sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — De har också fått en större betydelse, ofta med ansvar för samordningen av institutionernas arbete med CEIG (Careers Education, Information and Guidance). Där finns ett traditionellt arbete med studievägledning, förmedling av information om arbetsmarknaden, inbjudna gäster, arbetsmarknadsdagar, CV- kurser och intervjuträning. Till detta har på vissa håll tillkommit ansvar för att ordna praktikplatser, för att matcha studenter med små och medelstora företag och för mer samarbete med lärare om utvecklingen av kursinnehållet. Det förekommer även att karriär- centra håller i kurser för mentorer och rekryterare. Akademiker anställs i i stor och ökande utsträckning på grund av generella egenskaper såsom förmåga att lösa problem, effektiv hantering av information och förmåga att arbeta i projektgrupper. Som ett led i den utvecklingen har man uppmärk- sammat hur dessa egenskaper utvecklas i lärprocessen. På vissa lärosäten erbjuder man valbara moduler som specifikt tränar någon sådan egenskap. Andra har lagt existerande kurser i en ram som tydliggör de generiska kompetenser som ingår i ämnet. Det kan också handla om att införa nya pedagogiska metoder. Trenden går från det tidigare mot de två senare alternativen och att väva in anställningsbarhet som en obligatorisk del av akademisk skolning. 1TP PT I kallas de för . Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden Så kallade Progress files och PDP (Personal Development Planning) används för att samla studenters erfarenheter. Målet var att alla lärosäten skulle ha en utarbetad policy 2005/2006 för detta, men det lär dröja till innan det är fullständigt inarbetat, dock är vissa lärosäten redan igång i full skala. Progress files har två ben: det ska ge varje student en dokumentation över deras inlärning och uppnådda resultat. varje student ska också ges resurser och struktur för att kunna överblicka, bygga på och reflektera över sin personliga utveckling. PDP refererar till den process som ger individen tillgång till det andra benet. Av de fåtal utvärderingar som finns framgår att stora delar av arbetet med karriärplanering mer handlar om personlig utveckling och tillfredsställelse än ökade möjligheter att få ett akademiker- jobb. I är en liknande utveckling i sin linda. Här finns en stor utvecklingspotential. Framförallt finns det behov av att styra utvecklingen och avsätta resurser för den. Flera högskolor arbetar framgångsrikt med en samlad karriärplanering, enligt (Råd och Dåd för studenterna ) är framförallt i ett gott exempel. Jag anser att detta är ett område som bör utvecklas inom den högre utbildningen, därför bör högskolor och universitet få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen. För att lyckas är det viktigt att ledningen för lärosätet tar ett övergripande ansvar samt att resurs- tilldelningssystemet inrymmer ersättning för detta. Studenter vill ha arbetslivsanknytning i sin utbildning! Utredningen har kontaktat ett tiotal studentkårer för att få en uppfattning om hur studenter upplever lärosätenas arbete med anställningsbarhet. De flesta håller med om att fokus på de här frågorna har ökat i och med arbetet med de nya lärandemålen i Bolognaprocessen. Vissa studentkårer upplever det som att frågan om arbetslivsanknytning i utbildningen länge har drivits av bland annat kårerna själva, och att det äntligen vunnit ett bredare gehör. Debatten om akademiker- och ungdomsarbetslöshet nämns också Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden som bidragande faktor till att kopplingen till arbetslivet fått större betydelse i olika ledningsgrupper. Spontant var alla oerhört positiva till att frågan fått ökat fokus. Två typer av oro kom dock upp under samtalen. Den första gällde att arbetet på vissa håll inte skulle komma längre än till diskussionsstadiet och att det därför inte skulle leda till något nämnvärt resultat. Bland annat därför att det på nationellt plan inte prioriterats i den påskyndade implementeringen av Bologna- processen. Den andra oron gällde att arbetslivsanknytning skulle misstolkas och att de nya initiativen därmed skulle riktas för mycket mot den arbetsmarknad som råder för stunden. Någon uttryckte det som att anställningsbarhet ofta får en för snäv innebörd och handlar enbart om hur många som får jobb efter utbildningen. Fokus på arbetslivsanknytning i utbildningen verkar vara efter- längtad av många studenter. I synnerhet från den överväldigande majoritet som inte har tänkt fortsätta på forskarnivå. Några uttryckte också kritik mot tankar på att föra in anknytningen enbart på avancerad nivå i det nya examenssystemet. Frågan kvarstår naturligtvis hur man kan införa ett system som fungerar. Det är ingen som förespråkar att man ska glömma bort andra utbildningsmål. Men på många håll upplevs fördelningen av resurser inte stå i proportion till studenternas behov. Som man uttryckte sig på ett stort lärosäte: Det finns mycket att göra bättre utan att något skulle behöva bli sämre. Från studentkårshåll har man nappat på den energi som frågan fått och bland annat kommer SFS () att hålla flera seminarier om anställningsbarhet . 6.6Högskolorna bör ha skyldighet att följa upp sina studenter Etableringen på arbetsmarknaden efter 1 till för dem med en högskoleexamen /03 redovisas av i Etableringen på arbetsmarknaden –examinerade 2002/03 (Rapport 2006:40 R). Där ser man att etableringsgradenTPF2FPT var , lägre jämfört med resultaten året innan. Det speglar den allmänna utvecklingen på arbetsmarknaden. 2TP PT För att räknas som etablerad krävs att den examinerade passerar en viss inkomstgräns i den svenska taxeringen (). Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden etableringsförloppet inte påverkats mer för högskoleutbildade antas bero på att många som utbildas vid universitet och högskolor är inriktade mot den offentliga arbetsmarknaden där efterfråge- utvecklingen varit en annan än inom andra delar av ekonomin. Det förklarar också varför kvinnors etableringsgrad är något högre än mäns. Resultaten visar en tydlig nedgång i etableringstalen för ekonomer med kandidat- eller magisterexamen liksom för civil- ingenjörer och högskoleingenjörer – i synnerhet med inriktning mot informations- och kommunikationsteknik. Läkare och sjuk- sköterskor tillhör grupper som etablerat sig snabbast, där ligger etableringsgraden . Examinerade med konstnärlig utbildning ligger sämst till med en etableringsgrad på . Generellt har fler med yrkesexamen än de med generell examen etablerat sig på arbetsmarknaden. De som har etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden finns i allmänhet inom de yrkesområden som kan förväntas med hänsyn till respektive examen. Men spridningen över yrkesområden är störst i de grupper som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Allmänt sett är också spridningen över yrkesområden större bland examinerade med generell examen. skriver till regeringen att förutom att ge kunskaper och förmåga till kritisk analys är ett centralt syfte med högskoleutbildning att den kan leda till ett relevant arbete efter examen. Utbildningarnas utformning i förhål- lande till olika kompetensbehov i samhället blir allt viktigare. föreslår därför att lärosätena får i uppdrag av regeringen att arbeta systematiskt med uppföljning av tidigare studenter bl.a. för att få verktyg för att kunna anpassa utbild- ningarna till arbetsmarknadens behov, ge underlag för att skapa nya utbildningar samt vidareutveckla innehåll och kvalitet i existerande utbildningar. Det skulle också ge studenter och sökande mer information om utbildningarna och vad de leder till. Det kan också ge underlag för marknadsföring av utbildningen. Slutligen kan uppföljningarna enligt bli en viktig källa till övergripande information om utbildningarnas relevans. Jag instämmer i styrelses förslag att lärosätena bör få ett tydligt uppdrag och ansvar för att följa upp sina studenter. Uppföljningarna bör innehålla uppgifter om t.ex. andel med arbete efter studierna , andel som fått arbete inom målyrke, arbetsvillkor mm. bör få i uppdrag att utforma uppföljningarna så att de blir jämförbara och kan Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden användas som ett led i att granska om lärosätena förbereder studen- terna för deras kommande arbetsliv och om utbildningarna är anpassade efter arbetsmarknadens krav. 6.7Öka studietakten i den högre utbildningen I en rapport från SCB som tagits fram i samverkan med , Universitet och högskolor – Genomströmning och resultat i högskolans grundutbildning /04 (SCB 2006) redovisas att av en årskull högskolenybörjare, exklusive gäststuden- terna, har examinerats . har uppnått 120 poäng utan att ha tagit ut någon examen. Examensfrekvensen och poängproduktionen var högre för kvinnor än för män. Förlängs uppföljningstiden till har examinerats. Av dem som tagit ut en magisterexamen under läsåren 1999/2000–2003/04 var bruttostudietidenTPF3FPT i genom- snitt tolv terminer (nettostudietid 10 terminer) och för en kandi- datexamen tio terminer (nettostudietid 8 terminer). Jag anser att det finns anledning för ansvariga att fundera över hur effektiviteten generellt kan höjas. En snabbare genomström- ning i utbildningarna gynnar såväl samhället som lärosätena och inte minst studenterna själva. I resurstilldelningssystemet för den grundläggande utbildningen tilldelas lärosätena resurser som grundas på de resultat som lärosätena uppnår. Med resultat avses i detta avseende helårsstu- denterTPF4FPT och helårsprestationer.TPF5FPT Beloppen differentieras för olika utbildningsområden, men samma ersättning gäller för samtliga lärosäten inom ett och samma utbildningsområde. Tanken var när systemet utformades att universiteten och högskolorna skulle anpassa utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan. Om lärosätena erbjuder den utbildning som studenterna efterfrågar och 3TP PT Antal registrerade terminer från första termin en person var registrerad i svensk högskola t.o.m. den terminen examen togs ut inklusive uppehållsterminer . Nettostudietid är exklusive uppehållsterminer. 4TP PT Antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40. 5TP PT Antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 40. Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden SOU 2006:102 erbjuder undervisning och stöd så att studenterna klarar sina studier, så får lärosätet ersättning. Det pågår en översyn av resurstilldelningssystemet och ett delbetänkande är lämnat Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning (SOU 2005:48). Enligt förslaget i delbetänkandet ska helårsstudenter och helårsprestationer behållas som fördelningsgrunder men kompletteras med en grundersättning på av helheten. Grundbeloppet ska enligt förslaget garantera täckning av mer långsiktiga åtaganden när studenttill- strömningen svänger. Det sägs också att grundersättningen möjlig- gör för lärosätena att göra andra prioriteringar såsom en profilering av utbildningsutbudet och en anpassning till arbetsmarknadens behov. Det nuvarande systemet innebär att ersättningen för helårs- prestationer utgår när godkända poäng har uppnåtts för en kurs. Det finns inga incitament för att påskynda enskilda studenters studietakt eller motivation för att fullfölja utbildningar och ta ut sin examen. Inte heller i resursutredningens delbetänkande läggs några sådana förslag. Jag anser att det fortsatta utredningsarbetet också bör undersöka möjligheterna att avsätta en del av bidraget till att premiera examina eller fullföljda utbildningar. Flera länder har infört incitament för en snabbare genomströmning i högskolan, exempelvis olika bonus när det gäller studiefinan- siering. I anser många av de studerande vid universitet och högskolor att studiemedlen inte är tillräckliga för att försörja sig . Enligt Högskolebarometern 2006, en undersök- ning gjord av Academic WorkTPF6FPT klarar sig enbart av studenterna på de som fullt studiemedel innebär. Även om undersökningen är gjord bland högskolestudenter som söker jobb så säger den något om de villkor studenter anser sig leva under. Studentbarometern , som är en undersökning gjord av av 9 150 slumpmässigt utvalda från StudentkortetsTPF FPT databas, visar att 53 pro- PT Undersökningen baserar sig på 4 720 jobbsökande studenters svar på en enkät. PT Studentkortet är ett förmånskort som erbjuds alla som studerar vid universitet och Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden cent arbetar som de studerar.TPF8FPT Många gör det enbart för pengarnas skull och jobbet är inte relaterat till deras studier. Det är tveeggat att ha ett extrajobb vid sidan av studierna. Det kan öka möjligheten att få ett arbete efter studierna, men får det ofta negativa konsekvenser för studietakten. Det är därför troligt att en höjning av nivån på studiemedlet skulle kunna korta studie- tiden. Den utdragna studietakten med många studieavbrott har högst troligt ett samband med att många unga skaffar barn innan de är klara med sin utbildning anser (Generationsväx- lingens problem och möjligheter 2006). Eftersom studiefinansie- ringen med studielån inte är anpassad för att ekonomiskt möjlig- göra detta blir frekventa studieavbrott före barnets födelse för att kvalificera för föräldrapenning en rationell lösning enligt honom. infördes enligt förslaget i Ds 2004:53 (Ett barntillägg till studerande), ett tilläggsbidrag för barn knutet till prisbasbeloppet. I regeringens proposition beräknas detta för fyra veckors heltids- studier motsvara för det första barnet, ytterligare för det andra och för det tredje barnet och följande. Motiveringen är dels att öka föräldrars möjligheter att studera, dels att färre barn ska behöva leva i fattigdom. Men storleken på bidraget är enligt på tok för liten för att övertyga särskilt många tjugoåringar om att det fungerar att kombinera barn och studier och ha en dräglig ekonomisk standard. Enligt skulle det vara betydligt effektivare att återinföra tilläggslån för barn . Eftersom hög- skolestudier oftast medför högre lön i det framtida yrkeslivet, är det inget principiellt problem att låta folk själva välja sin livsbana och hur den ska finansieras. Det kan naturligtvis, enligt , finnas praktiska problem. Hur ska man utforma en avskrivning av lånen om människor av olika anledningar misslyckas med att få förväntad avkastning på sin utbildning? Hur förhindra att lånen utnyttjas enbart som försörjningskälla i förväntan om att de ändå blir avskrivna? Sådana problem finns, enligt , redan med dagens lån, och det är svårt att tro att framtidens föräldrar skulle vara mer benägna att missbruka kreditmöjligheten. Enligt Studentbarometern anser av studerande föräld- rar att de behöver mer än ytterligare för att 8TP PT arbetar som de läser minst 20 poäng per termin. Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden få en stabil ekonomi, jämfört av övriga studenter. Det är därför troligt att föräldraskap under studierna ofta leder till avbrott och förseningar och därmed en ökad examens- och etable- ringsålder. Det finns starka skäl för att vidta åtgärder som underlättar för unga att snabbare både påbörja och avsluta sina högskolestudier, en sådan åtgärd är att ge dem som är eller blir föräldrar rimliga förutsättningar för att fortsätta bedriva sina studier utan studieavbrott. Reglerna för maximalt antal veckor med studiemedel och kraven på återbetalning påverkar också etableringstiden. Frågan är dock hur mycket. I Studentbarometern uppger en tredjedel av kvinnorna och drygt två femtedelar av männen att deras studieplaner inte alls påverkats av kravet på återbetalning. En förklaring kan vara att de som avskräcks av återbetalningskravet väljer att finansiera studierna på annat sätt eller att inte studera alls. En annan förklaring är att insikten om de skärpta kraven ännu inte har nått fram då tidigare generationer inte har mött en lika tuff arbetsmarknad för akademiker. En tredje förklaring kan vara att diskonteringen av framtida värden är stor och att man dessutom förlitar sig på samhällets trygghetssystem om det inte går som man hoppas. Det krävs fler undersökningar för att avgöra vad det är som ligger bakom dessa siffror. Av de nästan två tredjedelar som trots allt noterar att de har påverkats av återbetalningskravet, så har endast 4 påverkats i riktning mot val av kortare eller rakare utbildningsväg. Taket för antalet veckor som studiemedel kan beviljas har fått något fler, 5 att välja en sådan riktning. Anmärknings- värt är dock att så många som en tiondel inte kände till att taket fanns. Viktigare enligt studenterna är att återbetalningskrav och en bortre gräns har fått dem att planera sina studier noggrannare, respektive . Det kan onekligen också innebära sänkt etableringsålder, i synnerhet om det innebär färre ångrade karriärval. Att införa en återbetalningspremie i studiestödssystemet för de studenter som klarar sina studier inom avsedd tid skulle sannolikt ha den största effekten för att korta studietiden, hur mycket beror på premiens storlek. Innan en sådan åtgärd införs måste ordentliga analyser av konsekvenserna göras. Erfarenheter från sådana system kan hämtas från såväl som . Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden Jag har i utredningens samrådsgrupp med arbetsmarknadens parter bett om parternas synpunkter på vilka de viktigaste åtgärderna för att korta etableringsåldern på arbetsmarknaden är. Flera av organi- sationerna har framhållit högskolans viktiga roll. föreslår ett ratingsystem för yrkes- och högskoleutbildningar grundat på utbildningens koppling till arbets- marknadens behov. Det kan t ex handla om andel anställda i målyrket, genomsnittlig inkomst ett visst antal år efter slutförd utbildning, koppling till arbetslivet under utbildning etc. Man vill också få till stånd mera behovsanpassade yrkes- och högskole- utbildningar genom en närmare samverkan mellan utbild- ningar/utbildningsanordnare och arbetslivet. Häri ligger också utökad praktik, projektarbeten, apu etc. . En nyckelfråga anser , är att få samarbetsformerna att fungera också för små och medelstora företag. anser att det är angeläget att öppet redovisa anställningsbarhet efter utbildning, att ställa krav på utbildnings- anordnare att redovisa empiriska data om andel studerande med arbete eller eget företag t.ex. ett respektive efter utbildning. Det skulle, anser , ge unga presumtiva studerande en tydligare bild av om utbildningen leder till arbete och vilka arbeten som är aktuella. Utbildningsanordnaren skulle få aktuell kunskap om vilka arbetsgivare som är målgruppen. anser att införande av praktik i långt fler utbildningar inom universitet och högskola skulle korta vägen till arbets- marknaden i och med att det ger en viktig förankring i arbetslivet, med erfarenhet, nätverk och referenser. anser också att svenska universitet och högskolor behöver bli mycket duktigare på att förbereda studenter för arbetslivet med hjälp av career centers och liknande. hänvisar till sin egen rapport och Dåd för studenter (2006) som visar på stora brister på området. används mycket begränsade resurser till detta arbete. Vidare anser att universiteten behöver bli bättre på att följa upp studenter och kunna informera de som ska söka till universi- tetet/högskolan om möjligheterna till jobb efter genomgången utbildning grundat på hur det gått för tidigare årskullar. Studen- terna skulle behöva information om utbildningar och lärosäten när de ska söka sina utbildningar. Man skapar då incitament för Unga med högskoleutbildning behövs på arbetsmarknaden universitet och högskolor att skapa utbildningar som är gångbara på arbetsmarknaden. TCO inleder med att poängtera det viktiga i att strävan att sänka ungas etableringsålder på arbetsmarknaden inte får minska stimu- lansen för högre utbildning. En sänkt etableringsålder bör inte ske på bekostnad av att färre ungdomar väljer att studera på högskolan då det på lång sikt har negativa konsekvenser både för individen och samhället. Akademikerarbetslösheten är alltför hög och högskoleutbildning lönar sig inte tillräckligt i , men TCO menar att högre utbildning är det bästa receptet för individen att stå sig i konkurrensen. TCO anser att det behövs ett utökat arbete för att stärka kopp- lingarna mellan arbetslivet och både de yrkesinriktade gymnasie- utbildningarna och högskoleutbildningarna. För att det ska fungera krävs det resurser avsatta för handledning från arbetsgivarens sida. Det bör undersökas, anser TCO, om det är möjligt att i avtal och branschvisa överenskommelser ta upp frågan om handledning, exempelvis avsättning av tid för handledning. I det sammanhanget bör man titta på hur frågan om verksamhetsförlagd utbildning har hanterats inom bland annat lärarutbildningen. TCO menar också att möjligheten att sänka etableringsåldern genom att öka incita- menten för studenterna att ta ut sin examen från högskolan bör undersökas. Ekonomiska incitament skulle kunna ges antingen via finansieringen av högskolorna eller via studiemedelsystemet, exem- pelvis med avskrivningar av en del av skulden om individen tar ut sin examen inom en viss angiven tid. TCO är medveten om att en sänkning av etableringsåldern genom ökade incitament för att ta ut examen bara påverkar en del av problematiken och inte påverkar utbudet av jobb för de nyexaminerade. Tillsammans med övriga andra åtgärder kan det dock verka för att sänka etableringsåldern utan att minska stimulansen för högre utbildning. Kommuner och Landsting har goda erfarenheter av verksamhetsförlagd utbildning. Flera av de synpunkter och kommentarer som arbetsmarknadens parter lämnat till utredningen har jag tagit med i det fortsatta arbetet och dessa syns i flera fall i mina förslag. 7Korta arbetslöshetsperioderna för unga 7.1Förslag inom arbetsmarknadspolitiken för att sänka etableringsåldern på arbetsmarknaden Mina förslag tar hänsyn till de av regeringen aviserade kända åtgär- derna för unga arbetslösa och innebär kompletteringar och konkre- tiseringar av dessa. Nuvarande åldersgränser för unga bör slopas. 20- och 25-årsgränserna är ibland ett hinder för unga nytill- trädande på arbetsmarknaden. 18- och 19-åringar som fullföljt sina gymnasiestudier bör ha samma tillgång till arbetsförmed- ling som övriga. Unga nytillträdande på arbetsmarknaden bör även efter få tillgång till de åtgärder som enligt budgetpropositionen är förbehållna 20–25-åringar. Unga bör fångas in tidigt på arbetsförmedlingen och få indivi- duellt utformat stöd direkt. Unga som inte är etablerade på arbetsmarknaden har andra behov av stöd än de som arbetat och blivit arbetslösa. Statistiken visar att en arbetslöshetsperiod oftast följs av flera . Därför är tidiga, individuella insatser viktiga. Utnyttja Avstamp som modell för bemötande och coaching. Utforma den av regeringen aviserade jobbgarantin för unga, i nära samverkan med arbetslivet. Unga som slutfört sin gymnasieutbildning och/eller är bör få del av jobbgarantin. Även de som fyllt men är nytillträdande på arbetsmarknaden bör omfattas. Många olika anordnare bör anlitas. Goda relationer och kopplingar till arbetsgivare är nödvändiga. Samverkan bör oavsett anordnare ske med arbetsförmedlare. Utnyttja alla erfarenheter från de projekt som med Mål 3-medel arbetat med unga. Utnyttja modellen för introduktion och handledning i jobbgarantin. Korta arbetslöshetsperioderna för unga Arbetsförmedlare som arbetar med unga bör vara särskilt utbil- dade för att möta ungas behov. Öka möjligheterna till specialisering och fokusering på det som unga ofta saknar i förhållande till dem som varit etablerade på arbetsmarknaden och blivit arbetslösa dvs. kontaktnät och kunskaper om hur arbetsmarknaden fungerar. Arbetsmarknadsutbildning bör vara tillgänglig också för dem under i de fall det kan leda till en anställning. I nuvarande regleringsbrev är arbetsmarknadsutbildning endast förbehållen dem som har särskilda skäl och inte alls för dem under 20. Det bör ändras och bedömas indivi- duellt.