sou · GUB359 · 2007-01-01 00:00:00 — Det problematiska systerskapet: om svenskhet och invandrarskap inom svensk genushistorisk forskning, i Maktens (o)lika förklädnader: kön, klass, och etnicitet i det postkoloniala . En festskrift till Woukko Knocke. Filby M.P (1992) The figures, the personality and the Bums. Ser- vice work and sexuality I Work, . 6, No 1 pp 23-42. Gonäs, (1991) Industriomvandling i välfärdsstaten. , (2004) Flexibilitetens gränser: förändring och frik- tion i arbetsliv och familj. J (1993) Waitering/Watressing. Engendering the work of Table Servers. I Gender and society Vol. No Sep- tember 329-346. , (2003). Gräsrotsbyråkrati och normativ svensk- het: hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbets- marknad. Hochschild (2003) The Managed Heart. Commerciali- zation of the human feeling. , (2001) Språngbräda eller segmentering. En lon- gitudinell studie av tidsbegränsat anställda. 2001: 1 . , , (2001) Är utländska medbor- gare segmenterade mot atypiska arbetet? Undersöker skill- naden i relation till atypiska arbeten mellan utländska med- borgare och svenska medborgare –2000 Arbetsmarknad och Arbetsliv. Nr 7 2001. Knocke, Woukko (1981) Invandrade kvinnor möter facket. En stu- die om kvinnor från fyra länder inom och Fab- riskförbundets avtalsområde. Knocke, (1986) Invandrade kvinnor i lönearbete och fack: en studie om kvinnor från fyra länder inom Kommunal- och avtalsområde. Knocke, (1991) Invandrade kvinnor: vad är "problemet"? Kvinnovetenskaplig tidskrift 12 (1991). Knocke, , , , Gonäs son, (2003) Retorik och Praktik i rekryteringspro- cessen. Arbetsliv i omvandling 2003:04. Laskar, (2005) Ett bidrag till heterosexualitetens historia: kön, sexualitet och njutningsnormer i sexhandböcker . Les and Solomos (2000). Theories of race and racism a reader . ; : Routledge. Lindgen, (1999) Klass, kön och kirurgi: relationer bland vård- personal i organisationsförändringarnas spår. LO (2004) Anställningsformer. McClintock, (1995) leather : race, gender and sexual- ity in the colonial contest. , (1993) Racism after "race relations". , (1989). , (2005) Rasifiering ett teoretiskt perspektiv i analy- sen av diskriminering i . I SOU 2005:41 Bortom vi och dom: teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , , (red.). , (1997) Stadens rasifiering. Etnisk boendesegregation i folkhemmet. Upp- sala universitet. Mulinari, , (2004) Den nya svenska arbetsklassen. Rasifierade arbetares kamp inom facket. Mulinari, (2004) Flexibilitetens gränser: berättelser från golvet om ofrivillig deltid, solidaritet och flexibilitet. , (2006) Rasifierad rekrytering i storstadskom- munen: Mellan exkluderad och inkluderad underordning I , , , , (red.) Skillnader på kors och tvärs: Arbetsliv, storstad och makt. , (1985) Disorganized capitalism : contemporary trans- formations of work and politics. , (2003) Identitesföreställningar. Performance, normativitet och makt ombord på och AirHoliday. , (2003) i och som organisation: översikt om svensk arbetslivsforskning med genusperspektiv: . Phizacklea, (1990) Unpacking the . Gender, Racism and Class in production. Schierup, , (1994) Arbetets etniska del- ning. Studier från en svensk bilfabrik. , (1992) Från mejerska till mejerist: en studie av mejeriyrkets maskuliniseringsprocess. SCB (2005) SOU 2005:41 Bortom vi och dom: teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , , . (red.) Standing, (1998) Global Feminization Though Flexible labour. A Theme Revisited I World Development Vol 27, nr 3 pp 583–602 1998. Statistisk 2003) . Stadskontor , , (1998) Workplaces of the , (1993) Gender & racial inequality at work. Ithaca, N.Y. , (1999) Kvinnoarbete i –1850. , makt och arbetsdelning. , (1994) Det statistiska genomsnittet och bor- tom–en invandrade kvinnas arbetslivshistoria I etniska delning: studier från en svensk bilfabrik (red.) (red.) Jämlikhet, svenskhet och privata hushållstjänster i pigdebattens Svenska självbilder i förhållande till omvärlden betecknas av jäm- ställdhet mellan kvinnor och män som en vedertagen samhällsvär- dering (de los 2001:87)TPF1FPT. har betraktats som ett internationellt föregångsland i och med en barn- omsorgs- och arbetsmarknadspolitik som underlättar kvinnors möjligheter att förena lönearbete och föräldraskap (och 2000:160, 2002, Stark och 2001:167). Offentlig barnomsorg har varit en populär tradition i , och har setts som ett ansvar delat mellan föräldrar, sam- hälle och arbetsgivare (2002:96). Trots detta uppger av arbetande mödrar i en undersökning av Cousins och att de har svårigheter att kombinera lönearbete, hushålls- arbete och barnomsorg (Cousins och 2004:542). Hög arbets- belastning kombinerat med sega praktiker kring mäns låga delta- gande bidrar till att hushålls- och omsorgsarbete fortfarande defini- eras som en kvinnofråga och ett jämställdhetsproblem (2002B). Privata hushålls-/omsorgstjänster utförda av migrerande stä- derskor, barnflickor och au pairer har ansetts vara en lösning, via både formella och informella marknader, för familjer som upplever svårigheter att få tiden att gå ihop och anser sig ha råd med sådana tjänster (Ernsjöö och 2004: 135, 2002, 2003, 2004). Efterfrågan på hushållstjänster tycks dessutom ha påverkats av nedskärningar i den offentliga sektorn (de los 2002), arbetslivskrav inom vissa yrken, samt skif- tande prioriteringar kring fritid och familjetid (2003). Emellertid går återkommande förslag om subventioner av hus- hållstjänsterTPF2FPT stick i stäv med en lång socialdemokratisk och femi- 1TP PT Jämställdhet har i blivit en arena för att konstruera svenskhet i åtskillnad från andra nationaliteter (de los 2001:93). 2TP PT Till hushållstjänster kan räknas städning, reparationer, fastighetsskötsel, barnpassning, omsorgsarbete och livsstilstjänster (2004:11) men i denna studie syftar jag främst nistisk tradition samt sociokulturella preferenser kring offentlig barnomsorg. Detta har gett upphov till stormiga diskussioner i den så kallade pigdebatten.TPF3FPT Svenska kvinnors rätt till att slippa dub- belskiftet och konkurrera på (svenska?) mäns villkor på arbets- marknaden ställs emot socioekonomiska, etnifierade och rasifie- radeTPF4FPT ojämlikheter kvinnor emellan och debatten förs utifrån dessa premisser. De kvinnor som tenderar att åka på skitgörat har säl- lan tillgång till vare sig medborgerliga rättigheter eller representa- tion i den offentliga diskussionen. Emellertid kretsar det grundläg- gande problemet i svenska diskurser kring något annat: förekoms- ten av pigor rimmar väldigt illa i ett sammanhang där idén om svenskhet innefattar internationellt ledarskap i egalitetstänkande i fråga om jämställdhet och social jämlikhet. Den högljudda mora- liska diskursen kring privata hushållstjänster säger en hel del om föreställd svenskhet men även om sprickorna i dessa konstruk- tioner. Obekväma diskurser, tystnader och praktiker kring kvinnor och män som utför privata hushålls- och omsorgstjänster synliggör konturerna i jämställdhetsideologins etniska gränser (de los 2001:97). I ett internationellt perspektiv är inte unikt i sin växande efterfrågan efter privata hushålls/omsorgstjänster. Däremot verkar omfattningen i den ideologiska ambivalensen och moraliska debat- ten inför dessa förändringar stå i omvänd proportion till sektorns storlek jämfört med andra länder (Meagher 2002:57). Hushålls- tjänst är en yrkeskategori med rötter i slaveri och kolonialism (2000, Bakan och Stasiulis 1995) som har gjort en global comeback trots att den för modernitetsforskare inte verkar tillhöra denna tidsålder (och 1994:66, Moors 2003:386). En rad faktorer har bidragit till den växande efterfrågan efter privata hushålls-/omsorgstjänster i EU; bland annat glappet mellan kvin- nors ökade lönearbete och tillgång till täckande, statligt subventio- nerade alternativ för barnomsorg (Mahon 2002:3, Cancedda 2001) samt befolkningsmässiga faktorer och svårigheter att ta hand om åldrande generationer (och 2000:291). Här har hus- hållstjänster utförda av migranter varit en direkt eller indirekt lös- ning för välfärdsstats- och migrationspolitik med syfte att upp- på privata tjänster inomhus (städning, tvättning, strykning, matlagning, etc) samt barnpassning och övrig privat barnomsorg. 3TP PT Pigdebatten syftar mest på städtjänster, men även barnflickor och au pairer är del av efterfrågan på huslig arbetskraft inom hushålls-sektorn (2002:34). 4TP PT Jag använder i denna artikel begreppen ras och etnicitet i termer av kontextbundna sociala konstruktioner. muntra både produktion och social reproduktion (Gavanas, Tobio och 2007). I synnerhet i europeiska länder har migrerande kvinnor lågavlönade jobb inom privat hushållstjänst. Detta gäller främst kvinnor från södra och sydöstra , , och (2000, Kofman et al ). utgör en del av denna framväxande globala arbetsdelning, så kallade glo- bala omsorgskedjor, där billig arbetskraft från fattigare länder i större utsträckning efterfrågas av medel- och högavlönade europe- iska hushåll som försöker att kombinera familj och arbete (2000, Hochschild 2000, Ehrenreich och Hochschild 2002, Parrenas 2001). I den internationella handeln av hushålls- tjänster underlättar kvinnor från fattiga länder EU-kvinnors löne- arbete, och i vissa fall anlitar även de migrerande kvinnorna, i sin tur, liknande tjänster i hemlandet. Ofta saknar migrerande kvinnor som jobbar med hushållstjänster medborgerliga och arbetsmark- nadsmässiga rättigheter, och riskerar att bli exploaterade – inte minst p.g.a. att deras arbetsplatser (dvs. privatpersoners hem) för- hindrar insynen från omvärlden. Denna artikel fokuserar främst på ett segment av hushållstjänst- sektorn i som utkristalliserar frågor kring migration, genus, klass, etnifiering, rasifiering och social reproduktion; au pairer, barnflickorTPF5FPT och deras arbetsköpare. Jag använder här begreppet arbetsköpare istället för t.ex. arbetsgivare eller värdfamilj för att understryka att det handlar om att köpa och sälja tjänster vid sidan av den reguljära arbetsmarknaden. Denna oreglerade arbetsmark- nad omges menar jag av en rad specifika egenskaper; till exempel betalning av au pairer vid sidan av kost och logi benämns som fickpengar. Jag vill dessutom med termen arbetsköpare belysa att au pairers relationer med värdfamiljer inte styrs av reciprocitet och fiktivt släktskap, utan av instrumentella, marknadsmässiga relatio- ner. På så sätt problematiserar jag antaganden om au pairer som del av familjen med samma agenda och makt att diktera villkor i ett ömsesidigt kulturutbyte där au pairer varken passar in i kate- gorierna familjemedlem, student eller arbetare (2004:4). Därtill vill jag lyfta fram problem med denna typ av tem- porär migration: au pairer är i landet legalt, men har få medborger- liga rättigheter och arbetar endast informellt (Newcombe 2004:4). 5TP PT Barnflickor är så att säga en svensk variant av au pairer (och används dessutom bland intervjupersoner som en svensk översättning av au pair); de är unga kvinnor som migrerar till storstäder efter gymnasiet för att tillfälligt jobba inneboende och (oftast) informellt hos en familj där de utför städning, barnpassning och andra hushållstjänster för ca . I och med att de i regel bor i samma hushåll, och delar sysslor som både omfattar barnomsorg och hushållsarbete, ingår au pairer/barnflickor och deras arbetsköpare i komplexa arbetsrelatio- ner och förhandlingsprocesser som ramas in i föreställningar om svenskhet, invandrarskap och arbetsköparmoral. Artikeln är base- rad på kvalitativa intervjuer i under hösten 2004.TPF6FPT Jag intervjuade tio au pairer, två barnflickor, tre städerskor, tio arbets- köpare som anlitar au pairer och/eller barnflickor (varav fem dess- utom anlitar städerskor), samt representanter för sju företag och organisationer som jobbar med antingen hushållstjänst eller au pairer/barnflickor. Dessutom har jag gjort deltagande observation på ett socialt centrum för au pairer och barnflickor. Denna studie kan betraktas som en förberedande kvalitativ studie för en större och bredare undersökning av hushållstjänstsektorer i . Syf- tet är att utforska företeelser, förväntningar och konstruktioner kring köpande och säljande av hushållstjänster i . Mina kva- litativa metoder är speciellt avpassade för att komma åt kontextua- liserad vardaglig praktik, förhandling samt bekönade, etnifierade och rasifierade föreställningar. Min avsikt är därför att ringa in de viktigaste komponenter som karakteriserar köpande och säljandet av hushållstjänster utifrån olika aktörers erfarenheter, förvänt- ningar och positioner. Jag har använt inspelade semistrukturerade intervjuer, oinspelade informella intervjuer samt deltagande obser- vation för att komma åt komplexiteten i arbetsköpares och arbets- tagares erfarenheter, strategier, praktiker och värderingar. Genom att närma mig fältet genom så många kanaler som möjligt har jag försökt att få ett brett urval av arbetsköpare och tjänstearbetare, trots att det innebär många svårigheter att få kontakt med aktörer på informella och oreglerade marknader. I denna artikel belyser jag de relationer som uppstår i anslutning av utförandet och köpandet av formella och informella hushålls- tjänster i , i synnerhet de som innefattar barnomsorg. Med fokus på båda parters erfarenheter diskuterar jag arbetsvillkor, 6TP PT Det Svenska materialet är del av en större jämförande studie jag gjort kring migrant domestic workers i EU, förlagt på . bedrev jag liknande fältarbeten i , och som fokuserade på arbetsköpare och arbetande inom privata hushållstjänstsektorer som innefattar barnomsorg. Denna forskning var finansierad av inom den Europeiska Gemenskapens sjätte ramverksprogram. Jag vill här passa på att tacka Professor , som har varit rådgivare för projektet och tongivande i dess ursprungliga teoretiska uppbyggnad. Jag skulle dessutom vilja tacka docent de los för synpunkter och idéer kring artikelns teoretiska och material, samt för kommentarer och råd kring texten. rättigheter, strategier, arbetsrelationer och förhandlingsmöjlig- heter. Jag vill här understryka att varken de som köper eller de som säljer hushållstjänster är enhetliga grupper, utan innefattar en mångfald av skiftande positioner och relationer. Dessutom dis- kuterar jag de moraliska ståndpunkter som kommer till uttryck i diskurser om privata hushållstjänster, den så kallade pigdebatten och dess effekter på aktörernas olika förhandlingspositioner. Efterfrågan, maktrelationer och svensk pigdebatt Det är många faktorer som spelar in i den växande efterfrågan på en invandrad arbetskraft för privata hushållstjänster i EU. Välfärdspo- litik och migrationslagar inverkar på både tillgång och efterfrågan på arbetskraft, samt rättigheter och skyldigheter i formella och informella sektorer för hushållstjänst. Men efterfrågan på hushålls- tjänster har inte bara med arbetsköpares ekonomiska och praktiska valmöjligheter att göra; efterfrågan är dessutom socialt konstruerad och påverkad av sociokulturella värderingar kring hushållsarbete och omsorg (Kremer 2002). Vilken typ av omsorg föredrar olika familjer för sina barn? Hemmavarande biologiska mödrar, biolo- giska fäder, sociala föräldrar, mor- och farföräldrar, utbildad dagis- personal, dagmammor, privata barnflickor eller au pairer? Eller en kombination av alternativ som skiftar över barnens uppväxt? Omsorgspreferenser varierar historiskt och kontextuellt bland familjer i olika EU-länder (Gavanas och 2003; Gavanas, Tobio och 2007). Frågan om vilken sorts person arbetsköparen köper – snarare än själva tjänstens utförande – har dessutom stor inverkan på vem arbetsköparen anser förtjänar för- troende och kan smälta in i deras hem- och familjemiljö. Köpares preferenser kring hushållstjänster avspeglar ett socialise- rat beteende. Individerna lär sig att behöva eller vilja ha en viss produkt eller tjänst, som de själva inte kan/vill utföra den; att en viss syssla är för smutsig eller tråkig för dem själva att befatta sig eller ha tid med (och 2003). och (1994) har visat hur 1980- talets Engelska medelklassdiskurs kring fritid och kvalitetstid har påverkat den växande efterfrågan efter hushålls/omsorgstjäns- ter. I vissa sammanhang kan medlemskap och status i en (privilegi- erad) grupp definieras av att man blir betjänad av en annan bekö- nad/etnifierad/rasifierad (underordnad) grupp (1992:9). Emellertid finns det i somliga EU-länder en ambivalens kring att anlita vissa typer av hushållstjänst på grund av historiska, hierar- kiska associationer i anslutning till dessa tjänster (Andall 2003:39). Pigdebattens ett exempel på detta. Marknaden för hushållstjänster speglar hierarkier och maktför- hållanden mellan olika sociala grupper, och nationalitet, ras och etnicitet är ofta en viktig del av varan som köps. hävdar att i alla europeiska länder finns etniska hierarkier som mot- svarar rasistiska stereotyper och påverkar prissättning för hushålls- tjänster (2002:92). De som köper hushållstjänster och väljer ut vem de vill skall utföra vad i deras hem (barnomsorg, städning, etc.) förhåller de sig till sådana rasmässiga/etniska hierarkier, men även till hierarkier inom sådana kategorier (1992:10–11). Detta är ett grundläggande motiv till att konsumtionen av hushållstjänster tenderar att avspegla och återskapa ojämlikheter mellan kön, klas- ser, etniska grupper och generationer (Rotkirch 2001:5). I synner- het när hushållstjänster innefattar barnomsorg definieras köparnas preferenser utifrån föreställningar kring kön, språk, ålder, natio- nalitet, religion, ras och etnicitet (Bakan och Stasiulis 1995:310, Cox 1999:141, Narula 1999:161, de los och 2005:109). Egenskaper som flexibilitet och anpassningsbarhet förknippas ofta med föreställningar om nationella, etniska och rasmässiga drag i samband med hushållstjänster: somliga (kvin- nor) anses bättre och mer lämpade för vissa sysslor än andra i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang. Tidigare studier kring hushållstjänst fokuserar på antingen exploatering eller agens (2002:97). Men, som Mendez (1998) påpekar, är det också nödvändigt att fokusera på både och; hur de som utför och de som köper både omförhandlar, motarbetar och fogar sig till maktrelationer i arbetsförhållanden. Det är inte givet att köparen har övertaget, vilket bl.a. handikappsrörelsen har belyst (2001). Forskare har diskuterat utförarnas agens i termer av transnationalism underifrån (2000, Moors 2003), strategisk intimitet/förtrolighet (Mendez 1998, Özyegin 2002) och förhandling. Ett exempel på detta är att spela på arbets- köpares skuldkänslor (2002:97, Mendez 1998:121), ta kontroll över arbetsprocessen (Mendez 1998, 1985, Romero 2002), professionalisera arbetet (Salziger 1991, 1985) och odla kritiska perspektiv på tjänstekonsumtionen utifrån oppositio- nella/alternativa positioner (1992). Just på grund av dess hierarkiska aspekter och kopplingar till ojämlikheter mellan sociala grupper har frågor om hushållstjänster gett upphov till stormiga debatter i . Ihär- digheten i svensk moraldiskurs kring privata hushålls/omsorgs- tjänster saknar motstycke i andra länder, mycket på grund av soci- aldemokratiska och feministiska värderingar och dilemman kring jämställdhet och jämlikhet (2003:270, 1999). Här ställs solidaritet mellan kvinnor och klasser mot utarbetade små- barnsföräldrars behov och (svenska) kvinnors möjlighet att göra karriär. Dessa debatter river upp känsliga och polariserande frågor kring genus, klass och etnicitet där de som utför hushållstjänster liknas vid pigor och de som köper dessa tjänster framställs i termer av överklass som hängs ut i återkommande skandaler kring köp och utnyttjande av oregistrerad arbetskraft. Sådana skandaler innefattar inte bara renodlade städtjänster utan gäller ibland även au pairer och hur de utnyttjas av en illasinnad överklass (By 2003, 2003, 2003, 2002). Den så kallade pigdebatten har och främst handlat om huruvida hushållstjänster bör skattesubventio- neras. Ett antal, ofta sammanhängande, argument återkommer i senare års pigdebatt, de flesta utifrån ett köparperspektiv (de los och 2005:102). Utifrån detta perspektiv framhölls fördelarna med hushållstjänster utifrån jämställdhetsargument (det handlar om en kvinnofråga för stressade småbarnsmammor och kvinnors möjligheter att göra karriär); ett marknads- /arbetslivsargument (en reglerad tjänstesektor är bra för ekono- min); ett hälsoargument (tillgång till hushållstjänster skulle minska utbrändhet och sjukskrivningar); ett medelklassargument (alla – inte bara överklassen – behöver denna service, men har inte råd) och professionaliserings-argument (det innebär fördelar för arbetslösa invandrare att få jobba på den formella/registrerade marknaden)TPF7FPT . Sedan mellankrigstidens hembiträdesdebatt har två målsätt- ningar kolliderat inom socialdemokratin; att dels se till barnfamil- jers behov och dels se till hembiträdenas behov (1999:173). Hembiträdes- och pig-debatter har och definierats först som både en klassfråga och en kvinnofråga – sedan även som en fråga om förhållanden mellan 7TP PT För sentida inlägg i debatten, se bl.a. 2003, 2004a & b, 1999, 2003, 2005, Mallik och 1998, och 2004, 1997, 2004, 2005, Popova 1996, 1997, 2005. infödda svenskar och invandrare (1999:183). Pigdebat- ten drog igång på allvar , då nationaleko- nomen föreslog skattesubventionering av hushållstjänster. Argumenten för ett sådant förslag har varit att minska arbetslöshet, minska informellt/oregistrerat arbete, och framför allt skapa tillfällen för reglerade anställningar för invand- rare (2003:249). Dessutom anser förespråkare för skatte- subventionering att (vissa?) kvinnors möjlighet att förena föräldra- skap med lönearbete skulle gynnas (2003:249). Motståndare till hushållstjänster hävdar att det klassystem som hushållstjänsterna symboliserar inte har i ett välfärdssamhälle att göra (2003:250). En återkommande fråga, inom bl.a. soci- aldemokratiska och feministiska kretsar, är: vem ska städa hemma hos städerskan? (2005). Kritiker till förslag om skattesub- ventioner ställer frågan om dessa verkligen skulle minska efterfrå- gan på oregistrerad arbetskraft (2005). Även om det infördes skatteavdrag kan informell/oregistrerad arbetskraft fortfa- rande vara billigare, och särskilt om det gäller papperslösa arbetare som saknar möjlighet att gå över till den formella/registrerade marknaden (Ernsjöö och 2004:161). I skrivande stund debatteras frågan om att subventionera hushållstjänster för fullt, bl.a. av aktörer inom partipolitik, fackliga organisationer, näringsliv, forskning och media, och det är inte möjligt att redo- göra för denna debatt eller dess utslag inom ramen för denna artikel (för redogörelser, se 2004). Fokuseringen på arbetsköparens moraliska beteende – inte bara på den illegala arbetskraften och dess mellanhänder – är dock en intressant aspekt av Svenska moraldiskurser kring hushållstjänster. Som en följd av lagar, reglering och valbara alternativ i sektorn, samt moraliska diskurser kring pigor ställs köpare av privata hus- hålls/omsorgstjänster i inför ett val mellan det moraliska (formella/registrerade/vita) och det billiga (informella/oregistre- rade/svarta) alternativet. Efterfrågan på hushållstjänster är mycket priskänslig i , men trots detta verkar inte storleken på inkomsten vara avgörande för huruvida man anser sig ha råd med redovisade hushållstjänster på den formella marknaden (Ernsjöö och 2004:48, 69). Mina resultat visar dock att andra motiv än rent ekonomiska inverkar på beslutet. För vissa konsumenter av hushållstjänster – oavsett inkomst – är det av hög prioritet att hålla sig inom lagens ramar, och/eller ha en jäm- lik relation till de som utför dessa tjänster.