sou · GUB375 · 2007-01-01 00:00:00 — Fiasko för barnskötarutbildningen, . Uppdaterad , 2005, tillgänglig på: previousRenderType=8, citerad . Bilaga 1 301 Kommittédirektiv Jämställdhetsdelegationen för förskolan 2003:101 Beslut vid regeringssammanträde . Sammanfattning av uppdraget En delegation skall tillsättas med främsta uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Uppdraget omfattar såväl förskola med huvudman som förskola anordnad av enskild. Bakgrund Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. För att uppnå ett jämställt samhälle måste ytterligare insatser göras för att bryta traditionella könsmönster och den maktordning som bl.a. visar sig genom könsuppdelningen inom utbildningssystemet. I propositionen Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar (prop. 1993/94:147) konstaterar regeringen att jämställdhetsarbetet måste breddas från att i alltför hög grad ha varit inriktat på att förändra formella strukturer och att påverka attityder till att inriktas på de informella strukturer som skapar och upprätthåller den ojämna maktfördelningen mellan könen. har kunskapen om ojämställdhetens mekanismer ökat. Genusforskningen har fördjupats och utvecklats. (SOU 1990:44) och (SOU 1998:6) har bidragit till ökade insikter om hur olikheter på grund av kön skapas och upprätthålls. Regeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) visar att samhället präglas av Bilaga 1 SOU 2006:75 302 könsmaktsordning, trots att ett aktivt jämställdhetsarbete pågått . Arbetet måste därför fortsättningsvis ges en mer feministisk inriktning. Detta kräver, enligt regeringens skrivelse, en medvetenhet om ett kvarstående mönster där kvinnor är underordnade och män överordnade. Det krävs också en vilja att förändra den nuvarande maktordningen. Könsmönster skapas utifrån uppfostran, kultur, ekonomiska ramar, maktstrukturer och politisk ideologi. Det innebär vidare, enligt skrivelsen, att könsmönstren skapas och upprätthålls medvetet och omedvetet såväl av individer som av samhället. I skrivelsen slås fast att jämställdhetsarbetet på alla nivåer i utbildningssystemet måste intensifieras och effektiviseras. Förskolans betydelse för ökad jämställdhet ur ett livslångt lärandeperspektiv lyfts fram. Gällande bestämmelser I 2 a kap. skollagen (1985:1100) finns allmänna bestämmelser om förskoleverksamheten. Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad . Förskolans uppdrag finns formulerat läroplan för förskolan (Lpfö 98). Läroplanen, som bygger på skollagen, slår fast att förskolans verksamhet skall präglas av grundläggande demokratiska värderingar. Omsorg om och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten. Under avsnittet Saklighet och allsidighet i läroplanen behandlas könsroller och könsmönster. Vuxnas sätt att bemöta flickor och pojkar liksom de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma flickors och pojkars uppfattning om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Ett viktigt syfte med förskolans jämställdhetsarbete är att det skall bidra till att flickor och pojkar kan välja sin framtid utifrån kunskap, erfarenhet och intresse. SOU 2006:75 Bilaga 1 303 Förskolans roll i det livslånga lärandet Lpfö 98 är förskolans första läroplan. Detta innebär att förskolan ingår i samhällets samlade utbildningssystem för barn och unga. Läroplanen skall vara vägledande för förskolan. Ett uttryckligt krav som ställs på verksamheten är att arbetet skall präglas av omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande. Läroplanen har ett pedagogiskt syfte. Förskolan utgör härmed ett första och betydelsefullt steg i barnets formella utbildningsgång. I förskolans uppgift ligger även att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn, flicka som pojke, får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. I Utbildning för kunskap och jämlikhet - regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) lyfter regeringen fram förskolans roll i det livslånga lärandet. Hos det lilla barnet finns redan lusten att lära och utvecklas. Förskolan skall därför erbjuda alla barn en grund för att växa som människor, för lärande och språkutveckling och ge barnen förmågan att samverka med andra. På så sätt kan förskolan ge barnen en god grund för deras fortsatta skolgång och det livslånga lärandet. Det är därför viktigt att förskolan är en trygg, rolig, utvecklande och lärorik verksamhet för alla barn - oavsett kön och bakgrund. Nuläge och utgångspunkter Brister i jämställdhet begränsar båda könens möjligheter att utvecklas till sin fulla potential som människa utifrån egna förutsättningar. Flera utvärderingar visar dock att jämställdhet är den aspekt av demokrati och värdegrund som får minst uppmärksamhet i förskolan samt grund- och gymnasieskolan. Det är ofta personalens egna attityder och värderingar som avgör om jämställdhetsfrågorna uppmärksammas eller inte. På en arbetsplats spelar könsfördelningen bland personalen stor roll. Flera undersökningar visar att en markant dominans av ett kön skapar problem och gör arbetsmiljön mer komplicerad för det underrepresenterade könet. Det är svårt att bryta förlegade könsroller. Studier visar till exempel att de förväntningar och attityder som möter manliga förskollärare kan vara problematiska. Männens andel av förskolans personal utgör endast 2–. Bilaga 1 SOU 2006:75 304 stort gäller att ju yngre barnen är desto färre män finns det i verksamheten. Processen, att intressera män för traditionella kvinnoyrken och tvärtom, måste börja tidigt och inte först när eleverna i gymnasieskolan skall välja yrkes- och utbildningsvägar. Förskolan möter barnen i ett känsligt skede av deras identitets och personlighetsutveckling; då många värderingar grundläggs och föreställningar om kvinnligt och manligt formas. Forskning visar att barn är mycket receptiva och att de tidigt uppfattar vad som gäller inte minst hur flickor respektive pojkar förväntas vara. De upptäcker och blir medvetna om könsskillnader i samband med den kognitiva och språkliga utvecklingen. Vuxna, såväl föräldrar som förskolans, skolans och gymnasieskolans personal samt annan personal som arbetar med barn och unga, reproducerar omedvetet eller medvetet könsroller och könsmönster. Spädbarnsforskning visar att vuxna redan tidigt behandlar barn olika beroende på könstillhörighet. Forskning indikerar vidare att vuxna generellt sett ställer högre krav på flickor än på pojkar. Livliga och utagerande flickor bemöts i regel av mindre uppmuntran och förståelse än pojkar. Enligt många undersökningar fostras pojkar till ett mer aggressivt beteende. Pojkars fysiska aktiviteter och prestationer uppmuntras dessutom mer än flickors. Vissa forskare menar att pojkar generellt i mindre utsträckning än flickor lärs att ta ett eget ansvar. Flickor blir ofta synliga och får inflytande genom att vara välanpassade och duktiga, pojkar i högre utsträckning genom att synas och höras. Olika situationer i förskolan skapar olika könsmönster. Såväl personal, medvetet eller omedvetet, som barn är medskapare av dessa mönster. Forskning visar att pojkdominansen är som mest påtaglig under de vuxenledda samlingarna. Flickor tilldelas och tar på sig uppgifter som hjälpfröknar och ordningsskapare genom hela förskole- och skolsystemet. I förskolan förefaller flickors relations och omsorgsinriktning i leken accepteras mer än pojkarnas fysiska lekaktiviteter. Jämställdhetsinsatser riktas ofta främst till flickorna. Studier visar att för att kunna bryta traditionella könsmönster och könsroller behöver fler insatser och åtgärder inriktas på pojkarna och deras villkor och situation. Flera studier visar dessutom att förskolans liksom skolans verksamhet ofta utgår från ett könsneutralt perspektiv. Flickors och pojkars villkor i skilda situationer samt hur de bemöts och bedöms av de vuxna synliggörs och problemati SOU 2006:75 Bilaga 1 305 seras därför sällan, vilket är till nackdel för båda könen. I senare års forskning tydliggörs att både förskolan och skolan fungerar på olika sätt för flickor och pojkar beroende på social bakgrund och etnicitet. Förskolan har utvecklats från en nationellt homogen institution till en mångkulturell samlingsplats, där rollerna som flicka och pojke blivit mycket mer varierande och motsägelsefulla. Därför måste arbetet i förskolan utgå från barnens mångfaldiga resurser och erfarenheter - oavsett kön och bakgrund. Behovet av en jämställdhetsdelegation För att bryta rådande ojämlika strukturer mellan könen och åstadkomma förändringar måste jämställdhetsarbetet starta redan i förskolan. Utformningen av förskolans pedagogiska verksamhet är därför av stor betydelse i det långsiktiga arbetet med att bryta stereotypa könsroller och könsmönster. Förskolan och skolan skall sätta flickors och pojkars kreativitet och nyfikenhet i centrum. Deras perspektiv skall tillvaratas i en lärandeprocess med det livslånga lärandet som utgångspunkt. Det är mot denna bakgrund viktigt att jämställdhetsarbetet i förskolans pedagogiska verksamhet lyfts fram, förstärks och utvecklas. Förskolans läroplan har tydliggjort uppdraget att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för flickors och pojkars utveckling och lärande. Jämställdhetsarbetet måste ha ett långsiktigt perspektiv. Förskolans roll som grund för detta arbete har blivit tydligare och förskolans betydelse för hur pojkar och flickor väljer sin framtid har ökat. Flertalet insatser för jämställdhet har dock, som förskolan haft en egen läroplan, främst varit inriktade mot grund- och gymnasieskolan. Det är därför av vikt att politiker och tjänstemän på nivå uppmärksammas på sitt ansvar för jämställdhetsfrågorna även inom förskolan. Kunskap om genus och ett medvetet jämställdhetsperspektiv har betydelse för personalens handlande och för verksamhetens utformning. Att utveckla en jämställd pedagogik utifrån ett medvetet och kunskapsbaserat könsperspektiv är därför av vikt för verksamhetens måluppfyllelse. Det är emellertid inte enbart förskolan som påverkar barnen. Föräldrar och andra vuxna i barnets omgivning är viktiga för att forma barnets syn på och värdering av sig själv som flicka eller pojke liksom barnets syn på andra barn - oavsett kön. Bilaga 1 SOU 2006:75 306 skolans jämställdhetsarbete skall bli framgångsrikt är det därför viktigt att ett gott samarbete med föräldrarna utvecklas. Flickors och pojkars uppfattning om kvinnligt och manligt påverkas även av media, leksaksindustrin samt barnböcker och annan litteratur. Personalen i förskolan är beroende av det utbud som finns för att kunna motverka stereotypa könsrollsuppfattningar och behöver pedagogiska verktyg för ett aktivt jämställdhetsarbete. Förskolans personal består nästan enbart av kvinnor. , då män kvoterades in, var andelen män högre. Därefter har andelen män varit . Studier visar att yrkesrollen av många, både av personal och av andra, uppfattas som identisk med den traditionella kvinnorollen. Sammantaget innebär detta, tillsammans med läroplanens krav, att det finns behov av att förändra synsättet på yrkesroll och kompetens för förskolans personal utifrån ett medvetet könsperspektiv. Pojkars och flickors utveckling och livsvillkor får inte begränsas på grund av könsspecifika regler, normer och värderingar. Det är därför viktigt med kunskap om hur socialt och kulturellt kön konstrueras och behovet av en pedagogik inriktad på jämställdhet är av stor betydelse. Genuskunskap på lärarutbildningarna och i gymnasieskolans barn- och fritidsprogram är dock inte en självklarhet. Det finns inga krav på att de som genomgår lärarutbildning skall studera jämställdhet och könsroller i teori och praktik. Den akademiska genusforskningen har visat lite intresse för pedagogik och praktisk verksamhet. Det varierar emellertid mellan lärarutbildningarna på hur stor vikt de lägger på genuskunskap. Mot bakgrund av att jämställdhet är en lågt prioriterad fråga i alltför många förskolor och kommuner behöver arbetet med jämställdhet i förskolan uppmärksammas och intensifieras. En delegation skall därför tillsättas med främsta uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla det pedagogiska jämställdhetsarbetet i förskolan, såväl som enskild, för ökad kvalitet och måluppfyllelse. Uppdraget En utgångspunkt för delegationens uppdrag är att det livslånga lärandet måste ses ur ett genusperspektiv i förskolans arbete, så att förlegade och stereotypa könsroller och mönster kan brytas. En annan viktig utgångspunkt är barnets, enskilt och i samspel med SOU 2006:75 Bilaga 1 307 andra barn, utveckling, välbefinnande, trygghet och lärande - oavsett kön. Delegationens uppgift är att: 1. lyfta fram och förstärka det pedagogiska jämställdhetsarbetet inom förskolan genom att bl.a. fördela medel till jämställdhetsprojekt, 2. välja ut, följa och dokumentera ett antal förskolors jämställdhetsarbete samt sprida dessa förskolors erfarenheter och kunskaper, 3. lyfta fram och premiera jämställdhetsarbete av god kvalitet i förskolan, 4. sprida kunskap om framgångsrikt jämställdhetsarbete i förskolor i andra länder, 5. utveckla verktyg för att personal i förskolan skall kunna granska och analysera bl.a. pedagogiska hjälpmedel, lekmaterial och barnlitteratur ur ett könsperspektiv, 6. lyfta fram goda exempel på insatser i och i andra länder för att stimulera fler män att söka sig till utbildningar med inriktning mot barn och arbete i förskolan samt även insatser för att behålla män som redan arbetar i förskolan, 7. sammanställa den kunskap och beprövade erfarenhet om jämställdhet och genus som finns och se till att den når ut till förskolorna samt identifiera brister och behov av kunskap, forskning och kompetensutveckling för förskolans arbete med jämställdhet, 8. i dialog med huvudmännen för lärarutbildningarna sammanställa vilken utbildning i jämställdhet och genuskunskap blivande förskollärare erbjuds, 9. föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas samt redovisa eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiering av förslagen. Arbetsformer Delegationen skall arbeta utåtriktat och verka för att jämställdhet debatteras i förskolan och även i massmedia. Delegationen skall på olika sätt lyfta fram betydelsen av jämställdhetsarbetet i förskolan. Det kan ske genom regionala och lokala konferenser och genom IT. Bilaga 1 SOU 2006:75 308 Internationell kunskap och erfarenhet bör uppmärksammas och spridas. Dialog med föräldrar, barn och verksamma i förskolan samt med politiker och verksamhetsansvariga bör utgöra en viktig del av delegationens verksamhet. Delegationen skall tydliggöra efter vilka kriterier som medel till olika jämställdhetsprojekt fördelas. Utgångspunkten är att medlen används till utvecklingsinsatser samt dokumentation och spridning av kunskaper och erfarenheter. Tidsplan Delegationens uppdrag omfattar perioden till och med . Delegationen skall i en delrapport redovisa sitt arbete och resultat tillsammans med analys och förslag. Uppdraget i sin helhet skall redovisas . Samråd Delegationen bör samråda med , Myndigheten för skolutveckling, , lärarorganisationerna, , , , () och (JämO), invandrarorganisationer, kyrkor och trossamfund med flera myndigheter och organisationer med beröring till delegationens uppdrag. Bilaga 2 309 Bilaga 2 Projekten som hjälpte delegationen med det praktiska arbetet När Delegationen för jämställdhet i förskolan tillsattes var ett av uppdragen att bevilja medel till jämställdhetsprojekt. Vid det första ansökningstillfället som avslutades inkom 113 ansökningar. De som då delades ut fördelades till 18 olika projekt. Projekten berörde allt från en enskild avdelning till stora länsövergripande projekt. Vid den andra ansökningsomgången som avslutades var intresset ännu större. Delegationen mottog 173 ansökningar, varav 26 beviljades medel. Även dessa varierade i storlek och omfattning. Av dessa hade tio projekt fått medel även första ansökningsomgången. Sammanlagt har 34 projekt runt om i landet beviljats medel. Projekt som var med endast första året , Det här kooperativet arbetar med Montessoripedagogik och ville med medel från delegationen också involvera både föräldrar och personal i sitt jämställdhetsarbete. Målet med projektet var att skapa en större medvetenhet och kunskap kring genus och jämställdhet och hur de vuxnas förutfattade bilder av könsrollerna påverkar barnens förutsättningar. Det man gjorde vara att genomföra två stycken heldagsworkshops där de båda föräldrar och personal deltog. Mellan de båda seminarietillfällena arbetade projektdeltagarna målmedvetet med att implementera kunskaperna och kom på så sätt att få in ett mer medvetet genustänk i föräldrakooperativets verksamhet. Bilaga 2 SOU 2006:75 310 , inledde personalen en fortbildning i jämställdhetsarbete i den pedagogiska verksamheten. När kooperativet sedan fick medel från delegationen arbetade de vidare med att utforma en konkret handlingsplan som innehåller både mål och exempel på arbetssätt som lever kvar i verksamheten. , den här förskolan går det 50 barn fördelade på tre avdelningar. Diskussionen kring jämställdhet har funnits på förskolan men arbetat hade inte riktigt tagit fart när de fick möjlighet att söka pengar från delegationen. Då kände de att det var dags att börja arbeta på allvar. Det här projektet drevs i samarbete mellan föräldrarådet och personal och de hämtade en hel del inspiration via studiebesök på bland annat könstypiska arbetsplatser så som exempelvis en brandstation där barnen fick möte en kvinna som arbetade som brandman. De har också hämtat inspiration via föreläsningar och arbetat mycket med att observera och dokumentera sin pedagogiska verksamhet. , På den här förskolan påbörjades arbetet med jämställdhetsfrågorna innan delegationen startade. Delegationens stöd användes för att få mer inspiration utifrån i form av studiebesök och föreläsningar, för att på sätt komma vidare i sitt arbete. Ett av målen med projektet var att varje barn ska utveckla sin egen personlighet och sina egna intressen utan att styras av förväntningar på stereotypa och traditionella könsroller. För att lyckas med det utvecklade personalen bland annat att aktivt arbeta med jämställdhet genom dramalek, hantverk, lek och musik. Här fanns ett projekt där det ingick en förskola med fem avdelningar samt ett antal familjedaghem. Förskolan och familjedaghemmen inledde ett jämställdhetsprojekt i kommunen SOU 2006:75 Bilaga 2 311 terminen 2003. I projektet arbetade man med att bli medvetna om det egna förhållningssättet gentemot flickor och pojkar samt att vidga barnens möjligheter utan att hindras av kön. ville de arbeta med att sprida vidare sina kunskaper och erfarenheter till andra förskolor, familjedaghem och skolor i kommunen. Dessutom arbetade man med att få med föräldrarna i processen och arbetet. Detta projekt initierades när de två förskolorna Katten och Gläntan ville börja arbeta med jämställdhet. hade tidigare ett kommunalt jämställdhetsprojekt som var riktat till där man påbörjade ett uppmärksammat projekt som kopplade ihop genusfrågor och flickors och pojkars betygsskillnader. Båda förskolorna har arbetat mycket med leksaker och den lärande leken. På Gläntan kom projektdeltagarna bland annat att studera teorier om barns lek medan personalen på arbetade med att ta bort könsrelaterade leksaker i syfte att studera om leksaker spelar någon roll ur ett genusperspektiv. De bägge förskolorna har infört könsseparerade grupper vid olika moment och man försöker även utveckla förmågan att arbeta med kompensatorisk pedagogik. Båda förskolorna har skrivit olika målsättningar för rummens användning. I byggrummet har personalen låtit barnen träna vissa färdigheter med flickorna och andra med pojkarna. Till exempel fick flickorna bygga stora, höga byggnader och raserar dessa med pojkarna tränades i att tillverka mindre konstruktioner som de sedan får spara. Några iakttagelser som personalen har gjort är att pojkarna blivit mer verbala och kreativa medan flickorna numera tar för sig mer och vågar tänja på gränserna. Flickor och pojkar leker också mer tillsammans . Personalen å sin sida upplever arbetet mer stimulerande och anser att det har medfört en personlig utveckling. I det här projektet ingick fyra förskolor, med tillsammans 50 pedagoger. Här arbetade många mycket med sagor och fantasi där handdockan hade en viktig roll. Målet för arbetet i projektet var att med utveckling av genusperspektiv i Bilaga 2 SOU 2006:75 312 dockverksamheten hjälpa barnen till en positiv jämställdhetssyn som inte begränsar samt att öka medvetenheten bland pedagoger om dockans roll i detta. Pedagogerna skulle också fortsätta sitt arbete genom sagor men också titta närmare på övrig lekmiljö, leksaker och hur de som vuxna bemöter barn utifrån kön. stad var ett projekt som när de sökte ett litet bidrag från delegationen arbetat med jämställdhetsfrågor genom en föreläsningsserie och ett litteraturprojekt för skolan. ville också ett antal förskolor utöka sina kunskaper utifrån vad som redan gjort på andra håll i landet. Genom bidrag från delegationen införskaffade man en arbetsplan från och en videofilm för att på sätt fördjupa sig i metoder och tips för att komma vidare i sitt eget jämställdhetsarbete. Projekt som beviljats medel båda ansökningsomgångarna Ale kommun Det här projektet berör fem avdelningar från fem förskolor i det centrala skolområdet i Ale kommun, utanför . Huvudmålet har varit att personalen ska utveckla sitt förhållningssätt och pedagogiska innehåll genom att förstå och se hur kön konstrueras. Som så många andra har det arbetat med digitalkamera och videoteknik. Inte minst viktigt för detta projekt var att när man kommit med bland delegationens projekt så uppmärksammades de så mycket i sin hemkommun att IT-enheten kom att bli en viktig resurs för deras arbete. Ett samarbete som kan vara något för andra kommuner att fundera över. När projektet i Ale hade kommit en bit med förskolans inre arbete ville de som en utveckling också fördjupa och öka föräldrarnas del i arbetet. Detta gjordes genom att föräldrarna har fått information om arbetet via utvecklingssamtal och föräldramöten. Både muntligen och via rörliga bilder där de har fått se och höra hur deras barn tänker kring flickors och pojkars beteende och handlingsmönster i grupp. SOU 2006:75 Bilaga 2 313 Förskolan , HallonEtt är en förskola med sex avdelningar. Under det första projektåret arbetade personalen mycket med att utveckla metoder för att se på sig själva och analysera sitt eget förhållningssätt i förhållande till barnen, med ett genusperspektiv. Man kom då bland annat fram till att metoden med könsseparerade grupper och idén om kompensatorisk pedagogik inte passar så bra på HallonEtt. Under det andra projektåret ville personalen utifrån detta fördjupa arbetet ytterligare genom att bland annat gå djupare i sin analys av den pedagogiska dokumentationen. också för att kunna utveckla genusarbetet i utemiljön. Eftersom en utgångspunkt för HallonEtt är att det finns en olikhet mellan flickor och pojkar, blir det viktigt att ha koll på hur de värderar strukturerna eller vem som gör vad. Är det kvinnorna som städar och röjer mest på avdelningarna? Eller är det männen som sätter upp , borrar och utför liknande sysslor. Att motverka traditionella könsmönster görs inte genom att arbeta med bara flick- och pojkgrupper menar de.