sou · GUB363 · 2007-01-01 00:00:00 — Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri Delbetänkande av RMV/ SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag bl.a. att utifrån en ingående beskrivning av och verksamheter överväga för- och nackdelar med att lägga samman de båda myndigheterna till en myndighet (dir. 2005:104). förordnade chefen för över- direktören vid till särskild utredare. Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. kanslirådet , generaldirektören , kanslichefen , departementsrådet samt direktören och professorn . Hovrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet RMV/och överlämnar härmed delbetänkandet – Ny myndighet för kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri (SOU 2006:63). Förslag till förordning med instruktion för Forensiska Förslag till lag om ändring i lagen (1999:353) om Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... Förslag till lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott................................................. Förslag till förordning om ändring i sekretessförordningen (1980:657) .......................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1991:1413) om rättspsykiatrisk undersökning ..................... 7Förslag till förordning om ändring i förordningen (1992:289) om särskild personutredning i brottmål, Förslag till förordning om ändring i begravningsförordningen (1990:1147) ................................... 9Förslag till förordning om ändring i förordningen (1976:376) om behandlingen av häktade och anhållna 10Förslag till förordning om ändring i förordningen (1969:624) om blodundersökning m.m. vid utredning av 11Förslag till förordning om ändring i förordningen (1988:530) om expertgruppen för identifiering vid 12Förslag till förordning om ändring i förordningen (1990:893) om underrättelse om dom i vissa brottmål, Förslag till förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för .............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (2005:1063) om rättsintyg i anledning av brott...................... 15Förslag till förordning om ändring i förordningen (2006:11) om skyldighet för att lämna uppgifter till ....... Förslag till förordning om ändring i författningssamlingsförordningen (1976:725) ....................... Förslag till förordning om ändring i vapenförordningen (1996:70)................................................................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1989:773) med instruktion för ............... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister ........................................ Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1135) om misstankeregister .......................................... Förslag till förordning om ändring i polisdataförordningen (1999:81)............................................. Förslag till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) .......................................... 23Förslag till förordning om ändring i förordningen (1991:1472) om psykiatrisk tvångsvård och Utredningens uppdrag och arbete ................................ 2.3.2 SKL:s åtagande mot ...................... RMV:s forsknings- och utvecklingsverksamhet .................... SKL:s forsknings- och utvecklingsverksamhet ...................... Den rättsmedicinska verksamheten .............................. Dödsbevis och dödsorsaksintyg .................................. 3.2.3 Skäl för rättsmedicinsk undersökning......................... 3.2.4 Allmänt om rättsmedicinsk undersökning.................. De olika undersökningsformerna ................................ 3.2.6 Förfarandet vid den rättsmedicinska avdelningen ...... 3.2.7 Begäran om översyn av lagstiftning kring 3.3 Rättsmedicinska kroppsundersökningar................................. 3.3.1 Vad är ett rättsintyg? Vem utfärdar rättsintyg? Undersökningen och utlåtandet .................................. Rekrytering av rättsläkare........................................................ Finansiering av den rättsmedicinska verksamheten ............... Det rättsmedicinska kvalitets- och utvecklingsrådet ............. De rättskemiska och rättsgenetiska verksamheterna ....... Övriga rättskemiska ärenden................................................. 4.7.3 Den rättsgenetiska avdelningens analys..................... 4.7.4 Den rättsgenetiska avdelningens utlåtande ............... Andra rättsgenetiska ärenden och uppdrag .......................... Ackreditering och kvalitetsarbete......................................... Personal och ärenden i den rättskemiska verksamheten ..... Personal och ärenden i den rättsgenetiska verksamheten ... Finansiering av den rättskemiska verksamheten.................. Finansiering av den rättsgenetiska verksamheten................ Den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten ....... 5.2.2 Fängelseförbud och överlämnande till 5.2.3 Vad är särskild utskrivningsprövning? 5.2.4 Vad är en allvarlig psykisk störning? 5.2.5 Andra straffrättsliga konsekvenser av en psykisk 5.3.1 Vad är ett § 7-intyg? 5.3.2 Vem får utfärda § 7-intyg? 5.3.3 Undersökningen och utfärdandet av § 7-intyg......... 5.3.4 Intygets utformning och innehåll.............................. Rättspsykiatrisk undersökning (RPU)................................. 5.4.1 Vad är en rättspsykiatrisk undersökning?................. 5.4.2 Vem får utfärda rättspsykiatriskt utlåtande? Förfarandet kring undersökningen............................ 5.4.5 Utlåtandets utformning och innehåll ........................ Organisation och ärenden ..................................................... Finansiering av den rättspsykiatriska verksamheten ........... Kvalitets- och utvecklingsarbete ........................................... Den kriminaltekniska verksamheten............................ 6.2.3 Grupperna för grova brott.......................................... Den fortsatta hanteringen .......................................... Kemi- och teknikenhetens verksamhet................................. 6.3.2 Gruppen för spår och teknisk brand.......................... 6.3.5 Gruppen för brandkemi, miljö och olja..................... 6.4.2 Narkotikagrupperna 1 och 2 ...................................... Gruppen för informationsteknik ............................... Personal och ärenden ............................................................. Finansiering av SKL:s verksamhet......................................... Ackreditering och kvalitetsarbete ......................................... Jämförelse med organisationen i .............................. En sammanläggning av RMV och SKL ........................ SKL och RMV bör läggas samman ....................................... RMV och SKL gör liknande undersökningar....................... 8.3SKL och RMV har liknande funktion och förhållande till andra myndigheter............................................................ En gemensam myndighet är en naturlig lösning.................. Inga nackdelar med en samlad myndighet............................ Fördelar med en sammanläggning – en översikt.................. 8.6.1 Den statliga forensiska funktionen förstärks............ 8.6.2 Den forensiska verksamhetens opartiskhet och 8.6.3 Förutsättningarna för det forensiska FoU-arbetet 8.6.4 Ledningen och styrningen blir enhetligare och därmed mer verkningsfull .......................................... 8.6.5 Den forensiska delen av brottsutredningsarbetet 8.6.6 Den rättsbiologiska verksamheten kan samordnas .. 8.6.7 Verksamheten med droganalyser kan samordnas..... 8.6.8 Administrationen effektiviseras................................. 8.6.9 Verksamhetens allmänna samhällsnytta kan tas En ökad samverkan är inte ett tillräckligt bra alternativ...... En sammanläggning av den rättsbiologiska Fördelar i personal- och kompetenshänseende .................... Personalen har liknande utbildning och Flexiblare personalutnyttjande, bättre Bättre utvecklingsmöjligheter, tryggare Fördelar när det gäller den tekniska utrustningen ............... Den rättsbiologiska FoU-verksamheten .............................. Andra effekter av en sammanläggning.................................. En sammanläggning av verksamheten med Fördelar i personal- och kompetenshänseende .................... 10.2.1 Personalen har liknande utbildning och 10.2.2 Flexiblare personalutnyttjande, bättre 10.2.3 Bättre utvecklingsmöjligheter för personalen ........... Fördelar när det gäller den tekniska utrustningen ............... En sammanläggning främjar informationsutbytet i 10.5Den rättskemiska/droganalytiska FoU-verksamheten Andra effekter av en sammanläggning.................................. En sammanläggning i ett brottsutredningsperspektiv .... En förstärkning av den forensiska funktionen..................... Det operativa brottsutredningsarbetet ................................. 11.3.1 RMV och SKL samverkar operativt endast i 11.3.2 Nackdelar med det begränsade operativa 11.3.3 En sammanläggning gagnar det operativa arbetet vid RMV och SKL....................................................... 11.3.4 En sammanläggning underlättar polisens arbete ...... Brottsutredningsarbetet från strategisk synpunkt............... Den forensiska verksamhetens allmänna samhällsnytta...... En sammanläggning i ett styrnings- och Ledning och styrning av den forensiska verksamheten....... 12.2.1 Ledning och styrning av RMV:s verksamhet............ 12.2.2 Ledning och styrning av SKL:s verksamhet.............. 12.2.3 Ledningen och styrningen av den forensiska Administrationen av den forensiska verksamheten Förutsättningarna för den forensiska FoU- En ny forensisk myndighet inrättas...................................... Den nya myndighetens förhållande till polisväsendet......... 13.2.1 Bör myndigheten vara en del av polisväsendet?........ 13.2.2 Gränsen mellan den nya myndigheten och de Avgifts- eller anslagsfinansiering? 13.4.1 Principer för RMV:s och SKL:s 13.4.2 Vad bör gälla för den nya myndigheten?................... Myndighetens interna organisation....................................... Driftansvaret för den rättspsykiatriska Hur RMV blev huvudman för den rättspsykiatriska Den utredande rättspsykiatrins tillhörighet ......................... Ökad samordning mellan vårdande och undersökande Finns det problem med en ökad samordning? Driftansvaret bör överföras till sjukvårdshuvudmännen ..... Det statliga huvudmannaskapet ............................................ Staten och den rättspsykiatriska vården................................ Konsekvenser för personalen ................................................ Konsekvenser för brottsligheten och det Förslag till förordning med instruktion för Forensiska Förslag till ändring i polisdataförordningen......................... Förslag till ändring i sekretesslagen och SKL och RMV bör läggas samman Utredningens uppdrag har varit att lämna förslag om den framtida organisationen av den forensiska verksamheten. Med forensisk verksamhet avses i detta betänkande främst kriminalteknik, rätts- medicin, rättskemi, rättsgenetik och rättspsykiatri1. Utifrån en ingående beskrivning av verksamheterna vid () och () har utredningen övervägt för- och nackdelar med att lägga samman de två myndigheterna. SKL och RMV utför flera typer av analyser som är av likartad karaktär och deras roller som forensiska expertorgan inom rätts- väsendet är i princip identiska. Genom utvecklingen på det foren- siska området har dessutom verksamheterna närmat sig varandra innehållsmässigt. Att myndigheternas undersökningar och över- gripande uppdrag liknar varandra gör att utredningen kan se flera fördelar med en sammanläggning. De främsta skälen för att inrätta en ny forensisk myndighet är att den statliga forensiska funktionen förstärks, den forensiska verksamhetens oberoende understryks, förutsättningarna för det forensiska FoU-arbetet förbättras, ledningen och styrningen blir mer enhetlig och verkningsfull, den forensiska delen av brottsutredningsarbetet underlättas, den rättsbiologiska verksamheten kan samordnas, verksamheten med droganalyser kan samordnas, administrationen effektiviseras, och verksamhetens allmänna samhällsnytta kan tas bättre tillvara. Att den rättsbiologiska verksamheten kan samordnas innebär bl.a. ett mer effektivt utnyttjande av personal och teknisk utrustning 1 ingår rättskemi och rättsgenetik i begreppet rättsmedicin samt bättre förutsättningar för kompetensutveckling. Detsamma gäller verksamheten med droganalyser. De forensiska verksamheterna fungerar av allt att döma väl även med dagens organisation. Om de forensiska disciplinerna hade varit nya och man givits i uppdrag att från början bygga upp en forensisk organisation, skulle det dock sannolikt aldrig kommit i fråga att dela upp verksamheterna på två myndigheter. Det finns inte något i sak som talar för att det är lämpligt att hålla RMV:s och SKL:s verksamheter organisatoriskt åtskilda. Utredningen kan därför inte se några egentliga nackdelar med en samlad forensisk myndighet. Negativa effekter som hänför sig till omorganisationen som sådan och som därmed är av tillfällig karaktär kan inte till- mätas avgörande betydelse när man överväger att inrätta en ny och mer ändamålsenlig organisation. Med hänsyn till de fördelar som en gemensam myndighet inne- bär bör RMV och SKL läggas samman. () – en ny myndighet inrättas En sammanläggning av SKL och RMV innebär att en ny myndighet inrättas – (). Institutet bör ansvara för all den verksamhet som bedrivs av SKL och RMV. När det gäller den rättspsykiatriska verksamheten föreslås dock att driften fortsättningsvis i sin helhet – i enlighet med statsmaktens tidigare uttalanden – skall skötas av sjukvårdshuvudmännen. Detta innebär att staten bör inleda förhandlingar med och om ett övertagande av driftansvaret för RMV:s rättspsykiatriska avdelningar i och . Staten genom skall dock alltjämt vara huvudman för den utredande rättspsykiatrin. RMV är organiserat direkt under , medan SKL har som chefsmyndighet. Med ställningen som myndighet under kan laboratoriet inte i alla avseenden anses vara oberoende. Utredningen föreslår att Foren- siska institutet inte skall vara en del av polisväsendet. Som tidigare utredningar har tagit upp kan det annars finnas i vart fall en teoretisk risk för att allmänheten uppfattar myndigheten som inte helt opartisk. I och med den tekniska bevisningens allt större betydelse blir dessutom frågan om objektivitet och oberoende allt viktigare. Ett oberoende från polisväsendet är då av värde i största allmänhet, och i synnerhet när den forensiska verksamheten i ett enskilt fall blir särskilt hårt ansatt och ifrågasatt. SKL har framfört farhågor om att samverkan med polisen kommer att försämras om verksamheten organisatoriskt kopplas ifrån polisväsendet. Utredningen delar SKL:s uppfattning att det i en ny myndighetsstruktur är av största vikt att bevara det nära samarbetet mellan polisen och de verksamheter som bedrivs vid SKL. De goda relationerna mellan polisen och SKL kan dock inte i första hand ha sin grund i att SKL är en del av polisväsendet, utan i att polisen är beroende av laboratoriets unika kompetens i frågor av såväl operativ som strategisk art. Med hänsyn till den forensiska verksamhetens allt större betydelse för brottsutred- ningsarbetet kommer det mellan polisen och den nya forensiska myndigheten finnas ett starkt behov av nära samverkan. Man kan därför bortse från risken att denna kommer att försämras endast p.g.a. organisationstillhörigheten. Såvitt utredningen har kunnat utröna innebär inrättandet av en myndighet utanför polisväsendet inte några praktiska eller legala hinder för att bevara och ytterligare utveckla samarbetet mellan polisen och den forensiska expertverksamheten. Tillämpningen av sekretesslagstiftningen bör inte påverkas av att SKL förs från polisväsendet. Den nya myndigheten bör därtill ha samma tillgång till de register som SKL har och överta laboratoriets ansvar för kvalitetssäkring av och metodutveckling för de tekniska rotlarna samt rollen som kriminalteknisk institution åt . När det gäller frågan om finansiering av Forensiska institutets verksamhet bedömer utredningen att det inte finns tillräckliga skäl att ändra finansieringsformen för någon av de verksamheter som myndigheten skall svara för. Den ordning som gäller för de olika verksamheterna bör således råda även tills vidare. Därtill bör de villkor för uppdragsverksamhet som ställs upp för RMV och SKL gälla även den nya myndigheten. Utredningen föreslår inte heller någon ändring i fördelningen av arbetsuppgifter mellan och polisens tekniska rotlar. Utredningen förordar i första hand att inrättas som ett s.k. enrådighetsverk, med ett insynsråd där representanter för bl.a. polisen bör ingå. I andra hand kan över- vägas om den nya myndigheten i stället bör ges ledningsformen styrelse med fullt ansvar. Den nya myndigheten bör ledas av en generaldirektör, med en överdirektör som ställföreträdare. General- direktören och den övriga ledningen bör vara placerad i , där den största delen av verksamheten kommer att bedrivas. Hur myndigheten i övrigt skall organiseras bör närmare övervägas av en organisationskommitté. Utredningens förslag innebär att verksamheten hos RMV och SKL förs samman till den nybildade myndigheten , och att driftansvaret för den rättspsykiatriska undersöknings- verksamheten förs från RMV till två sjukvårdshuvudmän. Båda dessa förändringar bör enligt utredningens bedömning vara att betrakta som övergång av verksamhet i enlighet med 6 b § första stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Bestäm- melsens innebörd är att anställningsavtal automatiskt övergår från överlåtaren till förvärvaren. Inrättandet av en gemensam forensisk myndighet kommer att innebära en rationaliserad administration och effektiviseringar såvitt avser andra myndighetsövergripande funktioner, som t.ex. kvalitetssystem. Dessutom bör man göra samordningsvinster i den operativa verksamheten, framför allt inom de rättsbiologiska och rättskemiska/droganalytiska verksamheterna. kan förväntas att den nya organisationen dessutom ger positiva effekter i form av en bättre utvecklad forensisk process, vilket kommer att leda till effektiviseringar inom hela den brottsutredande verksamheten. De vinster som görs i dessa avseenden kommer att göra att medel successivt kan omfördelas till den forensiska kärnverksamheten; främst det forensiska FoU-arbetet. Utredningen anser att bör kunna inrättas . förordning med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. 1 § är central förvaltningsmyndighet för kriminalteknisk, rättspsykiatrisk, rättskemisk, rättsmedicinsk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte skall handläggas av någon annan statlig myndighet. 2 § skall särskilt svara för 1.laboratorieundersökningar som föranleds av misstanke om brott samt annan verksamhet som står i samband därmed (krimi- naltekniska undersökningar), i den utsträckning sådana undersök- ningar inte utförs vid polismyndigheterna, 2.rättspsykiatriska undersökningar i brottmål och läkarintyg som avses i 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m., 3.rättsmedicinska obduktioner och andra rättsmedicinska undersökningar, 4.verksamhet med utfärdande av sådana intyg som avses i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott, 5.rättsmedicinsk medverkan i övrigt på begäran av domstol, länsstyrelse, allmän åklagare eller polismyndighet, 6.rättskemiska och rättsgenetiska undersökningar, 7.information inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter och enskilda, 8.internationellt samarbete inom sitt ansvarsområde. 3 § skall inom sitt verksamhetsområde initiera och bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. 4 § får meddela föreskrifter om krav på sär- skild läkarkompetens för att utföra en sådan rättsmedicinsk under- sökning som avses i lagen (1995:832) om obduktion m.m. får också meddela föreskrifter om förfaran- det vid sådan undersökning samt om protokoll och utlåtande över undersökningen. 5 § får utföra uppdrag om verksamheten i övrigt medger det. Uppdragen skall utföras mot ersättning som motsvarar kostnaden för sådan verksamhet. 6 § I den kriminaltekniska verksamheten skall ge företräde åt undersökning som begärs av polismyndighet, åkla- gare eller domstol. Kriminalteknisk undersökning som utförs på begäran av dessa myndigheter är kostnadsfri. Utförs sådan under- sökning på begäran av domstol i mål där endast målsägande för talan, skall avgift dock betalas. 7 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på institutet med undantag av 4, 5, 10–14, 21, 22, 32, 33 och 34 §§. 8 § Generaldirektören är chef för . Vid myndigheten finns en överdirektör som är general- direktörens ställföreträdare. 9 § Vid skall det finnas ett insynsråd som skall bestå av högst åtta ledamöter. Generaldirektören skall ingå i rådet och vara dess ordförande. Andra ledamöter i rådet utses av regeringen för en bestämd tid. Rådet skall ge generaldirektören det stöd som behövs för att verksamheten skall bedrivas effektivt och i överensstämmelse med verksamhetens syfte. Generaldirektören skall löpande informera rådet om verksamheten. 10 § Generaldirektören skall avgöra ärenden som inte skall avgöras av personalansvarsnämnden. Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöver av- göras av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänste- man. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. Andra stycket gäller inte föreskrifter. 11 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på . 12 § Generaldirektören och överdirektören anställs genom beslut av regeringen. Andra anställningar beslutas av myndigheten. Anställning vid som är förenad med en professur inom högskolan beslutas på det sätt som gäller för pro- fessuren. Innan den berörda tjänsteförslagsnämnden inom hög- skolan ger förslag skall nämnden samråda med Forensiska institu- tet. En förenad anställning får endast ges till den som är behörig till båda anställningarna. 13 § Forensiska institutets beslut i andra ärenden än personal- ärenden får överklagas endast om det följer av en annan bestämmel- se än 22 a § förvaltningslagen (1986:223). Denna förordning träder i kraft , då förordningen (1978:677) med instruktion för torium och förordningen (1996:613) med instruktion för Rätts- medicinalverket skall upphöra att gälla. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om 1, 3, 11, 12, 13 och 16 §§ lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister att ordet Rätts- medicinalverket i olika böjningsformer skall bytas ut mot Foren- siska institutet i motsvarande form. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om 9 kap. 17 § sekretesslagen (1980:100) att orden skall bytas ut mot Forensiska institutets. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott dels att i 2, 7, 9, 10 och 11 §§ ordet skall bytas ut mot , dels att i 2 och 11 §§ ordet verket skall bytas ut mot myndig- heten. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i sekretessförordningen (1980:657)