sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — En taxichaufför som är misstänkt för att ha utövat våld mot en kund ska helst ha taxiuniformen på sig i domstolen för att så mycket som möjligt ge intryck av att vara en tjänsteman. Arbetsuniform i allmänhet påstods ge en positiv signal. Mycket juveler och eleganta klockor anses kunna signalera svarta pengar, särskilt om den brottsmisstänkte är utan arbete. Att inte ha något arbete anses i sig kunna signalera att någon är asocial eller krimi- nell. En åklagare hävdade att en vanlig uppfattning hos de åklagare som arbetade med ekobrott var upplevelsen av att domstolarna tar oberättigat stor hänsyn till deras åtalade, att domstolarna inte på ett bra sätt kan hantera sådana brottsmisstänkta personer som står högre upp på samhällsstegen än vad som vanligen är fallet med andra typer av brott. Å andra sidan menade vissa att man i dom- stolen ställde högre krav på välutbildade personer med branschkun- skap än en småföretagare som kämpade för att få det att gå ihop. En åklagare ansåg att det är självklart att de som arbetar inom rättssystemet måste kunna dra slutsatser efter vilken typ av person de har att göra med, t.ex. att det finns en större anledning att misstänkta brott om en invandrare från åker runt i en dyr bil än om en direktör från gör det, respektive om en yng- ling med invandrarbakgrund eller en yngling med svensk bakgrund från en finare förort går omkring i en dyr märkesjacka. Att använda sådana slutsatser i arbetet ökar enligt honom träffsäkerheten när det gäller att upptäcka brott. Alla intervjupersoner utom en hävdade att den åtalades upp- förande i rättssalen är mycket viktigt och hävdade att detta kan påverka domslutet. Många menade att vad som uppfattas som ett aggressivt beteende hos den åtalade kan inverka negativt på vilken tilltro dennes uppfattning om händelseförloppet kommer att till- mätas om rättegången handlar om ett våldsbrott. Det anses även ha betydelse hur den åtalade beter sig mot målsäganden, speciellt i sexualmål. Att inte vilja samarbeta med polisen uppfattas enligt en Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen åklagare som att man definierar sig som kriminell vilket inverkar negativt på trovärdigheten. Etnicitet, kulturell och religiös bakgrund och språk I intervjuerna ställdes frågan om intervjupersonerna ansåg att na- tionellt ursprung, etnisk bakgrund, kulturell eller religiös tillhörig- het kan påverka bemötandet5 av den misstänkte i domstolen. Syftet med frågan var att utröna om intervjupersonerna anser att personer som anses falla utanför som svensk riskerar att särbe- handlas i rättsprocessen. Eftersom nationellt ursprung, etnisk bak- grund, kulturell eller religiös tillhörighet alla är omständigheter som sammanhänger med bedömningen av om en person faller inom som svensk eller inte, och det dessutom är svårt att urskilja vilken eller vilka av dessa omständigheter som egentligen har betydelse i varje enskilt fall, ingick samtliga i en och samma fråga. Nedan används termen icke-svensk som samlande begrepp för dessa omständigheter när de uppfattas falla utanför som svensk. Ytterligare en fråga i intervjuguiden som har särskild betydelse i detta sammanhang är huruvida en brottsmisstänkts förmåga att uttrycka sig på en god svenska6 kan ha betydelse för bemötande i domstolen. De flesta av de intervjuade åklagarna och advokaterna ansåg att en icke-svensk bakgrund kan påverka rättens ledamöter när det gället bemötande av den brottsmisstänkte. En tredjedel av de inter- vjuade tog spontant upp att personer med en annan etnisk eller kulturell bakgrund än den svenska kan bli negativt särbehandlade i rättssystemet på grund av denna. Ytterligare en tredjedel utveck- lade sådana resonemang i samband med frågorna kring de i inter- vjuguiden ingående fallbeskrivningarna. Den återstående tredjede- len menade att dessa omständigheter inte påverkade bemötandet av brottsmisstänkta personer i domstolen, men tre av dessa ändrade sig senare när de utvecklade resonemangen kring fallbeskrivning- arna. 5Angående begreppet bemötande se ovan. 6Frågan gällde både om den brottsmisstänkte uttryckte sig på en vårdad svenska utan slang och svordomar respektive god svenska utan att bryta mycket på något annat språk. Här behandlas dock bara det sistnämnda. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen En åklagare ansåg att rättssystemet inte lever upp till likabehand- lingsprincipen när det gäller väldigt mörka människor eller männi- skor som uttrycker sin kultur, t.ex. romer. En advokat menade att den som var åtalad för bokföringsbrott uppfattades som mer trovärdig om vederbörande var en medelålders västeuropé än om vederbörande var för mörk. En vanlig uppfattning bland de intervjuade är att ett uppförande som avviker från det som uppfattas som svenskt kan inverka ne- gativt på bemötandet av den brottsmisstänkte personen. En advo- kat ansåg att en icke-svensk bakgrund allmänt ger den åtalade uppförsbacke i brottmålsprocessen och att vissa människor med en icke-svensk bakgrund uttryckte sig lite skrikigt på ett sätt som uppfattas som negativt av domstolens ledamöter. Han menade också att en icke-svensk som ger ett hyggligt intryck och där- med går emot den förutfattade meningen blir positivt behandlad. En annan advokat trodde att rätten har lättare att förstå den miss- tänkte om denne inte är alltför exotisk, att det allra bästa är om rättens ledamöter kan känna igen sig i den åtalade. En åklagare påstod att de som kommer från andra länder har ett annat temperament, pratar mycket fortare, vi svenskar blir aldrig arga. En annan åklagare ansåg att zigenare var en besvärlig kategori eftersom hela familjen kommer in i rättssalen med massor med barn och det blir stökigt. Detta leder till att man inte lyssnar i lika hög grad på den brottsmisstänkte. En advokat hävdade att okunskap om hur olika folkslag och kulturer kommunicerar leder till att rättens ledamöter ofta blir ir- riterade på araber eftersom de inte svarar direkt på frågor utan i stället ger en lång historia. En åklagare uttryckte det som att en svensk tröttnar när man upplever att någon aldrig kommer till saken. Olika kulturer har enligt henne olika sätt att uttrycka sig på, och man orkar inte lyssna på någon som är för långrandig i sina svar. En åklagare hävdade att olika kulturer ljuger på olika sätt, t.ex. har svenskar en tendens att ljuga smart medan latinamerikaner Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen gråter när de ljuger. Detta påverkar emellertid inte bemötandet i domstolen. Etnicitet, kulturell och religiös bakgrund En åklagare ansåg att det är naivt att tro att det inte skiljer sig åt i hur vi behandlar människor från andra kulturer. Hon trodde dock inte att detta beror på någon medveten diskriminering men var ändå övertygad om att det begås fel och försummelser på grund av detta. En annan åklagare trodde att etnisk/kulturell bakgrund hos den brottsmisstänkte påverkar bedömningen av denne men ville inte tro att det påverkar bedömningen av gär- ningen. En advokat hävdade att det i råder en skuld-kultur som innebär att en åtalad person bör erkänna, visa ånger och hålla en låg profil för att bli så bra bemött som möjligt, medan vissa med en icke-svensk bakgrund har uppfostrats i en skam-kultur som innebär att man är kaxig och inte tar på sig skuld offentligt men i stället blir utsatt för repressalier för att man har dragit skam över sin familj. En åklagare påstod att en viss icke-svensk bakgrund innebär att den åtalade inte tar på sig ansvar ens om vederbörande är över- bevisad. Han trodde också att den trovärdighet rättens ledamöter tillerkänner en brottsmisstänkt person påverkas negativt om denne tillhör en viss grupp som är känd för den typ av kriminalitet som misstanken handlar om. En annan åklagare menade att om man sammankopplar en viss grupp med ett problem, t.ex. om man talar om en jugoslavmaffia, så är det svårare att bli trodd för en person från denna grupp som står åtalad. Hon trodde även att domstolen har lättare att döma någon som befinner sig tillfälligt i , t.ex. har öststatsmedborgare som befinner sig i illegalt och dessutom kanske har lite bakgrund i någon form av kriminalitet mycket svårare att bli trodda än någon som tillhör vårt samhälle.. Ytterligare en åklagare hävdade att det är många som kommer hit från som stjäl och att det är kört för dessa redan in- nan de kommer in i rättssalen. Han trodde att man uppfattar dessa som att de bara kommer hit, t.ex. med någon färja, för att stjäla. Han trodde också att det kan finnas uppfattningar bland rättssy- stemets aktörer som går ut på att vissa etniciteter begår narkotika- brott oftare än andra samt att vissa grupper med en icke-svensk Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen bakgrund har ett annat förhållningssätt till sanningen än de med svensk bakgrund. En advokat påstod att människor av en viss här- komst har sämre förutsättningar i en viss typ av mål t.ex. gambianer i narkotikamål. Han hävdade också att en brottsmisstänkt utlän- ning utan hemvist i har sämre förutsättningar i domstolen eftersom de inte har någon förankring i det svenska samhället. De behandlas ganska summariskt, får inte något stöd och kan inte få någon frivård. En annan advokat trodde att det kan påverka skuld- frågan i ett narkotikamål om den misstänkte kommer från något afrikanskt land där de har narkotika. Ytterligare en advokat trodde att det ibland kan vara en fördel med en icke-svensk bakgrund. Han hävdade att rätten har större förståelse för om en kille från mörkaste inte klarade att efterleva svensk bokföringslag- stiftning än en kille från som gått på . En åklagare trodde att vissa människor hade uppfattningen att vi svenskar löser konflikter med prat medan personer med vissa andra ursprung förväntas att lättare bli aggressiva. En annan åkla- gare menade att det var till nackdel att vara icke-svensk om man är misstänkt för misshandel eftersom man tror ju att utlänningar är mer hetsiga. Ytterligare en åklagare hävdade att man lättare uppfattar människor som kom från krigshärdar, t.ex. , som bråkstakar. En åklagare ansåg att det vid bokföringsbrott kan ha betydelse för bemötandet om den åtalade har en icke-svensk bakgrund. Det beror emellertid på vilken typ av verksamhet den brottsmisstänkta personen företräder, är det fråga om en datafirma spelar ursprunget hos den åtalade ingen roll men om det är fråga om t.ex. en pizzeria eller en taxiverksamhet så har det betydelse. Även en annan åkla- gare trodde att det kan vara en nackdel att vara pizzeriaägare eller något liknade eftersom det, även om detta inte visas öppet i en domstol, finns tankar hos många att dessa bara är här för att tjäna pengar, inte betalar skatt och då skippar man bokföringen. En annan åklagare menade att man vet att vissa kategorier av icke- svenskar håller på med vissa typer av brottslighet. Enligt honom är t.ex. ingen förvånad om man håller på med knark när man kommer från . Ytterligare en åklagare hävdade att den åtalades religion absolut kan påverka bemötandet av denne i domstolen eftersom religioner väcker känslor och bidrar till att ge en bild av personen. Kanske rättens ledamöter har svårt att förstå eller ogillar vissa religioner. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen En advokat hävdade att personer födda utomlands eller med utländskt påbrå betraktas med mer skepsis. Det är svårare att övertyga rätten om innehållet i en tilltalads berättelse om denne är av utländskt påbrå och att rätten lättare tar till sig en inhemsk persons berättelser. En annan advokat hävdade att det var större risk för en icke-svensk eller någon som kom från en lägre sam- hällsklass att bli dömd till fängelse jämfört med brottsmisstänkta personer från högre samhällsklasser som enligt henne inte ens blir häktade. När det gäller brott mot kvinnor så trodde en åklagare att det påverkar många domare om den brottsmisstänkte tillhör en grupp med en viss [annorlunda än enligt den dominerande svenska ] kvinnosyn, att den främlingsfientlighet och rädsla för nya kulturer som finns i samhället i övrigt även omfattar vissa domare. En annan åklagare trodde att bemötandet av den brottsmisstänkte kan påverkas av om denne är en person från en främmande kultur där synen på kvinnan är undertryckande eller annorlunda. Ytterli- gare en åklagare ansåg att förutfattade meningar får rättens leda- möter att dra slutsatser som att det vet man ju hur de behandlar kvinnor osv. En ofta förekommande åsikt var att muslimer har sämre förut- sättningar till en objektiv behandling i alla mål som gäller brott mot kvinnor. En advokat uttryckte detta i samband med sexualbrottfal- let som att där vet vi att domstolarna är helt införstådda med att muslimer behandlar sina kvinnor annorlunda än västerlänningar. Det påverkar deras trovärdighet negativt, deras syn på kvinnan på- verkar negativt. En åklagare ansåg att det kunde vara negativt för den åtalade i ett sexualbrott om denne är eftersom man har uppfattningen att deras syn på kvinnor innebär att man kan utnyttja dem. Detta gäller särskilt om målsäganden var en svensk kvinna. En advokat trodde att bemötandet av den brottsmisstänkte, inklusive domslutet, kan påverkas av om denne tillhör en viss etni- citet eller grupp där synen på kvinnan innebär att vissa beteenden medför att hon betraktas som en hora. En återkommande åsikt var att om den åtalade står långt ifrån målsäganden kulturellt i ett sexualbrottsmål, och dessutom talar dålig svenska (utgångspunkten här är alltså att målsäganden är svensk) kan detta avgöra om rätten kommer att betrakta händel- seförloppet som frivilligt sex eller inte. En åklagare exemplifierade med att om målsäganden i ett sexualbrottsmål är verbal med för- måga att uttrycka sig rakt och den misstänkte gärningspersonen är Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen en nyinvandrad person från som har svårare att uttrycka sig i samma ämne så kan detta ha en negativ inverkan på bemötan- det av den misstänkte. Att den verbala förmågan, det vill säga att på ett bra sätt kunna framföra sin historia, är viktig för någon som är misstänkt för brott, var en åsikt som återkommande framkom under intervju- erna. Många av de intervjuade menade att domstolsförhandlingar med tolk var mycket svårare att genomföra på ett bra sätt. Använd- ningen av tolk innebär att den tilltalade har svårt att få fram sin historia per definition. Nyanserna försvinner med en tolk och rät- tens ledamöter kan inte heller tala direkt till den åtalade. Dessutom hävdades att det är stor skillnad på tolkarnas kvalité när det gäller olika språkgrupper. En åklagare uttryckte att en invandrare som inte talar svenska med försvararen blir nästan osynlig i rättssalen.. En åklagare menade att språksvårigheter kan innebära att en åta- lad person upplevs slingra sig fast det egentligen handlar om att vederbörande inte förstår vad rättens ledamöter säger. Han upp- levde också att tolkar ibland översatte långa haranger till ett kort ja eller nej. En annan åklagare påstod att den som har tolk med sig i domstolen behandlas som om vederbörande vore dummare än normalt. En åklagare menade att om någon med språksvårigheter företrä- der en pizzeria så påverkar inte det bemötandet i domstolen, efter- som denna verksamhet inte kräver att man kan tala så bra svenska. Men om vederbörande företräder t.ex. ett konsultföretag för andra bolag så skulle detta påverka rättens ledamöter eftersom detta inte stämmer med det normala. Att prata för mycket, särskilt på ett främmande språk, uppfattas inte som positivt utan stressar rättens ledamöter som måste hålla vissa tidsramar. En icke-svensk med behov av att prata mycket och förklara sig påstås medföra att rättens ledamöter blir avstånds- tagande. Flera intervjupersoner uttryckte oro över att det numera finns många ungdomar som inte kan uttrycka sig tillfredsställande på något språk, vilket innebär att de inte kan redogöra för sin version av ett händelseförlopp inför rätten, inte ens med hjälp av en tolk. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen När det gällde sexualbrott så framfördes åsikten att det är bättre för den brottsmisstänkte om denne och målsäganden talar samma språk och uttrycker sig lika bra eller dåligt. Hur kan man då förklara innebörden för rättens aktörer i omstän- digheter som den åtalades kön, sociala tillhörighet respektive etni- citet och kulturella eller religiösa bakgrund. Här skulle delar av teoribildning kunna tjäna som analysverktyg.7 Socialt fält enligt terminologi är ett system av relatio- ner mellan positioner som intas av specialiserade agenter och institutioner vilka kämpar om något för dem gemensamt (Broady 1989 s 3). I vårt fall är brottmålsprocessen ett socialt fält där domare, nämndemän, åklagare, advokat, åtalad, målsägande osv. är de speci- aliserade agenterna och institutionerna som kämpar om sanning och rättvisa. Det som här är intressant är den specifika art av symboliskt kapital som ligger till grund för trosföreställningarna inom detta fält, de trosföreställningar som handlar om vad hos den brottsmisstänkte som signalerar trovärdighet respektive kriminell identitet. Begreppet symboliskt kapital i teoribildning är sådana omständigheter som av sociala grupper igenkännes som värdefullt och tillerkännes värde, som åtnjuter förtroende (Broady 1989 s 2, 7). För att en individ ska åtnjuta t.ex. trovärdighet inom en social grupp krävs att vederbörande innehar en viss sorts symboliskt kapital. För att framstå som trovärdig inför rättens ledamöter är det viktigt att den åtalade innehar rätt sorts symboliskt kapital. , här att vara kvinna, framstår som en sorts symboliskt kapi- tal som medför föreställningar om en mindre benägenhet att begå brott eller en mindre skuldbörda. Ekonomiskt kapital i form av ekonomiska tillgångar, som en underavdelning till det symboliska kapitalet, verkar också medföra föreställningar om trovärdighet hos den brottsmisstänkte. Hur mycket kulturellt kapital, i tappning, en person är innehavare av skulle kanske kunna översät- tas med hur kultiverad någon är, till exempel genom utbildning. Genom att de intervjuade åklagarna och advokaterna är så sam- stämmiga i sina utsagor om vilka egenskaper, alternativt uppfattade 7 Jmfr teoribildning med det s.k. intersektionella perspektivet (de los 2005 s 233). För en presentation av , se t.ex. Broady 1989. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen egenskaper, hos den åtalade som har betydelse för bemötandet av denne kan man dra slutsatsen att det verkligen handlar om symbo- liskt kapital i tappning eftersom detta just handlar om gruppers trosföreställningar (Broady 1989 s 2). menar också att det finns ingenting som klassificerar en individ tydligare än det sätt som denne själv klassificerar sin omgivning (1989 s 19). Genom att lista de omständigheter hos individen som i intervju- erna har ansetts konstituera en identitet som icke-svensk kan man även komma fram till vad som enligt intervjupersonerna kon- stituerar en identitet som svensk. Genomgående är att en icke- svensk identitet anses påverka bemötandet av individen på ett nega- tivt sätt. Den som anses ha denna identitet betraktas lättare som mindre trovärdig som icke-kriminell medan rätt sorts svensk identitet sammankopplas med hederlig. Habitus avser det system av dispositioner som tillåter människor att handla, tänka och orientera sig i den sociala världen (Broady 1989 s 2). Det uppförande och de föreställningar som produceras av habitus är bara tillgängliga som sådana av andra aktörer som innehar koden till dessa och därigenom kan uppfatta signalerna (1989 s 19). Människors beteenden kan enligt förklaras genom mötet mellan habitus och sociala omständigheter. Samma beteende kan ha olika betydelse för olika grupper. Det oftast omedvetna val av strategi som människor gör för att bemästra de sociala omständigheter de möter är ett resultat av individens habitus och dessa omständigheter (Broady 1989 s 22). Habitus är också ett system av skillnader, av särskiljande dispositioner. I skill- naden definieras den sociala identiteten (1993 s 300). Den individ, vars habitus inte är utformat på ett sätt som innebär att rättens ledamöter kan känna igen sig i denne, samt att denne på samma gång inte förstår de koder som gäller i det fält som är den svenska brottmålsprocessen, får svårare att övertyga rättens ledamöter om sin historia. Framför allt verkar det vara viktigt med ett symboliskt kapital som medför att rättens ledamöter uppfattar att den åtalade omfattas av svenska normer eller, annorlunda uttryckt, av samma normer som de själva omfattas av. Individer som liknar varandra har lättare att förstå varandra och komma överens (Bourdieu.1989 s 17). Det visar sig också i intervjuerna att ju längre bort från den egna sociala gruppen som rättens ledamöter uppfattar att den åtalade står, desto lättare har de att uppfatta denne som brottslig och desto mindre trovärdighet vill man tillerkänna denna. Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen Enligt är officiell nominering, det vill säga den åtgärd som innebär att någon erhåller en titel, en socialt erkänd kvalifika- tion, ett av de mest typiska uttrycken för det monopol över legi- timt symboliskt våld som tillhör staten eller dess representanter (1989 s 21). Även om man kan misstänka att i första hand inte tänkte på titeln kriminell i dessa sammanhang, så är det just denna typ av nominering som pågår i brottmålsproces- sen. I domstolen knyts kriminell status till vissa aktörer genom att länka samman polisens urval/identifikation av brottsligt bete- ende med den legala definitionen (och 1992 s 9). Kvinnor uppfattas som mer verbala av intervjupersonerna. Kvinnor tillskrivs alltså den form av symboliskt kapital som är språkligt kapital. Det språkliga kapitalet innebär inte bara att kunna uttrycka sig på en god svenska utan även hur man uttrycker sig, t.ex. på ett sätt som väcker förståelse och sympati hos rättens ledamöter. Intervjupersonerna menade att kvinnor även oftare upplevs inneha ett större mått av social kompetens än män. Här skulle man kunna anta att brottsmisstänkta kvinnors strategi i rättssalen, beroende på habitus, är lyckosam. Det framkom också av intervjuerna att omständigheten att vara kvinna förknippas med ansvar för barn vilket också kan betraktas som en form av symboliskt kapital som är positivt att vara innehavare av för en brottsmisstänkt kvinna. Det anses vara viktigt att den åtalades signaler om social tillhörig- het stämmer överens med vem han eller hon utger sig för att vara. Detta skulle kunna ses som att relevant symboliskt kapital är rela- terat till vilket fält den brottsmisstänkte tillhör. En taxichaufför ska uppföra sig som en typisk sådan och helst ha uniformsjackan på sig i domstolen för att på så sätt signalera att han eller hon är tjänste- man. Den som bedriver en viss typ av näringsverksamhet ska vara klädd och uppföra sig på så sätt som det förväntas av denne. Han eller hon får varken vara för dåligt klädd eller för uppklädd för att framstå som trovärdig. Dyrbara smycken och klockor kan dess- Åklagares och advokaters syn på likabehandling i domstolen utom signalera svarta pengar snarare än hög status. Både en fin adress och ett socialt ordnat liv har uppgivits som symboliskt kapital som har en positiv innebörd i domstolen. Att den tilltalades habitus liknar rättens ledamöter är också viktigt, ju mer lik sig själva rättens ledamöter uppfattar den åtalade, desto större chans är det att denne får ett positivt bemötande. Det symboliska kapitalet måste vara av rätt sort för att inte inverka negativt på den åtalades trovärdighet. Att vara zigenare eller att ha många barn och hela familjen med sig till domstolen är exempel på signaler om fel sorts symboliskt kapital, vilket i domstolen ger upphov till en negativ bild av den brottsmisstänkte. Att uppfattas som en medelålders västeuropé är däremot något som medför ett positivt bemötande av rättens ledamöter.