sou · GUB323 · 2007-01-01 00:00:00 — Uttag kan även göras för att täcka idrottsrelaterade kostnader. För att underlätta den administrativa hanteringen bör dock uttag från kontot få göras ti- digast efter insättningsdagen och inte med lägre be- lopp än . har gått från ingången av det år då insättning gjordes, skall kreditinstitutet betala ut de medel, in- klusive ränta, som finns kvar på kontot. Görs en insättning skall således beloppet tas ut eller återbetalas senast efter . För den enskilde idrottsutövaren innebär möjligheten att skjuta upp beskattningen av vissa av sina idrottsinkomster en betydande skatteförmån, speciellt för de idrottsutövare som kan utnyttja sy- stemet i stor utsträckning. Hur stor skatteförmånen blir beror på hur stora belopp som sätts in och hur länge medlen blir kvar på kontot. En idrottsutövare som inte använder kontot på avsett sätt, Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto tar ut medel från kontot , kommer inte att uppnå några nämnbara skattefördelar. Uttag från ett idrottsutövarkonto skall tas upp som intäkt i in- komstslaget tjänst det beskattningsår då uttag görs. Vi har även övervägt strängare uttagsbestämmelser som endast gör det möjligt att ta ut medel från kontot i samband med att idrotts- karriären är slut samt i situationer där idrottsutövaren på grund av sjukdom, skada eller andra liknade grunder är förhindrad att utöva sin idrott (ca 6 mån). I likhet med det finska systemet skulle kopplingen till idrottskarriärens slut kunna ske ge- nom en regel som innebär att karriären skall anses avslutad när 1.insatta medel på kontot under två på varandra följande år under- stiger exempelvis ett prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om all- män försäkring () eller 2.idrottsutövarens till sitt förbund anmält att karriären är slut. När karriären är slut skall kreditinstitutet betala ut innestående medel, inklusive ränta av högst . Uttagsbestämmelser av det här slaget bör även kompletteras med bestämmelser om att uttag tillåts även för skatter och avgifter samt med en dispensregel om att uttag får ske i de fall idrottsutövaren kan visa att han är på obestånd och att ett uttag är helt avgörande för möjligheten att undvika personlig konkurs (jfr. 58 kap. 18 § IL om återköp av pensionsförsäkring). Vårt förslag: Medel på ett idrottsutövarkonto får föras över till ett annat kreditinstitut utan att beskattning sker under förutsättning att hela det innestående beloppet direkt förs över till ett motsva- rande konto i det mottagande kreditinstitutet. När kontomedel förs över skall det överförande kreditinstitutet lämna det mottagande kreditinstitutet de uppgifter som behövs för att det mottagande kreditinstitutet skall kunna fullgöra sina skyl- digheter enligt detta kapitel och lagen (2001:1227) om självdekla- rationer och kontrolluppgifter. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto Medel på ett idrottsutövarkonto får föras över till ett annat kredit- institut utan skattekonsekvenser, under förutsättning att hela det innestående beloppet direkt förs över till ett motsvarande konto i det mottagande kreditinstitutet. När kontomedel förs över skall det överförande kreditinstitutet lämna det mottagande kreditinsti- tutet de uppgifter som behövs för att det mottagande kreditinsti- tutet skall kunna fullgöra sina skyldigheter. 10.7Överlåtelse, pantsättning och dödsfall Vårt förslag: Medel på ett idrottsutövarkonto skall anses ha tagits ut om 1.avtal träffas om överlåtelse eller pantsättning av medlen, 2.medlen övergår till den skattskyldiges make genom bodelning, 3.medel tagits i anspråk på grund av utmätning, ackord eller konkurs. Om den skattskyldige dör, skall medel på ett idrottsutövarkonto tas upp som intäkt senast det beskattningsår då dödsboet skiftas helt eller delvis, dock inte i något fall senare än vid den taxering som sker det tredje kalenderåret dödsfallet inträffade. Det är angeläget att även införa regler om att avsatta medel på id- rottsutövarkonto skall återföras till beskattning om idrottsutövaren förfogar över kontomedlen på olika sätt. Återföring skall ske när medlen överlåtits, pansatts eller övergår till den skattskyldiges make genom bodelning. Avskattning skall i ett tredje fall också ske för de tillgångar på kontot som utmäts eller tas i anspråk genom ackord eller konkurs. Det bör vidare finnas bestämmelser om återföring vid dödsfall. Om dödsboet helt eller delvis skiftas skall innestående medel tas upp till beskattning det år skiftet sker, dock inte senare än det andra beskattningsåret efter dödsfallet. Vårt förslag: Om den skattskyldige flyttat ut från och vid beskattningsårets utgång är obegränsat skattskyldig här (begränsat skattskyldig), skall uttag som görs från idrottsutövar- konto även fortsättningsvis beskattas i inkomstslaget tjänst. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto Grundavdrag skall ges till begränsat skattskyldiga som har för- värvsinkomst i form av uttag från idrottsutövarkonto. Den kommunala inkomstskatten skall vara summan av de skatte- satser för skall och landstingsskatt som genomsnittligt tillämpas i för beskattningsåret, multiplicerad med den be- skattningsbara inkomsten. beskattningsrätt avgränsas genom att man skiljer mellan obegränsat och begränsat skattskyldiga. Obegränsat skattskyldig är i princip den som är bosatt i , den som stadigvarande vistas här samt den som har väsentlig anknytning hit och som varit bosatt här. Övriga, dvs. så gott som alla utomlands bosatta, är begränsat skattskyldiga. Den obegränsade skattskyldigheten om- fattar alla inkomster oavsett var någonstans i världen dessa in- komster härrör ifrån. Den begränsade skattskyldigheten omfattar endast vissa särskilda inkomster med speciellt stark anknytning till . De grundläggande bestämmelserna om skattskyldighet för fysiska personer finns i 3 kap. IL och i lagarna (1991:586) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta, SINK, och (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., A- SINK. har det i inkomstbeskattningen av fysiska personer bosatta utomlands gjorts vissa förändringar i syfte att anpassa reglerna till EU. EU-anpassningen innebär att det öppnats en möjlighet för utomlands bosatta att få sina tjänstein- komster beskattade enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK. En beskattning av tjänsteinkomsterna enligt inkomstskat- telagen innebär en möjlighet att göra avdrag för kostnader för in- täkternas förvärvande och bibehållande. Därtill skall personer som har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande i ha rätt till allmänna avdrag och grundavdrag. Den kommu- nala skattesatsen skall i dessa fall motsvara den genomsnittliga skattesats som för beskattningsåret tillämpas i kommunerna och landstingen. 2004/05:19). Det är angeläget att det svenska regelsystemet utformas på ett sådant sätt, att det inte utan vidare går att undvika svensk beskatt- ning genom att flytta utomlands. Huvudregeln vid utflyttning från är att en person som har varit bosatt i (obe- gränsat skattskyldig), alltjämt skall anses obegränsat skattskyldig i , om han har väsentlig anknytning hit (3 kap. 3 § första stycket 3. Det finns även en presumtionsregel, den s.k. femårs- Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto regeln, som innebär att från den dag då en person reste från är det den personen som har bevisbördan för att han saknar väsentlig anknytning hit. Presumtionsregeln förutsätter emellertid att personen i fråga är svensk medborgare eller att han under före utflyttningen antingen har varit bosatt här eller stadigvarande vistats här. Den begränsade skattskyldigheten gäller för dem som enligt vad som ovan anförts varken är bosatta eller stadigvarande vistas i och inte heller har väsentlig anknytning till . Vissa inkomster, som härrör från , anses emellertid ha sådan koppling hit, att det är motiverat för att ha en beskattnings- rätt till dessa inkomster. Den begränsade skattskyldigheten omfat- tar därför vissa i 3 kap. 18 och 19 §§ IL angivna inkomster. De in- komster som omfattas av den svenska beskattningsrätten är bl.a. inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet, som hänför sig till i belägen fastighet eller till näringsverksamhet, som bedrivs från fast driftställe här. Svensk beskattningsrätt föreligger även för kapitalvinst vid försäljning av svenska aktier och andelar eller kon- vertibla skulderbrev och liknande som getts ut av svenska aktiebo- lag, om säljaren varit bosatt här eller stadigva- rande vistats här närmast före försäljningen. Vi anser att det är angeläget att behåller beskattningsrät- ten över uttag som görs från ett idrottsutövarkonto, oavsett om den skattskyldige är bosatt i eller inte. Det bör därför göras ett tillägg i 3 kap. 18 § IL som innebär att om den skattskyldige flyttat ut från och vid beskattningsårets utgång är obegränsat skattskyldig här (begränsat skattskyldig), skall uttag som görs från idrottsutövarkonto även fortsättningsvis beskattas i inkomstslaget tjänst. Vid beräkningen av den beskattningsbara in- komsten skall den skattskyldige i dessa fall ha rätt till grundavdrag. Detta skall gälla också för personer som är obegränsat skattskyl- diga i endast under en del av beskattningsåret. Den kom- munala skattesatsen skall i dessa fall motsvara den genomsnittliga skattesats som för beskattningsåret tillämpas i kommunerna och landstingen. Förslag till bestämmelser om idrottsutövarkonto 10.9Arbetsgivaravgift, skatteavdrag och kontrolluppgift För en arbetsgivare eller annan utbetalare uppkommer normalt tre skyldigheter i samband med utbetalning av skattepliktig ersättning. Det är skyldigheten att innehålla och betala in skatt för mottaga- ren, skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter och skyldigheten att lämna kontrolluppgift. Detta gäller i princip även om det är fråga om ersättning som en idrottsutövare vill skall sättas in på ett id- rottsutövarkonto. Eftersom systemet med ett idrottsutövarkonto syftar till att skjuta upp beskattningen tills efter idrottskarriären, skall en arbetsgivare eller annan utbetalare av skattepliktig ersätt- ning inte göra skatteavdrag. Det ankommer därför på idrottsutöva- ren att till utbetalare i anmäla att skatteavdrag inte skall gö- ras. Vad gäller ersättningar från utlandet skall källskatt som betalats i inkomstlandet i enlighet med skatteavtal eller avräkningslagen av- räknas i det år inkomsten tas upp till beskattning. Vid bestämmande av underlag för arbetsgivaravgifter skall bortses från ersättning till en och samme idrottsutövare från en allmännyt- tig idrottsförening, om ersättningen från föreningen inte uppgått till ett halvt prisbasbelopp (2 kap. 19 § ). Detsamma gäller för skyldigheten att göra skatteavdrag. Om ersättningen in- klusive skattepliktiga förmåner uppgår till ett halvt prisbasbelopp, vilket motsvarar , skall arbetsgivaravgifter betalas på hela ersättningen. Det är ersättningen för arbete som skall uppgå till ett halvt prisbasbelopp. Införandet av ett idrottsut- övarkonto medför inte någon förändring av denna regel. Vid tillämpning av halva prisbasbeloppsregeln skall således även ersätt- ning som en idrottsförening betalar in på idrottsutövarkonto be- aktas. Lagtexten behöver inte ändras. Vid beräkning av idrottsutövarens skattepliktiga förmögenhet skall inte behållning på idrottsutövarkonto tas upp. 11 Konsekvenser av förslagen I detta kapitel redovisas olika konsekvenser av kommitténs förslag. Kommittéer och särskilda utredare skall enligt kommittéförord- ningen (1998:1474) redovisa de konsekvenser som förslagen i ett betänkande kan leda till. I 14 § kommittéförordningen anges att om förslagen i ett betän- kande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär sam- hällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting skall utredningen föreslå en finansiering. I 15 § kommittéförordningen sägs att om förslagen i ett betän- kande har betydelse för den kommunala självstyrelsen skall konse- kvenserna också i detta avseende anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, kon- kurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större före- tags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjlig- heterna att nå de integrationspolitiska målen. 11.2Uppgifter om taxering av ideella föreningar För att få en uppfattning om hur olika typer av skatter belastar ide- ella föreningar har kommittén inhämtat uppgifter om taxering av ideella föreningar från . Uppgifterna avser taxerings- och redovisas i sin helhet i bilaga 4 till betänkandet. Taxe- ringsuppgifter om reklamskatt redovisas för sig i kapitel 6. Kommitténs huvuduppgift är att göra en översyn av bestämmel- serna om inkomstskatt som berör ideella föreningar med idrottsliga ändamål. Kommitténs uppfattning är dock att vissa av de föränd- ringar som föreslås ifråga om inkomstskatt, efter erforderlig bered- ning inom , skall kunna omsättas till att gälla ge- nerellt för alla ideella föreningar (se avsnitt 4.3.1). har tyvärr inte möjlighet att särskilja idrottsföre- ningar i sin databas. Däremot har verket uppgifter om taxering av idrottsföreningar i . Antalet idrottsföreningar i som har uppgifter om uppgår till 1 864, vilket motsvarar av de totalt ca 21 000 idrottsföreningarna i landet. För har i sin databas uppgifter om 115 093 ideella föreningar. Av dessa är det 18 185 föreningar som betalar skatt. Det motsvarar av det totala antalet ide- ella föreningar som har uppgifter om. Totalt sett be- talar dessa föreningar ca i skatt. Ideella före- ningar som är inskränkt skattskyldiga betalar totalt ca i skatt. Det motsvarar av de totala skatteintäk- terna från samtliga ideella föreningar. Idrottsföreningarna i betalar totalt ca skatt. Kommitténs upp- fattning är att skatteuttaget från idrottsföreningar i inte bör skilja sig från uttaget från idrottsföreningar i landet i övrigt. Stockholmsföreningarna utgör av det totala antalet idrottsföreningar i landet. Uppräknat till riksnivå uppskattas där- med det totala skatteuttaget från idrottsföreningar till ca 72 miljo- ner kronor. 11.3Statsfinansiella effekter av våra förslag och finansiering De förslag som läggs fram i betänkandet innebär i stora delar en anpassning av regelverket till de förutsättningar som gäller för den moderna idrottsrörelsen. I vissa fall är det fråga om preciseringar av nuvarande lagstiftning och en kodifiering av praxis. Här kan näm- nas förslagen som gäller beskattningen av idrottsföreningars in- komster av näringsverksamhet som har naturlig anknytning till den idrottsliga verksamheten, den föreslagna skattemodellen för id- rottsföreningar med professionella utövare samt förslaget som klargör i vilka fall det är möjligt för idrottsföreningar att helt eller delvis låta annan fysisk eller juridisk person bedriva den kvalifice- rade näringsverksamheten. Vår bedömning är att dessa förslag inte leder till några eller endast försumbara statsfinansiella effekter. På några punkter innehåller våra förslag både lindrande och skär- pande moment. Förslaget att slopa kravet på hävd för att närings- verksamheter som inte har annat samband med föreningens all- männyttiga ändamål än att de skall finansiera det ideella arbetet in- nebär större möjligheter för föreningar att hitta skattefria finansie- ringskällor för sina verksamheter. Vid utformningen av dessa regler har konkurrensaspekten beaktats genom ett särskilt villkor som gör rätten till skattebefrielse beroende av att skattefriheten inte leder till snedvridning av konkurrensen. Konkurrensvillkoret utgör den bortre gränsen för skattefriheten. En annan ändring som vi föreslår är att bedömningen av rätten till skattebefrielse inte som skall grundas på en huvudsaklighetsbedömning av ett stort antal aktivi- teter inom föreningen utan skall göras för varje enskild verksamhet för sig. En sådan ändring kan få både lindrande och skärpande ef- fekter för föreningarna eftersom huvudsaklighetsbedömningen kan vara både till fördel och till nackdel för föreningarna. Fördelen med detta förslag är att det minskar tröskeleffekterna i skattesystemet som har visat sig svåra att förutse för föreningarna. Sammantaget antas dessa förslag inte leda till några statsfinansiella effekter. För att minska den administrativa bördan föreslår vi att reklam- skatten för ideella föreningar slopas helt . Ett sådant förslag skulle enligt våra beräkningar ge ett skatte- bortfall på ca . Den statsfinansiella effekten kan dock antas bli något lägre beroende på att förslaget leder till mins- kade hanteringskostnader för framför allt men även för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Vårt förslag kan finansie- ras inom ramen för beslut och regeringens arbete med att avskaffa den resterande reklamskatten. Förslaget om idrottsdomares och tävlingsfunktionärers tjänsteställe För idrottsdomare och därmed jämställda tävlingsfunktionärer föreslår vi att bostaden skall anses som tjänsteställe, om arbetet utförs löpande på olika platser. Det innebär att de resor som dessa personer gör mellan bostaden och olika arbetsplatser utgör tjäns- teresor. I taxeringsstatistiska material saknas uppgifter om dels hur många personer som kommer att omfattas av förslaget, dels hur stora utgifter dessa personer har för de aktuella resorna. Det är inte heller ovanligt att den typ av ersättningar och kostnader som förslaget avser inte redovisas av vare sig arbetstagaren eller arbetsgivaren. Det är därför inte möjligt att på ett statistiskt till- fredställande sätt beräkna de ekonomiska effekterna av förslaget. Den förväntade intäktsminskningen för staten är emellertid så pass stor att förslaget behöver finansieras. Utredningen om dubbel bosättning har gjort en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2005:28). Betänkandet bereds av . Utredningen föreslår i korthet att reglerna för avdrag skall förenklas och att tidsgrän- serna skall förlängas. Enligt utredningen beräknas förslagen leda till en minskning av statens intäkter med ca . Som finansiering föreslås att avdraget för merkostnader för målti- der och småutgifter slopas efter både vid dubbel bosättning och vid tillfälligt arbete. En sådan åtgärd beräknas leda till en besparing för staten med ca . Enligt uppgifter från är utredningens förslag till viss del överfinansierade och vi bedömer att en del av finansie- ringsförslaget, mellan 10–, kan utnyttjas till annan finansiering. Vi bedömer att budgeteffekten av vårt förslag om ändrat tjänsteställe för idrottsdomare och därmed jämställda tävlingsfunktionärer med god marginal ryms inom den finansie- ring som Utredningen om dubbel bosättning föreslagit. För den enskilde idrottsutövaren innebär ett idrottsutövarkonto en möjlighet att skjuta upp beskattningen av idrottsinkomster. Det kan medföra en betydande skatteförmån, speciellt för de idrottsut- övare som använder systemet i stor utsträckning. Hur stor skatte- förmånen blir beror på hur stora belopp som sätts in, hur länge medlen blir kvar på kontot samt skillnaden i marginalskatt vid uttag och insättning. En idrottsutövare som inte använder kontot på av- sett sätt, dvs. tar ut medel från kontot , kommer inte att uppnå några nämnvärda skattefördelar. Progressiviteten i be- skattningen medför att det inte heller finns några skattemässiga fördelar med ett idrottsutövarkonto så länge inkomsterna under- stiger den nedre brytpunkten som före grundavdrag uppgår till (). De statsfinansiella effekterna av ett sådant förslag består dels av en skattekredit (uppskjuten beskattning), dels av en skatterabatt (progressionseffekt och avkastningseffekt). För att kunna beräkna de statsfinansiella effekterna måste man utgå från vissa antagandet. Enligt uppgift från kommer 300 idrottsut- övare i genomsnitt föra över 250 000–per individ till kontot. Enligt förslaget skall insatta pengar på kontot betalas ut , dvs. maximal fonderingstid är . I beräk- ningen utgår vi dock från att den genomsnittliga avsättningstiden uppgår till . Idrottskarriären är ofta kortare än och kom- mittén gör därför det förenklade antagandet att karriären i genom- snitt är . Räntan på idrottsutövarkontot, som enligt förslaget skall sättas av kreditinstituten, antas motsvara statslåneräntan. En- ligt prognos av uppgår statslåneräntan för år . Vi- dare utgår vi från att inkomstskatten vid avsättningstillfället mot- svarar summan av den genomsnittliga kommunalskatten, som uppgår till , och den statliga inkomstskatten. Till- sammans motsvarar det . Inkomstskatten vid uttag antas motsvara den genomsnittliga marginalskatten för inkomst av tjänst, vilken uppgår till 41,1 procent.1 En ytterligare ut- gångspunkt är att det genomsnittliga belopp som förs över till kontot i reala termer skall vara oförändrat. 1 Beräkningen av den genomsnittliga marginalskatten för inkomst av tjänst har gjorts av . avsättningsbeloppet har därför inkomstindexerats med förväntad inflation.2 Under de inledande åren, då vi utgår från att endast insättningar till kontot görs, uppstår ett temporärt skattebortfall för offentlig sektor. Detta finansieras genom upplåning. Kostnaden för det of- fentliga motsvarar därmed räntekostnaden för den upplåning som erfordras respektive år. I sammanhanget kan noteras att åtgärder som inte direkt tar sikte på kommuner och landsting, men ändå får indirekta ekonomiska effekter för dessa, skall regleras i enlighet med finansieringsprincipen. Den finansiella belastningen på den offentliga sektorn har beräknats till mellan ca 42 och beroende på antagande om genomsnittlig årlig av- sättning till kontot. Den årliga belastningen på de offentliga finan- serna under de inledande åren minskar successivt till följd av att avkastningsskatt betalas. I beräkningen av räntekostnaden utgår vi från statslåneräntan. Räntekostnaden för upplåningen uppgår där- med till mellan 1,3 och beroende på antagande om årlig avsättning. 7 antas individerna börja ta ut pengar från kontot och betala inkomstskatt. Vi utgår från att peng- arna tas ut med lika stora belopp under . Den varaktiga effekten för offentlig sektor motsvarar därmed ett skattebortfall på mellan ca 11 och . En annan effekt är att systemet sannolikt kommer att minska risken för skatteundandraganden. Enligt uppgifter från förekommer det att idrottsutövares (oftast indivi- duella) inkomster på olika sätt fonderas i föreningar och förbund. I de flesta fallen används de fonderade medlen till att täcka idrotts- relaterade kostnader, såsom inköp av utrustning/redskap och kost- nader för resor till och från träning och tävling. Enligt uppgifter från och förekommer det emel- lertid både fel och fusk i samband med dessa fonderingar. Ett sy- stem med idrottsutövarkonto ställer krav på att arbetsgivare sköter sina åligganden att betala arbetsgivaravgifter och lämna kontroll- uppgift och att idrottsutövaren betalar inkomstskatt när uttag från kontot görs. Ett öppet system med idrottsutövarkonto kan bidra till att i större utsträckning får uppgifter om idrotts- utövares inkomster, vilket ökar möjligheterna till skattekontroll och minskar risken för skatteundandraganden. 2 Den förväntade inflationen motsvarar inflationsmål på . De fonderingar som förekommer i föreningar och förbund har också den nackdelen att de skapar en otrygghet för idrottsut- övaren eftersom idrottsutövaren i en situation där föreningen eller förbundet har dålig ekonomi eller till och med är på obestånd riske- rar att inte komma åt sina fonderade medel. I vilken utsträckning ett system med idrottsutövarkonto leder till att idrottsutövare avstår från att av skattetekniska skäl flytta utomlands är svårt att säga.