sou · GUB394 · 2007-01-01 00:00:00 — Man har dock tvingats konstatera att domens regelverk inte löser problemen runt vid höga flöden liknande de som inträffade /2001. Domen utgör en avvägning av upp- och nedtröms- intressen med den tidens kunskap. Ändrade förhållanden pekar på behovet av justering av domen som kan ha skapat en falsk säker- hetskänsla och bidragit till att förvärra problemen kring genom att nybyggnation skett på mark som är känslig för över- svämningar. 4.1.3Göta älv flöde, vattenkraft, vattentäkt, transportled, ras o skred färd mot havet ger energi har sitt lopp genom en dalgång från till utloppet i havet vid , se Figur 4.7. Dalgångens bredd varierar och avgränsas av berg som reser sig ca 100 m över dal- botten. Vissa avsnitt har väl utbildade slutna dalsidor t.ex. mellan och . I närområdet till har även djupa raviner bildats vars utflöde finns i . Figur 4.7 Vy över mellan och Källa: , 2006. nedströms , vid , har en naturlig fallhöjd av ca 5 m. Mellan och är älven relativt bred och vidgar sig i jämnhöjd med Stallbacka till en bred sjö. är belägen i nedströms utlopp i älven, i samhälle intill . I finns två kraftstationer, Olidan och Hojum. Stationerna är belägna från utlopp. Vid sluss sänker sig vattenytan ca 33 m i en serie fall, de s.k. . är belägen norr om utflödet vid och nedströms . Här finns också sluss med en naturlig fallhöjd av ca 4 m. Vattenkrafts- produktionen i de olika kraftverken är betydande, se Tabell 4.2 och 4.3, och motsvarar ett genomsnittligt år ett värde på ca vid ett spotpris på /kWh. Effekt stationseffekt (MW) Källa: , 2006. Nettoproduktion 1997-2005 (GWh/år) Källa: , 2006. Nedströms flyter älven utan fall till utloppet i havet. Vid delar sig älven i två grenar. Den norra grenen, , är vattenrikast då av det normala flödet går denna sträcka. Flödesvaritionerna är dock stora och vid lågflöden gör Ormo- skärmen att en stor del av vattnet styrs över till . är och mynnar i fjord. Den södra grenen, som behåller namnet , mynnar i havet vid . Nära 700 000 människor är helt eller delvis beroende av för säker dricksvattenförsörjning. av råvattnet för dricksvattenförsörjning tas från , se Tabell 4.4. är bl.a. huvudvattentäkt för där det stora vattenverket normalt tar sitt råvatten direkt från . Reservvattentäkterna är begränsade och flera andra vattenverk saknar helt reservvattentäkter. Inom regionen finns inga stora outnyttjade grundvattenförekomster lämpliga som vatten- täkter och bara begränsad tillgång till täkter lämpliga för konst- gjord infiltration. beroende av vatten från Tätortsbefolkning (SCB) Källa: , 2006. Vattenkvaliteten i försämrades successivt då avloppsrening för kommuner och industrier byggdes ut. Därefter har råvattenkvaliteten i förbättrats. Flera olika företeelser kan leda till störningar i råvatten- kvalitet och till att reservvattentäkter måste tillgripas. Häribland märks vattenburen smitta, jordskred och saltvattenuppträngning. råvattenintag är stängt en tredjedel av tiden och reservmarginalerna är små eller otillräckliga. All sjöfart för godstransporter till och från Vänerhamnarna går via och . Trafiken genom och är beroende av att slussarna längs fungerar samt att vattenståndet i älven är tillräckligt. Höga flödeshastigheter kan påverka möjligheterna till sjötransporter och vid översvämningarna infördes restriktioner till följd av de höga strömningshastig- heterna i älven. är en av de mest skredfrekventa dalgångarna i . inträffar ett flertal skred, varav huvuddelen är små och relativt ytliga, oftast erosionsbetingade. Begränsade utglid- ningar av den på sina ställen branta undervattensslänten är också vanligt förekommande. I en inventering redovisad 1982 (, 1982) identifierades ca 150 skredärr i dalgången. En orsak till att är så skredfrekvent är dess geologiska historia med mäktiga lerlager som avsatts i olika miljöer. har också genom historien i hög grad påverkats av mänskliga aktiviteter som också kan påverka skredkänsligheten. Med dagens koncentra- tion av bebyggelse, industri, vägar, järnvägar, sjöfart, förorenade markområden, vattenintag kan konsekvenserna av skred bli stora. mellan till utloppet i har varieran- de geologi och topografi. Mäktiga lerlager, upp till drygt 100 m, finns avsatta i den sprickdal i berggrunden som format . Avlagringarna härstammar inlandsisens avsmältning. I leran finns ofta inlagrat skikt av sandigt material. Då lersedimenten i huvudsak är avsatta då havsytan låg högre hade de från början ett högt salt- innehåll. Efter hand har en urlakning av salterna skett. I dessa urlakade leror kan bindningskrafterna mellan lerpartiklarna genom omrörning eller vibrationer försvinna och lerskelettet, som är upp- byggt med hålrum, faller då ihop varvid hållfastheten i leran kan sjunka till nära noll. Dessa leror kallas för kvickleror och är vanligt förekommande i dalgång, speciellt norr om . Inträffar ett skred inom ett område med kvicklera kan skred- området bli mycket stort, eftersom ett initialskred kan fortplanta sig både framåt och bakåt då leran förlorar sin hållfasthet. I den norra delen av dalgång är de leror som finns i regel relativt fasta. De innehåller dock ofta mer vattengenomsläppliga skikt vilket betyder att nederbörd kan ge stora variationer i portrycken och därmed bidra till att utlösa skred. Mot söder blir dalgång flackare och leran lösare och mer homogen som mäktigheten av både lera och andra jordlager ökar. I den södra delen finns ofta en strandhylla och en undervattens- slänt mellan strandlinjen och djupfåran i älven. hållanden för de älvnära partierna i den södra delen styrs till stor del av undervattensläntens och strandhyllans topografi. Älv- stränderna har i modern tid på stora delar skyddats mot erosion genom utläggning av stenfyllning (, C. et al ). Erosionen i älven påverkas bl.a. av flödet, flödesvariationerna och sjöfarten. 4.1.4Verksamheter som kan beröras av översvämning, ras och skred Omfattande bebyggelse finns längs och stränder. I riskområdet för översvämning runt (och ) bor ca 300 000 personer i flera städer och mindre samhällen. Större tätorter som i varierande utsträck- ning riskerar att drabbas av en översvämning i inkluderar , , , , , och . Därtill kommer ett antal mindre samhällen. Det största hotet för bebyggelsen i dalgång är ett skred i samband med höga flöden. Det mest känsliga området är nordväst om där ett skred skulle få konsekvenser för själva samhället, industri, kraftverk och slussar. Ett flertal större vägar, samt riks- vägarna 26, 44 och 45, löper utmed eller passerar i närheten av och riskerar att drabbas av problem vid översvämningar. På de flesta av dessa vägar varierar trafikmängden mellan 5 000 och 15 000 fordon . Vägavsnitt som passerar i omedelbara närhet är E18 mellan och , mellan och på sin sträckning öster om , mellan och samt längs . Flera av dessa vägar har broar över tillflöden. mellan och är delvis hårt trafikerad med upp till 50 000 fordon närmast . Vägen sträcker sig längs och går delvis i direkt anslutning till älven. De järnvägssträckningar som finns längs och som kan komma i farozonen vid översvämning av är /Vänerbanan, Älvsborgsbanan och Kinnekullebanan. Flera järnvägsavsnitt är beroende av jordbrukarnas dämningsföretags förmåga att stå emot stigande nivåer. pågående utbyggnad av järnvägen i /Vänerbanan i byggs med räls i överkant 1,0 m över nuvarande 100-årsnivåer i . Runt finns många industrier. Exempel på stora anlägg- ningar är Stora bruk, () och . Många mindre industrier finns också kring sjön bl.a. i de Vänernnära delarna av och . Längs finns minst ett tiotal större industrier. El och telenät samt el- och värmeproduktionsenheter Elnät och telenät finns på många håll runt och ägs av olika aktörer. Elproduktion sker vid kraftverken i samt upp- ströms men även i några kraftvärmeverk. Det finns ett antal förorenade områden nära och längs . De vanligaste föroreningarna utgörs av icke vattenlösliga tung- metaller, tunga kolväten samt delvis vattenlösliga oljeföroreningar. Vid översvämning, ras och skred finns risker för föroreningssprid- ning som kan påverka vattenkvalitet, miljö och ekosystem. De flesta samhällen runt försörjs med vatten som här- stammar från sjön. tar sitt vatten huvud- sakligen från . Vattenverken har varierande tillgång till reservvattentäkter. Ett stort antal enskilda brunnar finns dessutom. Avloppsreningsverken som betjänar samhällena runt sjön är i regel lågt belägna och i farozonen vid översvämningar. Sjöfart, varv och fiske Godsomsättningen i Vänersjöfarten är ca och sjöfarten har avgörande betydelse för vissa transporter. Trafiken genom och är beroende av att slussarna längs fungerar. Ett flertal hamnanläggningar kring riskerar problem vid översvämningar. Viss varvsverksamhet finns också vid . Det yrkesmässiga fisket i är relativt omfattande och värdet av det uppgick totalt till (, 2005). Fiskehamnarna är i regel inte dimensionerade för extremt höga vattenstånd. Runt finns många lantbruk, såväl växt- som animaliepro- duktion förekommer. I finns ca 40 invallnings- företag vid medan det inom finns 38 stycken mot . Stora arealer kan beröras vid översvämning och i flera fall kan sekundära effekter på vägar och järnvägar uppstå. De största arealerna mark runt utgörs av skogsmark. Fritid, rekreation och turism har stor betydelse för det rörliga friluftslivet och för rekreation. Fritidsbåttrafiken på är omfattande. Dessutom finns flera reguljära linjer huvudsakligen uppbyggda kring turismen. Ett stort antal båtklubbar och enskilda båtplatser finns runt sjön. Såväl av kommunerna iordningsställda badplatser som privata bad finns runt hela sjön. Ett 20-tal campingplatser finns runt sjön liksom ett antal hotell, vandrarhem, konferens- och restauranganläggningar. används sjön för bl.a. långfärds- skridsko. ses som en av främsta sportfiskesjöar med många olika arter. Det lokala sport- och fritidsfisket är betydande. Trollingfisket efter främst lax och öring tar merparten av årsfångsten. Turistbåttrafik sker med ett flertal båtar på och trafiken längs , som passerar via , är närmast klassisk. 4.1.5Tidigare översvämningar i och skred i Höga vattenstånd i har förekommit vid ett flertal tillfällen under historien. var dock de högsta nivåerna tämligen beskedliga. Innan regleringen år vattenstånd i mer frekvent. 1910 nådde nivån +45,. Skador på skörden uppstod för många bönder runt sjön och fabrikerna i hamnområdet i bl.a. fick problem. 1927 nådde vattenståndet +45,69 m och skadorna värderas bara i till (motsvarande ca i dagens penningvärde). Även efter regle- ringen av har vattenståndet nått ungefär +45,40 m med skador, främst inom lantbruket, som följd (, 2002). Översvämningarna hösten och /2001 – drabbades av svåra översvämningar. I genomfördes en av de största insatserna någonsin av en räddningstjänst i när steg med över sin normala nivå. kulminerade på sin högsta nivå , +45,67 i RH00. Omfattande förebyggande insatser fick genomföras runt stränderna, men skadorna blev ändå betydande. Figur 4.8 visar vattenståndsutvecklingen i relation till dämnings- och sänkningsgränser. Där visas också dämningsgränsens och sänkningsgränsens årstidvariationer samt en rekonstruktionsberäkning av vattenståndet, som det hade utvecklats om inte varit reglerad. (RH 00) Källa: et al, 2006. I Figur 4.8 kan man se att reglering inneburit en viss kontroll av de höga vattennivåerna. Nivåerna 2001 hade blivit ca 40 cm högre om sjön inte varit reglerad under detta flöde. Det innebär att detta troligen var den mest extrema hydrologiska situationen i som regelbundna observationer finns tillgängliga, dvs. och tog över ansvaret för tappningen från , med stöd av Räddningstjänstlagen, och ålade , som normalt har regleringsansvaret för att öka tappningen vid utloppet vid kraftverk till mer än vad vattendomen medgav. Konsekvenser av översvämningarna 2001 I samband med de höga flödena och svämmade över vilket som bekant ledde till stora problem i med betydande effekter för bl.a. Kommun. Även runt uppstod en hel del skador och problem. Totalt drabbades ca 800 fastighetsägare i av skador som delvis ersattes av försäkringsbolagen. De totala ut- betalningarna till enskilda bedömdes av i uppgå till ca . Kommunerna runt drabbades också bl.a. uppstod skador på vägar, gator, vatten och avloppsledningar. Kostnaderna uppgick till ca . Skador på vägar och järnvägar i uppgick enligt bedömning till ca . Motsvarande uppgifter från saknas. Stora arealer jordbruksmark översvämmades också och invallningar havererade vilket förstörde höstsådda grödor och hindrade vårbruket på viss del av arealerna. I ställdes totalt 1 050 ha åker under vatten och i drabbades likaledes stora arealer. De förlorade intäkterna och kostnaderna för återställande av skyddsvallaruppgick till mångmiljonbelopp, bara i uppskattades de till (i , 2006). Konsekvenser uppstod också för fisket. Ungefär hälften av fiskarena runt fick omfattande skador på hamnanläggningar och fiskebodar samt avbrott i fisket i samband med översväm- ningarna. I genomsnitt ersattes varje fiskare med ca av försäkringsbolagen. Därtill kommer obetalt merarbete i form av reparationer av bryggor och flytt av utrustning och redskap vid hamnanläggningar samt förlorad inkomst genom uteblivet eller begränsat fiske för översvämningen. Tidsåtgången för obetalt arbete har skattats till ca per fiskare. Yrkesfisket tappade totalt ca i inkomst . Med försäkringskostnaderna inräknade blev totala kostnaden Även skador på skog uppstod men några uppföljningar av omfattningen på dessa skador har inte gjorts. Om- fattande räddningstjänstinsatser blev dessutom nödvändiga i de drabbade kommunerna och de ökade räddningstjänstkostnaderna uppgick i till nära . Även kommunerna runt hade betydande räddningstjänstkostnader till följd av översvämningarna. Totalt betalade staten ca i ersättning till kommunerna för räddningstjänstkostnader. Många skred har inträffat i dalen Dagens landskapsbild längs har till stor del formats genom ett antal större skred. finns skred dokumen- terade men det saknas också dokumentation av vissa skred av vilka man kan se spår i landskapet . I Tabell 4.5 och Figur 4.9 redovisas större dokumenterade skred i . Det äldsta kända skredet, det s.k. Jordfallskredet, inträffade omkring på älvens östra sida i . Skredet omfattade i stort hela nuvarande samhälle och skredkanten ligger från älvens strandlinje, se Bild 4.1. är ett industriområde med bland annat i huvudsak byggt på dessa skredmassor. Bild 4.1 Vy över och samhälle. Jordfallskredets utbredning markerad med streckad linje. (, C. et al, 2000). Källa: , 2006. Figur 4.9 Ungefärliga lägen för dokumenterade skred enligt Tabell 4.5. (, C., 2006.) Källa: , 2006. Dokumenterade skred i , exempel Ca 60–65 ha Bredd ca 500m, stoppa- s.k. jordfall)¹ Torpa, strax norr om Flaskskred², korsas av Ballabo, västra stran- den, ca 500 m ned- och Skörsbo, västra Bondeström, strax norr Två skredärr, det ena ca 400 000 m³, det and- ra ca 100 000 m³ Större än 5 ha och Skörsbo, västra lereskred som bland an- nat drog med sig 31 bo- sjönk på en längd Totalt ca 32 ha Totalt ca 0,7 ha 1Jordfall: Föråldrad benämning på jordskred. Förekommer i äldre litteratur, kyrkböcker etc. 2Flaskskred: skredområde där skredets mynning är smalare än skredskålen innanför sluttningen. Källa: , 1962. I historisk tid var skredet vid Intagan en stor katastrof. Skredmassorna dämde upp älven och orsakade en översvämning som kostade minst 85 människor livet. Ett stort antal hus och fartyg förstördes norr om . En flodvåg uppstod när vattenmassorna bröt igenom uppdämningen och denna orsakade stora skadeverkningar miltals nedströms skredet. Perioden mellan 1850 1950 var relativt lugn ur skredsynpunkt, utan dokumenterade större skred. Detta kan dock bero på att skred inte doku- menterades lika noggrant . Regleringen av med stora variationer i flöde både över dygnet och över började . Detta kan ha varit en bidragande orsak till den period av större skred som inleddes i början av 1950- talet. Surteskredet inträffade och omfattade område om ca 24 ha stort område i södra delen av samhälle. Inom området fanns 31 bostadshus och olyckan krävde ett döds- offer och två personer skadades allvarligt. Götaskredet inträffade omfattade ett område längs älven och sträckte sig ca 200–300 m in från älvens strandlinje, se Bild 4.2. Vid skredet omkom tre personer och ytterligare tre skadades. Skred- massorna täppte till älven och orsakade en hög våg som spred sig med stora översvämningar till följd. Bild 4.2 Götaskredet. Vy över industriområdet, med markerad skredbrant Källa: SOU 1962:48. talet inträffade ett par mindre skred lyckligtvis utan personskador. Agnesbergsskredet, , kunde blivit betydligt värre då kvicklera sträckte sig in under industriområde, järnväg, vägar samt bostadsområden. Efter omfattande utrednings- och för- stärkningsarbeten kunde stabiliteten säkras. Ballaboskredet omfattade en sträcka längs som sträckte sig ca 50–70 m bakåt från . Det fanns ingen bebyggelse inom området, men sjöfarten påverkades genom den uppgrundning som orsakades av skredet. 4.1.6Naturmiljön och biologisk mångfald Liksom och har stora naturvården och natur, växt- och djurliv är på många sätt unikt. Flera områden i är skyddade ur naturvårdssynpunkt. Det finns såväl Natura 2000 områden som nationalparker och natur- reservat samt fågelskyddsområden och ett område skyddat under den s.k. Ramsarkonventionen. Hela med öar är kategorise- rad som riksintresse för natur- och kulturvärden. Utsläppen av miljögifter har minskat kraftigt men fortfarande påverkas ekosystemen i sjön av t.ex. DDT och PCB från tidigare utsläpp. Tillförseln av kväve har dock ökat och miljön i påverkas av detta då sjön är naturligt fattig på näringsämnen (vattenvårdsförund, 2006). Vattenfluktuationerna är liksom i viktiga för att hålla vikar, stränder och skärgårdsområden fria från igenväxning med vass. Några av grunda och skyddade vikar har övergöd- ningsproblem, med bland annat syrebrist och algblomningar. Över- gödningen och vattenkvaliteten kan försämras i dessa områden om vassen ökar i sunden och grunda områden får lägre vattendjup. Översvämningar kan leda till att ökade mängder näringsämnen, syreförbrukande ämnen och olika föroreningar från förorenad mark och industriområden kommer ut i sjön. Detta kan påverka ekosystemen runt sjön såväl som vattenkvalitén. Vattenståndsvariationer har stor betydelse för att dränka igen- växande vegetation och skapa livsmiljöer för flera hotade arter på sandständer och strandängar. Skötselåtgärderna för att hålla strand- ängar och sandständer öppna kommer att öka vid minskade fluktuationer. Ökat strandbete kan vara en möjlig åtgärd som dock kan innebära vissa risker för råvattenförsörjningen. Den biologiska mångfalden riskerar minska vid minskande vattenståndsvariationer. Flera hotade arter, som den ettåriga strandväxten grönskära, är beroende av vattenståndsfluktuationer för att överleva. 4.2Översvämningsrisker för och konsekvenser nu och Analyser och bedömningar av vad som händer i närhet vid översvämningar grundas på några viktiga antaganden. En viktig utgångspunkt är att vi förutsätter att vatten från inte kan ta någon annan väg mot havet än genom nuvarande utflöde vid till genom att nödvändiga förstärkningsåtgärder vidtagits. I själva verket är det troligt att betydande mängder vatten från , vid höga översvämningsnivåer, skulle strömma ut dels via i och vidare genom , dels också via ett lågt beläget flackt jordbruks- område öster om till Slumpån och vidare till . Vi har dock utgått från att åtgärder vidtas som undanröjer denna risk eftersom konsekvenserna av att skulle ta ett nytt utlopp inte går att överblicka. Bedömningarna av de konsekvenser av översvämningar som vi redovisar i detta kapitel grundar sig till stor del på uppgifter som länsstyrelserna samlat in från berörda kom- muner men också från andra myndigheter och deras bearbetning av kartmaterial. 4.2.1Vänern i ett förändrat klimat Liksom för och har fyra olika klimatscenarier för åren 2071 2100 och ett som kontinuerligt beskriver utveck- lingen från dagens klimat studerats. De hydrologiska konsekvenserna är beräknade med den s.k. HBV-modellen, se av- snitt 2.2. Beräknad förändring av tillrinning Figur 4.10 visar hur tillrinningen till i genomsnitt förändras om klimatet ändras i enlighet med klimatscenarierna. Klimat- förändringarna väntas ge ett klimat som i genomsnitt för blir mellan ca 2,5 och 4 grader varmare . Uppvärmningen beräknas ge mer instabila vintrar med minskat och kortvarigare snötäcke i . Figur 4.10 visar hur tillrinningen till i genomsnitt förändras om klimatet ändras i enlighet med klimatscenarierna. Uppvärmningen ger en ny årstidsrytm med mer instabila vintrar och högre vintertillrinningar, som till- rinningen blir lägre . Figur 4.10 Förändring av den genomsnittliga tillrinningen till enligt fyra klimatscenarier för perioden 2100. Som jämförelse har perioden 2002 lagts in Källa: et al, 2006. Beräknade förändringar av vattenstånd Den valda tappningsstrategin är helt avgörande för vilka nivåer och flöden i som de hydrologiska beräkningarna för leder till. Vid beräkningarna har vattendomens regler kopplats till de tillrinningar som den använda modellen ger vid de olika klimatologiska förutsättningarna. Därvid har den högsta tapp- ningen från antagits vara begränsad till 1 030 m³/s (vilket motsvarar högsta tillåtna tappning enligt gällande vattendom). I ett förändrat klimat blir höga tappningar betydligt frekventare. Tabell 4.6 visar hur många dagar som tappningen måste ligga vid /s enligt scenarierna, samt hur mycket högre maximalt stiger under dessa framtida klimatförhållanden jämfört med . Det är uppenbart att ett mildare och mer nederbördsrikt klimat kommer att leda till stora förändringar för flödena i genom att den maximala tappningsförmågan kommer att behövas tas i anspråk i betydligt högre grad . Det blir även betydande effekter på den högsta vattennivån. Tabell 4.6 Förändringen av antal dagar med maxtappning och förändring av det högsta vattenståndet i utgående från perioden –1990 med antaganden om klimatförändringar enligt fyra scenarier Referens (1964 1990) Källa: et al, 2006. Figur 4.11 visar hur den statistiska fördelningen av vattenstånden i förändras om klimatet ändras i enlighet med de fyra scenarierna. Genomgående sker en ökning av antalet dagar vid såväl de högsta som de lägsta nivåerna medan antalet dagar i intervallet 44,50 44,60 minskar kraftigt. Detta innebär en ökad variabilitet beroende på blötare vintrar och torrare somrar med högre avdunstning. Figur 4.11 Statistisk fördelning av vattenstånden i i dagens klimat och om klimatet ändras i enlighet med de fyra scenarierna för perioden 2100 Källa: et al, 2006. Beräknad förändring av de allra högsta vattenstånden i För att kunna bedöma hur och klarar av de mest extrema situationerna har en beräkning gjorts av s.k. dimensione- rande flöden enligt riktlinjer för s.k. klass 1- flöden. Vattenståndsutvecklingen för har därvid beräknats för dagens klimat och för fyra framtidsscenarier tillsammans med de maximala tappningsalternativen 1 030, 1 200, 1 400 respektive 1 600 m³/s. Motsvarande ändring av det maximala vattenståndet i redovisas för respektive klimatscenario i Figur 4.12. Figur 4.12 Ändringen av högsta vattenstånd vid olika tappnings- kapacitet och ett extremflöde1 under dagens klimat och ett framtida klimat 2100 enligt fyra scenarier från Källa: et al, 2006. Trots att riktlinjer inte visat sig tillämpbara för (Elforsk, 2005) och trots att de prövade tappningsalter- nativen inte är förenliga med dagens vattendom och förhållanden nedströms, ger beräkningarna ändå en bild av hur känsligt systemet är för en klimatförändring. De visar att det skulle behövas en avsevärd ökning av kapaciteten i om det scenario som ger de största förändringarna i den hydrologiska situationen slår in.