sou · GUB318 · 2007-01-01 00:00:00 — Av paragrafen framgår vilka myndigheter som kan medges direkt- åtkomst till uppgifter som behandlas i brottsbe- kämpande verksamhet. Regeringen meddelar i förordning bestäm- melser om i vilken utsträckning sådan direktåtkomst får före- komma, varvid gäller att endast uppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga i verksamhet kan bli föremål för direktåtkomst. (Se avsnitt 10.4.6). Paragrafen innehåller en reglering av när uppgifter får lämnas ut, vilken är sekretessbrytande. Bestämmelsen anger att uppgifter som är nödvändiga för att framställa rättsstatistik skall lämnas till den myndighet som ansvarar för att framställa sådan statistik (, Brå). (Se avsnitt 10.4.7). Den generella gallringsbestämmelsen i första stycket innebär att uppgifter som behandlas i ett ärende måste gallras senast efter det att ärendet har avslutats. Denna bestämmelse om gallring gäller dock inte för uppgifter i förundersökningar. För sådana uppgifter skall i stället arkivlagens regler tillämpas. För uppgifter som inte hör till ett ärende och som inte behandlas för gemensam användning i brottsbekämpande verksamhet, gäller i stället att uppgifterna skall gallras senast efter att de behandlades automatiserat första gången. Om en sådan uppgift tillförs ett ärende inom ettårsfristen, får den dock bevaras som en del av ärendet. I andra stycket regleras gallring av de uppgifter som gjorts gemensamt tillgängliga i brottsbekämpande verksamhet, vilka skall gallras senast efter utgången av det kalenderår då den sista registreringen gjordes avseende personen. Uppgifter i ett ärende skall gallras enligt regeln i första stycket senast efter det att ärendet avslutats även om uppgifterna gjorts gemensamt tillgängliga. Av tredje stycket framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att de uppgifter som avses i första och andra styckena skall gallras eller bevaras. (Se avsnitt 10.4.8). I 9 § första stycket i) och tredje stycket personuppgiftslagen (1998:204) finns bestämmelser om hur länge personuppgifter får bevaras. Eftersom det i 10 § finns särskilda bestämmelser om bevar- ande och gallring av uppgifter som behandlas i brottsbekämpande verksamhet skall dessa bestämmelser i person- uppgiftslagen härvid inte vara tillämpliga. Nämnda bestämmelser i personuppgiftslagen är dock tillämpliga när uppgifter behandlas enligt övriga i lagen särskilt angivna ändamål, jfr 1 kap. 6 § 3. (Se avsnitt 10.2.2). 3 kap. Behandling av uppgifter för samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation I första stycket lämnas en upplysning om att bestämmelserna i 3 kap. gäller när behandlar uppgifter för ända- målet samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinfor- mation. Behandling av känsliga personuppgifter Paragrafen, som när uppgifter görs gemensamt tillgängliga i verksamhet med samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation gäller i stället för bestämmelserna i 1 kap. 12 §, innebär att känsliga personuppgifter inte får göras gemensamt tillgängliga för nämnda ändamål. (Se avsnitt 10.5.1). Uppgifter om brott och brottslig verksamhet Av integritetsskyddsskäl får enligt paragrafen sådana för en enskild känsliga uppgifter, som att en person har begått ett visst brott eller uppgifter om att en person utövar eller kan komma att utöva brottslig verksamhet, inte göras gemensamt tillgängliga för ändamålet samordning av sjöövervakning och förmedling av sjö- information. Syftet med bestämmelsen är att säkerställa att det särskilda IT-system som inrättas för ändamålet kommer att utgöra ett rent informationsspridningssystem för förmedling av sjö- relaterade uppgifter och inte ett register med underrättelseinforma- tion med avseende på brottslig verksamhet. De uppgifter som omfattas av paragrafen får av behandlas endast inom ramen för de särskilda ändamål som reglerar den brotts- bekämpande verksamheten. (Se avsnitt 10.5.1). 14.2Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Enligt de föreslagna ändringarna i paragrafens andra stycke gäller, på motsvarande sätt som för övriga i bestämmelsen nämnda brotts- bekämpande myndigheter, sekretess med omvänt skaderekvisit för uppgifter i verksamhet med att förhindra och upptäcka brottslig verksamhet. (Se avsnitt 11.1). Sekretessreglerna i 5 kap. 1 § sekretesslagen gäller till skydd för det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande arbete. I 9 kap. 17 § sekretesslagen finns korresponderande regler om sekretess till skydd för enskildas intressen. I paragrafen begränsas sekretessen, precis som i 5 kap. 1 § andra stycket, genom ett omvänt skade- rekvisit. Genom föreslagen ändring gäller sekretess för uppgift i register och för annan behandling av uppgifter i brotts- bekämpande verksamhet, dvs. verksamhet med att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet samt att utreda eller beivra visst brott. (Se avsnitt 11.1). I bestämmelsen föreskrivs sekretess för uppgifter om enskilds affärs- och driftförhållanden samt för uppgifter ur sjömans- registret. Sekretessen gäller i register som förs av i verksamhet med samordning av civil sjöövervakning och förmedling av civil sjöinformation. Bestämmelsen omfattar för det första grundläggande sjöläges- information om fartyg, t.ex. identitet, position, aktivitet m.m. För det andra omfattas identitets- och adressuppgifter om svenska sjömän samt information om deras behörighet och tjänstgöring på fartyg. Genom att sekretessen tar sikte på register som förs av är bestämmelsen tillämplig hos alla de myndigheter som genom direktåtkomst är uppkopplade till den databas där uppgifterna behandlas av för nämnda ändamål. Bestämmelsen är däremot inte tillämplig när en myndig- het tar ut en uppgift från databasen eller registret för att användas i den mottagande myndighetens verksamhet. Uppgifterna omfattas under sådana förhållanden av den sekretess som gäller för andra motsvarande uppgifter hos den mottagande myndigheten. Detta innebär att uppgifterna i registret omfattas av särskild sekretess när de finns i registret, men att den sekretessen upphör när ett utdrag görs från registret. En myndighet som har direkt- åtkomst till register får alltså, vid sidan av andra sekretessbestämmelser som är tillämpliga hos den egna myndig- heten, åberopa den särskilda registersekretessen gentemot enskilda som vill få information ur registret. Om myndigheten däremot har gjort en utskrift eller annat utdrag från registret för att det skall tillföras en akt i ett ärende, gäller samma sekretessbestämmelser för uppgifterna i utdraget som för andra uppgifter i ärendet. (Se avsnitt 11.2). Behandling av personuppgifter i En särskild utredare skall göra en översyn av regleringen av behandling av personuppgifter i verksamhet och lämna förslag till en författningsreglering. Utanför uppdraget faller personuppgiftsbehandling i verksamhet som rör intern administra- tion. Utredaren skall kartlägga behandlingen av personuppgifter och analysera behovet av särskilda bestämmelser för behandlingen. Utgångspunkten är att verksamhet skall kunna bedrivas effektivt med rationellt datorstöd som nödvändig respekt visas för enskildas personliga integritet. Uppdraget skall redovisas . behandling av personuppgifter regleras i person- uppgiftslagen (1998:204) och i förordningen (2003:188) om behandling av personuppgifter inom . Förord- ningen reglerar behandling av personuppgifter i verksamhet som rör brottsbekämpning, kontroll och tillsyn samt ärenden om vattenföroreningsavgift. Förordningen gäller utöver personuppgiftslagen, vilket innebär att personuppgiftslagens bestämmelser är tillämpliga när reglering saknas i nämnda förordning. Genom personuppgiftslagen genomförs och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31, CELEX 31995L0046). Direktivet är inte tillämpligt på sådan behandling av personuppgifter som faller utanför gemenskaps- rätten, exempelvis den som gäller allmän säkerhet, statens säkerhet eller statens verksamhet på straffrättens område. Personuppgifts- lagen är emellertid generellt tillämplig på behandling av person- uppgifter och gäller i den mån det inte finns avvikande bestäm- melser i lag eller förordning. Personuppgiftslagen gäller alltså även för verksamhet där behandling av personuppgifter inte omfattas av direktivet, såsom viss behandling av personuppgifter inom . Utgångspunkten i personuppgiftslagen är att behandling av personuppgifter är tillåten bara i de fall och på de villkor lagen anger. Personuppgiftslagen innehåller vissa grundläggande krav på hur uppgifter får behandlas. Dessa krav innebär bl.a. att person- uppgifter får behandlas endast för uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Enligt huvudregeln får behandling av uppgifter endast ske efter samtycke från den registrerade. Från huvudregeln finns det emellertid flera undantag, t.ex. om det är nödvändigt att behandla personuppgifter för att en arbetsuppgift av allmänt intresse skall kunna utföras eller för att den personuppgiftsansvarige skall kunna fullgöra en rättslig skyldighet. Personuppgiftslagen innehåller också bestämmelser som rör bl.a. information till den registrerade, säkerheten vid behandling, överföring av personuppgifter till tredje land och anmälan till tillsynsmyndigheten. Förordningen om behandling av personuppgifter inom Kust- bevakningen innehåller bestämmelser om bl.a. ändamål, behandling av känsliga personuppgifter, behandling i den brottsbekämpande verksamheten av uppgifter om personer som inte är misstänkta för brott, rättelse och skadestånd samt gallring. Förordningen innehåller därutöver särskilda bestämmelser om kustbevaknings- databasen. behandlar en stor mängd personuppgifter som dessutom kan vara av särskilt känslig natur. och regeringen har tidigare uttalat att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligt innehåll skall regleras särskilt i lag (se bet. 1990/91:KU11 s. 11 och bet. 1997/98:KU18 s. 43, jfr prop. 1990/91:60 s. 58 och 1997/98:44 s. 41). har, enligt förordningen (1988:256) med instruk- tion för , till uppgift att i enlighet med särskilda föreskrifter utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss. Kustbevak- ningen skall också enligt instruktionen samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla denna information till berörda myndigheter. är således mottagare av sjölägesinformation från bl.a. Försvarsmakten samt användare och leverantör av information. skall vidare enligt instruktionen följa den internationella utvecklingen inom sitt verksamhetsområde samt i samverkan med andra myndigheter medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning. ansvarar tillsammans med andra myndigheter för frågor som rör myndighetsutövning till sjöss. är den enda civila myndigheten med kapacitet att agera till sjöss längs hela den svenska kuststräckan. Det geografiska verksamhets- området består av svenskt territorialhav, ekonomiska zon och inre vatten såvitt detta omfattar kustvattnen och skärgårds- områdena samt , och, vid miljöräddningstjänst till sjöss, . verksamhet bedrivs också på land i nära anslutning till övervakningsområdet, t.ex. i hamnar, på stränder och öar samt på kobbar och skär. är den enda myndigheten med polisiära befogenheter i den ekonomiska zonen. Lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning är tillämplig när bedriver övervak- ning till havs, i kustvattnen samt i och för att hindra brott mot föreskrifter i lagar och andra författningar som gäller jakt, fiske, trafikregler, dumpning av avfall i vatten, fartygs registrering och identifiering samt utlänningars inresa till och utresa från eller vistelse i m.m. Om anledning förekommer att brott har förövats mot någon av de föreskrifter som avses i lagen har kustbevakningstjänsteman samma befogenhet som tillkommer polisman att hålla förhör, ta med någon till förhör, gripa någon och att företa husrannsakan eller verkställa beslag. Vid förundersökning rörande brott som anges i nämnda lag får åklagaren och polisen anlita biträde av . får enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg inleda förundersökning för brott avseende olagliga utsläpp av olja och andra skadliga ämnen från fartyg. skall vidare medverka i kontroll- verksamhet enligt tullagen (2000:1281) och lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, vilket bl.a. innefattar ett självständigt ansvar för kontrollen till sjöss. har inom ramen för denna medverkan vissa befogenheter enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Uppgifterna förutsätter ett nära samarbete med polis- och tullmyndigheter inom och utom landet. För att de samlade nationella och internationella insatserna skall bli effektiva krävs ett ömsesidigt utbyte av information och underrättelser. har dessutom, i sin egenskap av en av landets gränskontrollmyndigheter, ett samlat, självständigt ansvar för kontroll av sjötrafiken, vilket omfattar både kontroll av personer och varor. Kontrollen omfattar efterlevnaden av utlännings-, tull- och smugglingslagstiftningen. har i lag getts befogenheter för denna uppgift. Även detta ansvar förutsätter ett samarbete och utbyte av information och underrättelser med polis- och tullmyndigheter inom och utom landet. utgör vidare anmälningspunkt för sjötrafiken (handels-, fiske- och fritidsfartyg), vilket bl.a. innebär att myndigheten är mottagare av de anmälningar som sjöfarten är skyldig att göra i enlighet med lagen (2004:487) om sjöfartsskydd och utlänningsförordningen (1989:547). Därutöver mottar inom ramen för sin kontroll- och tillsynsverksamhet också förhandsanmälningar från fiskefartyg inför deras ankomst till svensk hamn. I kontroll- och tillsynsverksamheten ingår också bl.a. fiskerikontroll, jakt- och naturvårdstillsyn, skyddsområdestillsyn, kontinentalsockelkontroll, tillsyn avseende maritima fornfynd, tillträdeskontroll samt viss fartygssäkerhetstillsyn. ansvarar för miljöräddningstjänsten till sjöss när olja eller andra skadliga ämnen har kommit ut i vattnet eller när det föreligger en överhängande fara för detta. Ansvaret omfattar även delar av havet som ligger utanför Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon när räddningstjänsten enligt internationella överenskommelser ankommer på svenska myndigheter. Det omfattar däremot inte vattendrag, kanaler, hamnar och andra insjöar än , och . bistår regelmässigt dels i , dels polismyndig- heterna vid efterforskning av försvunna personer i andra fall. beslutar i frågor om vattenföroreningsavgift i enlighet med lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Vidare prövar frågor om tillstånd för marinvetenskaplig forskning inom ekonomiska zon från utländska forskningsfartyg. Inom ramen för uppgift att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt att förmedla denna information till berörda myndigheter pågår ett arbete med att utveckla ett nationellt IT-baserat system för informationssamordning. I uppgiften att följa den internationella utvecklingen inom verksamhetsområdet och medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning deltar Kustbevak-ningen aktivt i flera samverkansforum såsom t.ex. (BSRBCCC). får genom olika internationella samverkanskanaler viktig information om bl.a. fartyg som kan betecknas som riskfartyg för miljön eller laglydnaden och vars last, besättning eller andra ombordvarande därför behöver följas närmare. Enligt regleringsbrev för skall myndigheten bl.a. bidra till en utveckling av gränskontrollverk- samheten, vilket förutsätter ett effektivt utbyte av underrättelse- information. I detta syfte har tillsammans med polisen och inrättat ett centrum för underrättelser och riskanalys. har vidare i enlighet med reglerings- brevet för i en rapport tillsammans med Riksåklagaren, , , Tull- verket och redogjort för hinder för ett rationellt informationsutbyte inom det brottsbekämpande området samt lämnat förslag på hur informationsutbytet kan förbättras. Med anledning av uppdrag från regeringen att i samverkan med genomföra en riskanalysbaserad fiskerikontroll till sjöss och i hamnar, pågår ett utvecklingsarbete i syfte att etablera ett med gemensamt fiskerikompetenscentrum. En särskild utredare skall göra en översyn av regleringen av behandling av personuppgifter och lämna förslag till en författningsreglering. Utanför uppdraget faller personuppgiftsbehandling i verksamhet som rör intern administration. Det är regeringens mening att särlagstiftning som huvudregel bör gälla utöver personuppgiftslagen och begränsas till att avse frågor som är specifika för den verksamhet som regleras av lagstiftningen. De regler som utredaren föreslår bör i så stor utsträckning som möjligt vara i överensstämmelse med personuppgiftslagens reglering till skydd för den personliga integriteten. Utredaren måste även ta hänsyn till hur person- uppgiftsregleringen kommer att se ut för andra brottsbekämpande myndigheter. Arbetet skall bedrivas med utgångspunkten att myndighetens verksamhet skall kunna bedrivas effektivt med rationellt datorstöd som nödvändig respekt visas för enskildas personliga integritet. För att inte hindra framtida effektivisering av verksamhet bör författnings- regleringen vara teknikneutral. Principiellt viktiga frågor bör alltså regleras i lag, medan detaljfrågor kan regleras i förordningsform. Utredaren skall kartlägga behandling av personuppgifter. I uppgiften ingår att inventera de register och databaser som förs inom och att sätta sig in i det arbete som pågår inom myndigheten för att utveckla befintliga register och databaser och inrätta nya. Utredaren skall analysera behovet av särskilda bestämmelser för behand- ling av personuppgifter samt lämna förslag till sådana bestämmelser. Utredaren skall därvid granska frågor som rör inhämtande, användning, utlämnande, gallring och arkivering av personuppgifter. Utredaren skall också lämna förslag på lösningar av andra frågor om det behövs. I uppdraget ingår att utreda hur utvecklingen av den digitala tekniken påverkat arbetsmetoder, t.ex. vad avser lagring av personuppgifter i form av bilder, och att överväga hur denna behandling av personuppgifter bör regleras. Utredaren skall vidare ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas för att underlätta och förbättra informationsutbytet mellan och de svenska och utländska myndigheter och organisationer som samverkar med. Detta skall göras med beaktande av såväl att ett effektivt samarbete kan bedrivas som att enskilda personers integritetsintressen tillvaratas. Utredaren skall lämna förslag till den reglering som övervägandena föranleder. Utöver de frågor som nämnts kan det finnas andra frågor som aktualiseras under arbetets gång. Utredaren är oförhindrad att ta upp sådana frågor och lägga fram de förslag som anses behövas. Utredaren skall följa arbetet med den lagstiftning som föranleds av polisdatautredningens förslag till ny polisdatalag (SOU 2001:92) och tullbrottsdatautredningens förslag till lag om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet (SOU 2002:113) och särskilt beakta intresset av att regleringen av behandlingen av personuppgifter inom brottsbekämpande verksamhet blir enhetlig. Utredaren skall samråda med , Rikspolis- styrelsen, , , , Datainspek- tionen och samt andra berörda myndigheter. Uppdraget skall redovisas . Fö2005/224/RS Framställning om införande av en ny bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) med anledning av Kustbevak- ningens sjöövervakningsuppdrag I en skrivelse har föreslagit att en ny bestämmelse skall införas i sekretesslagen (1980:100) med innebörden att sekretess skall gälla för uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden i databas som förs av för samordning av de civila behoven av sjö- information och förmedling av denna information till berörda myndigheter. Regeringen beslutar att framställningen skall överlämnas till Utredningen om personuppgiftsbehandling (Fö 2004:04). Utredningen om personuppgiftsbehandling (Fö 2004:04) 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. 10.Ett förnyat programkontor. 11.Spel i en föränderlig värld. 12.Rattfylleri och sjöfylleri. 13.Djurskydd vid hästavel. 15.Detaljhandel med nikotinläkemedel. 16.Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. 18.Kustbevakningens personuppgifts- behandling. Integritet – Effektivitet. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. Skola & Samhälle. Studieavgifter i högskolan. Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till för regional tillväxt. Djurskydd vid hästavel.