på ett datorprogram. Den stora frågan kom därför att gälla gränsdragningen mellan å ena sidan sådana datorrelaterade uppfinningar, som utan bekymmer kan bedömas ha teknisk karaktär och å andra sidan sådana som i 9TP PT 447 U.S. 303 (1980) 10TP PT 450 U.S. 175 (1981) 11TP PT CAFC, 1998 12TP PT PL 1§, andra stycket 3 13TP PT EPC Art 52(2), 52(3) så hög grad avser mjukvaran att uppfinningen faller utanför det patenterbara området. Det ovan nämnda rättsfallet Diehr i US Supreme Court blev un- der vägledande i större delen av världen i vad gäller denna gränsdragning. Jämfört med praxis kan man säga att det generellt skedde en liberalisering av patenteringsmöjligheterna. Men med State Street-beslutet tog ytterligare ett steg och det uppstod en klyfta, som sedan har bestått, i varje fall till . Under den allra har ett initiativ från EG-kommis- sionen lett till en intensiv debatt om patentering av mjukvara. Starka krafter i och i parlamentet i har presente- rat flera förslag, som är klart mer restriktiva till patentering av mjukvara än gällande europeisk praxis. Förslagen har därtill varit så insiktslöst formuleradeTPF14FPT att patenteringsmöjligheterna även på en rad andra områden drastiskt skulle försämras. Stora delar av euro- peisk industri har varit starkt kritisk till dessa tendenser. Debatten visade vilka stora risker man tar när man diskuterar dessa komplice- rade frågor utifrån en tolkning av en lagtext, som är resultatet av lång utveckling och många kompromisser. Ett försök till närmare precisering av innebörden av kravet på teknisk karaktär leder ofelbart ut på djupt vatten. Bemödanden i den riktningen leder till nya oklarheter och tveksam gränsdragning. Det är i de enskilda ärendena som gränsen måste dras mellan vad som är patenterbart och det som ej låter sig skyddas av en ensam- rätt. detta år avvisades i det fram- lagda direktivförslaget, och det som därför nu de facto gäller är praxisutvecklingen i EPO. Det vore befriande om man nu kunde sluta att älta odefinierade uttryck om vad som är teknik och i stället adressera dessa frågor utifrån ett industriellt tillväxtperspektiv. 14TP PT Bisarra sammanblandningar av begrepp som technical effect, technical character, technical characteristics, physical effect, technical contribution. Därtill var det tydligt att författarna till många av förslagen saknade vetenskaplig och teknisk kompetens inom för dessa frågor centrala områden. Övriga inkomna rekommendationer och enkät- och intervjusvar I anslutning till utredningsarbetets olika delstudier har ett antal svar i form av rekommendationer inkommit, vilka inte alltid kunnat organiseras in på ett naturligt sätt bland utredningens huvudre- kommendationer och delrekommendationer. Dessa övriga rekom- mendationer redovisas nedan indelade efter olika delstudier. Re- kommendationerna är därefter sorterade efter utredningsuppgifter (PEX 1–4). I stort sett samtliga svar av rekommendationskaraktär är medtagna och de redovisas här såsom de har formulerats och en- dast smärre bearbetningar har gjorts. 2.Delstudier bland små och medelstora företag På följande enkätfråga har ett stort antal svar inkommit i de olika delstudierna bland små och medelstora företag. Svaren har i efter- hand grupperats utifrån hur de relaterar till olika PEX-uppgifter. Efter varje svar anges i vilken delstudie som svaret har inkommit. Enkätfråga: För att patentera mer, vilken hjälp/service/support skulle ni behöva? 2.1Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) 1.Företaget efterfrågar rådgivning; vad gäller? Är det någon me- ning att patentera? Hur ska vi gå till väga på bästa sätt? 2.Finansiellt stöd till SMF, bättre rådgivning. 3.Släpp in externa uppfinnare för rådgivning hos universitetens innovationscentrum. 4.Billig och bra rådgivning kommer inte att fungera. Antingen billig eller bra. Statligt finansierad rådgivning kommer bara locka till sig de sämsta rådgivarna. 5.Hjälp med patentundersökningar och formuleringar av patent. Det arbete som patentbyråer gör till en kostnad av /tim. 6.Bättre och mer lättförståelig information om hur man aktivt kan nyttja patent och snabbare process för att få ett patent godkänt alternativt avslaget. 7.Patentexpertis gratis eller till självkostnad så att man inte behö- ver avstå att söka patent pga. kostnaderna. 8.Tillgång till billiga (gratis) patentombud. 9.PRV borde ha en mer konsulterande roll och ha mer paketerade tjänster. 10.Bra sökmotor till bra pris så att det är lätt att hitta patent inom olika områden från vissa företag. 11.Kostnadseffektiva experter utifrån. 1.IP-frågor måste få större utrymme på högskolor och universi- tet. 2.Mer IPR i utbildning. 3.Öka status och kunskap om patenteringsteknik etc. De flesta är väldigt okunniga om hur ett patent fungerar. 4.Ett marknadsinriktat seminarium/kurs i hur man kan hitta fram i innan företaget hinner gå i konkurs. [Två företag har angett detta utan vidare kommen- tar] (IT-SMF) 6.Upplysning, kunskap. 2.2Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) 1.Det är för krångligt att aktivt arbeta med patent i ett mindre bolag. 2.Det är för krångligt att söka patent i . Det finns hjälp att få men den måste göras mer synlig. 1.Staten skulle skapa en patentförsäkring så att små företag kan hävda sina rättigheter. 2.Patentbyrån borde ta lite av risken. 3.Hjälp med kostnaderna. I finns betydligt mer gratis pengar att få i ett tidigt företagsskede (small business grants). 4.Hjälp från patentingenjörer, hjälp med finansiering. 5.Pengar samt resurser att göra koncepttester för patentskriv- ningar. 6.Bidrag, skattelättnader. 1.For SMFs, in order to secure protection for small volume pro- ducts for patients with rare disorders and to attract further in- terest in Orphan Drug development, it would be a wish to have one European centralized function for patent application with the ability to gain full European coverage. This in comparison to the regulatory process for products, where a centralized pro- cedure facilitates approval in all 25 member states in EU. 1.PRVs supporttjänst borde vara tillgänglig i viss begränsad om- fattning för varje företag. På så sätt skulle tillgängligheten bli bättre. 2.PRV ska kunna tillhandahålla supporttjänst för att få hjälp att leta i register. 1.Jag skulle skämmas om vi tog patent på varje liten grej. Vi vill ta ett samhällsansvar. 2.Mässor är viktiga för patentbevakning. Riskkapitalbolag har varit bra på att föra fram patentproblematiken inom företaget. 3.Det är inte kineserna som kopierar, det är europeiska konkur- renter som skickar originalet till med meddelandet Copy exactly. Detta är omöjligt att spåra, ofta flera mellansteg. 3.Delstudie bland stora företag 3.1Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att skapa ökad för- ståelse och insikt hos svenska företag, inte minst små företag om de ekonomiska fördelarna med patente- ring? 1.Look at your competitors – they can set standard for patenting. a patent strategy where you re-evaluate your patent portfolio regularly. 2.Hindra lågpriskonkurrens på produkter där mycket pengar in- vesterats i FOU samt marknadsföring. 3.Enklare och billigare möjligheter att få en uppfinnings paten- terbarhet bedömd. 4.Hur man värderar patent och hur man kan använda dessa mer kommersiellt. Visa på "success stories" med en del svenska pa- Visa affärsnyttan, licensieringsmetoder/-möjligheter. Överhuvudtaget så är synlighet bra för att öka förståelsen. 5.De små företagen har inte råd att söka patent, framför allt inte utanför . Översättningskravet på EP-patent är oerhört högt. Räcker med att översätta kraven till respektive språk. Pa- tentombuden jobbar för att ha kvar inkomsterna. 6.Mera utbildning om immaterialrätten på högskolor och univer- sitet. 7.Fördelarna varierar med bransch och marknad. Anpassad infor- mation behövs därför så att den upplevs som relevant för före- taget som får den. 3.2Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att stimulera svenska företag att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? 1.Visa på rättsfall i världen, där patentskydd varit avgörande. 2.Consider markets outside . Consider developing mar- kets and costs. High quality of search and examination done by PRV is crucial. 3.Skattetekniskt fördelaktigt att investera i patentskydd. Det är ett nationalekonomiskt intresse. 4.Ge området högre status. Ökad utbildning vid högskolor och universitet. 5.Synlighet och tydligare koppling mot affärsnyttan med paten- ten. Vore även bra om man kunde göra tydligare avdrag kopplat till de investeringar man har gjort i patent då detta handlar om att skapa arbetstillfällen i . 6.Förklara för dem att det är livsfarligt att försöka hålla processer hemliga. Konkurrenterna kan stoppa produktionen eller åtmin- stone hindra en export. Ett billigt EU-patent. 8.TV-program baserade på verkliga fall – både success stories och misstag – som visar betydelsen av patentering. 3.3Sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt (PEX 3) Enkätfråga: Förbättrar patent ert företags/er företagsgrupps kon- kurrenskraft? 1.Skyddar våra marknader, hindrar konkurrenter. 2.Nödvändighet med patent för nya läkemedel. 3.Vi har något att kontra med om vi blir attackerade. 4.Hindrar konkurrenter från att använda samma/liknande teknik. 5.Ensamrätten, egna unika lösningar som inte kopieras tack vare patentskyddet. 6.Patent hindrar konkurrenter att kopiera produkter med säl- jande särdrag.