sou · GUB321 · 2007-01-01 00:00:00 — I sportdelen varierar andelen kraftigt med vilken sport som är mest nyhetsvärd för tillfället när Allsvenskan är på tapeten kan av de omnämnda vara invandrade eller tillfälligt inköpta spelare från utlandet. Andra dagar kan andelen gå ner till . I eko- nomidelen slutligen utgör invandrade personer av dem som framträder eller omtalas. I A-del som består av Ettan, ledar- och debattsidor, inrikesnyheter och ekonomi är andelen synliga . I B- delen som innehåller kultur- och nöjen är andelen . I C- delens lokala nyheter från , och Omkretsen är andelen . På sportsidorna varierar andelen på samma sätt som i mellan . I huvuddel som består av opinionsmaterial, nyheter, kultur- och nöjesartiklar ligger invandrades synlighet på sju pro- cent och i på . Man kan alltså konstatera en kraftig underrepresentation av icke infödda svenskar samt av barn till icke svenskfödda föräldrar i de tre tidningarna, utom på sportsidorna . påpekar i Publicistiskt bokslut (en uppföljning av två tidigare undersökningar av innehållet i lokala Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet medier i ) att personer med annan etnisk bakgrund än svensk är fortsatt underrepresenterade på lokaltidningarnas sidor. Deras andel av dem som får synas i tidningen ligger stadigt på 5–, oberoende av om det bor få eller många invandrade i den region där tidningen kommer ut (2005). Det tycks alltså handla om ett tillstånd där medierna avspeglar och reproducerar samhällets makthierarki. Det rutiniserade nyhets- makandets användning av en bestämd uppsättning källor inom myn- digheter, företag och politiska organisationer blir styrande för vilka som får synas på nyhets- och ekonomisidorna. Att sport- och kultursidorna är avsevärt bättre än nyhets- och ekonomisidorna på att spegla den etniska mångfalden bör ha att göra med att en stor andel av elitidrottsmännen (det handlar mest om män på sport- sidorna) respektive kulturarbetarna har icke-svensk bakgrund.3 Synlig i nyhetsbevakningen – i vilket sammanhang? Undersökningen omfattar ett stort material. pap- persedition består av cirka 115 sidor , av 145 sidor, bilagorna oräknade och plus av cirka 70 sidor. Likväl producerar inte två veckors bevakning i de undersökta tidningarna tillräckligt många artiklar som på något sätt rör flyktingar och dem som kallas invandrare för att det ska vara meningsfullt att räkna procent på de ämnesområden där de uppträ- der. Jag kommer bara att ange procentandel för det största ämnes- området i nyhetsbevakningen – det som handlar om deras brott. Dagens Nyheters Sverigesidor (för inrikes nyheter) innehåller 33 artiklar som på något sätt knyter an till invandrare eller flyktingar. Av dessa handlar 12 om brott eller misstänkta brott där förövarna identifieras som personer med utländsk bakgrund. Fem artiklar un- der handlar om rasistisk brottslighet eller diskrimi- nering. Nio artiklar tar upp temat apatiska flyktingbarn. I fyra ar- tiklar framträder invandrade personer som vanliga medborgare, po- litiker eller debattörer. Av de resterande två artiklarna handlar en om och en om migrationsverket. Tidningens Stock- holmssidor har sju artiklar där invandrade per- soner knyts till brott, fyra artiklar där de framträder som vanliga medborgare och en om befolkningsstatistik. 3 Att sportjournalistik i en närläsning också visar sig ha diskriminerande funktioner framgår av kapitel i denna volym. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet nyheter där tidningen på något sätt synliggör personer med ut- ländsk bakgrund handlar det alltså om deras brott. På sidor för inrikesnyheter handlar 15 av 25 artiklar med anknytning till flyktingar och invandrare om deras brott. Fem artiklar rör politiska frågor, två handlar om apatiska flykting- barn, en tar upp diskriminering. I två artiklar framträder invandrade Malmöbor som medborgare som sörjer med anledning av påvens död. I det lokala nyhetsmaterialet handlar 20 av 47 artiklar och notiser som på något sätt rör invandrare eller flyktingar om deras brott. innehåller det lokala nyhetsmaterialet en förhållandevis stor andel artiklar där invånare med utländsk bak- grund tar plats i tidningen som vanliga medborgare. Brottsrappor- teringen är särskilt framträdande i nyheterna från och handlar till stor del om ungdomsrån. Det är inte alltid som för- övarnas eller de misstänkta förövarnas bakgrund uttryckligen anges i texten. Men som läsare kan man informera sig om detta genom att ta del av annat material i tidningen. På opinions- och debattsidorna finns ett stort inslag av artiklar och insändare som uttryckligen förknippar rånen med unga män som kallas in- vandrare. I av de nyheter där på något sätt synliggör personer eller grupper med utländsk bakgrund handlar det alltså om deras brott. nyhetssidor innehål- ler 35 artiklar, notiser eller enkäter där personer eller grupper med utländsk bakgrund berörs. 14 av dem handlar om deras brott, alltså . har en stor del lätta och mjuka nyheter där vi får veta att längtar hem till och att cyklar utan hjälm och reportage om sjukdom och död, där personer med utländsk bakgrund framträder som experter på sin situation. Kändisskap, sjukdom, ond bråd död och sex är förutom brott de mest framträdande nyhetsvinklarna. I ungefär tio av nyhetsartiklarna och enkäterna framträder människor med ut- ländsk bakgrund som vanliga medborgare med rätt att hävda åsikter om bensinpriser eller påvens betydelse. En artikel tar upp rasism. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Nyheternas grundmålning: Osynliggörande och negativ presentation På tidningarnas nyhets- och ekonomisidor är alltså invånare med utländsk bakgrund i hög grad osynliggjorda. Deras röster och per- spektiv framträder inte, med några få undantag, i frågor som rör politik, ekonomi, kriminalitet och andra viktiga samhällsområden. Det är i det perspektivet som nyheternas fokusering på deras brott blir så förödande negativ. Den upprepade presentationen där individer och grupper som förknippas med invandrartäta förorter eller med utländsk bakgrund pekas ut som kriminella balanseras inte i rimlig omfattning av andra slags framställningar. Den relativa frånvaron av nyheter som tar upp rasism och diskriminering kan också ses som uttryck för en diskursiv diskriminering, som ute- stänger deras röster och perspektiv. bör påpekas att nyheterna troligen i större omfattning än inkluderar invånare med utländsk bakgrund som källor i olika slags frågor (2002; 2004). Både i och i lokala material finns en rad exempel på inkluderande texter. Att temat apatiska flyktingbarn är stort , särskilt i , är också viktigt att påpeka. Nyhetstexterna häm- tar till stor del sina principiella resonemang från regeringskritiska källor inom politiska partier och frivilligorganisationer och gestal- tar inkännande situationen för de apatiska barnen och deras anhö- riga. Här framträder en journalistik som sätter mänskliga rättighe- ter i förgrunden och som bör kunna bidra till en humanare politik. En tidnings ledarsidor har av tradition hög status, eftersom de an- tas ha stor betydelse i det offentliga politiska samtalet. I det här avsnittet tar jag översiktligt upp innehållet i ledare och signerade opinionsartiklar som har tillkommit på initiativ av ledarredaktionen och som på något sätt berör de frågor som är relevanta i min under- sökning. I finns tolv sådana artiklar av ledarskribenter eller inbjudna debattörer . Av de sex artiklar som är sig- nerade av debattörer handlar fem om ungdomskriminalitet i med fokus på rån, , invandrarbarn och invandrade för- Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet En lokal ledartikel i av tidningen tar upp den alar- merande vågen av ungdomsrån med referens till invandrare och integration. Det tycks alltså som tidningens opinionssidor har samma dagordning som nyhetsbevakningen, men här förklaras också hur vi läsare skall tolka nyheterna om rån. Rånen beror på invandrarna, invandrarföräldrarnas bristande ansvar, den bris- tande integrationen och skolans och polisens bristande resurser. Av övriga ledar- och debattartiklar tar två upp ämnet apatiska flyk- tingbarn, en krogdiskriminering, en antisemitism, en invandrares underrepresentation i viktiga maktcentra och en kritiserar talet om en så kallad social turism. Dagens Nyheters ledarsidor innehåller fem artik- lar som är relevanta här. Det finns emellertid ingen synlig trend i dem. En handlar om människohandel, en om den icke realiserade sociala turismen, en om den fängslade journalisten . Ett inslag kritiserar migrationsverket och ett tar upp krogdiskrimi- neringen. Intressant nog har flest artiklar där ett människorättsperspektiv framträder tydligt. Fyra tar upp de apa- tiska flyktingbarnens situation och kritiserar regeringens politik. En kritiserar utvisningen av två egyptier och en pläderar för och två innehåller tydliga antirasistiska analyser av teman i mediebevakningen. En pläderar för att EU ska föra upp hedersre- laterat våld på dagordningen. Den övergripande slutsatsen efter läsningen av tidningarnas le- darsidor är emellertid att de inte på något systematiskt sätt driver frågor om rasism och diskriminering. När det gäller kan vissa inslag tvärtom tänkas förstärka läsekretsens fördomar om dem som ses som invandrare. Kultur, krönikor, nöjen Också kultursidorna har traditionellt sett hög status. Här sätts dagordningen för det offentliga samtalet kring konst, teater, film och litteratur. Nöjessidorna har en lägre status, men de utgör en viktig arena för synlighet för artister inom populärkulturen. I de undersökta tidningarnas kulturdelar är samhällets eller ortens etniska mångfald mer synlig än på nyhetsplats. Här finns också utrymme för krönikor och essäer som tar upp mänskliga rät- tighetsfrågor och frågor kring fördomar, stereotyper och rasism i Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet medierna och i samhället. Denna möjlighet utnyttjas av skribenter i och , men inte i . I finns ett tiotal inslag i kultur- och nöjesdelens porträtt, recensioner eller intervjuer som är relevanta i det här sammanhanget. En konstnär vars mor kom från presenteras som integrerad skåning. Två hiphopartister porträtteras på ett in- kluderande sätt. Marianeh Bakhtiaris debutroman vad fan du vill som tilldrar sig i ett mångetniskt recenseras lovor- dande. Några personer som av namnen att döma har invandrarbak- grund nämns i kortrecensioner av framträdanden. EU:s och Sveri- ges satsning på Mångkulturåret presenteras. Om man försöker urskilja något slags trend i materialet så handlar den om en strävan att inkludera; att inte skapa ett vi och de. Men om man tänker sig att det finns två kompletterande strategier för att skapa ett jämlikt mångetniskt samhälle, där den ena handlar om att inkludera mino- riteter på ett jämlikt sätt och den andra om att lyfta fram och be- kämpa rasism och diskriminering, så saknas helt den andra strategin i kulturmaterial såväl som i nyhetsmaterialet. När man jämför med Dagens Nyheters kulturdel blir denna brist hos iögonfallande. Av 22 artiklar på DN:s kultur- och nöjessidor som på något sätt knyter an till frågor om invandring eller så kallad mångkultur, så ger åtta stycken uttryck för ett genom- arbetat antirasistiskt och/eller människorättsperspektiv. Fem stora artiklar tar upp svensk asylpolitik ur ett människorättsperspektiv, en artikel analyserar främlingsfientliga retorik, en krö- nika granskar den förödmjukande representationen av invandrade politiker i nyhetsmedierna. I det kulturmaterial som inte tydligt driver människorättsfrågor finns i allmänhet en inkluderande håll- ning, som tar sig uttryck i formuleringar som svenska och den svenske journalisten . På kultur- och nöjessidor finns också inslag av en antirasistisk diskurs. Av sjutton relevanta artiklar har tre ett analytiskt människorättsperspektiv, en krönika driver med främlingsfientligheten i och en annan lyfter fram de antimuslimska fördomar som pastor förmenta martyr- skap spelar på. En debattartikel analyserar antisemitismen i Dra- matens uppsättning av i . En stor del av mate- rialet är emellertid kändismaterial på teman som sjukdom, sex och död. De apatiska flyktingbarnen dyker upp i flera krönikor som behandlar helt andra teman. De apatiska flyktingbarnen har blivit Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet en symbol för myndighetssvek och brist på humanism i största all- mänhet. Min övergripande slutsats efter läsningen av de tre tidningarnas kultursidor är att det är här man tydligast kan se tecken på att vi lever i en Förändringstid. Dels i den meningen att det i första hand är här som frågor kring rasism sätts på dagordningen. Dels i den meningen att kultursidorna bättre än nyhetssidorna lyckas inklu- dera människor av olika etnisk bakgrund i bevakningen och i någon mån genom att de använder skribenter med annan bakgrund än den gamla vanliga medelklassvenska. ekonomisidor innehåller sex inslag av relevans för min undersökning. Ett om brott, två artiklar där invandrade perso- ner syns i bild och med namn, men inte figurerar i brödtexten, två inslag där de invandrade är inkluderade som vanliga medborgare och ett inslag om att arbetskraftsinvandringen ska utredas. I Da- gens Nyheters ekonomidel uppträder fyra inslag under samma pe- riod. Två stycken handlar om den man som dömts för spioneri på , ett om den dåliga kontrollen av indiska IT-anställda i Sve- rige och ett om prisbelönad reklam. Den prisbelönade reklambilden är gjord för företaget och föreställer en kvinna med indi- anskt utseende som håller sin hand mot ett besöksfönster i ett fängelse. Från andra sidan fönstret syns en naken fot som möter hennes hand. Vi kanske kan dra slutsatsen att fången bakom rutan också har indianskt ursprung? I DN:s text förekommer emellertid inte någon kritisk reflexion över bildens eventuella främlingsska- pande konnotationer. Morgontidningarnas familjesidor är viktiga arenor för prominenta jubilarer. Både DN och presenterar ett födel- sedagsbarn i ett längre personporträtt. Det handlar om redaktio- nellt framställd text och det ger hög status att bli föremål för en sådan presentation. Annat redaktionellt material på DN:s familjesi- dor är notiserna under Personnytt, där mottagare av viktiga priser, Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet stipendier eller hederstecken presenteras, kortpresentationen av en aktuell doktorsavhandling samt Miniintervjun. Under min undersökningsperiod förekommer enbart etniska svenskar i de två tidningarnas personporträtt av jubilarer. En av DN:s jubilarer är dock gift på italienska och rubriken är Kultur- möte är framtiden (6/4: 22). En av DN:s mini- intervjuer görs med professor som har sitt ursprung i och en av de avhandlingar som presenteras är skriven av en man med italienskt ursprung. Det förekommer emellertid en stor andel utländska namn, när mottagare av prestigefyllda veten- skapliga priser räknas upp. Den kompakta svenskheten i familjesidornas redaktionella mate- rial belyser på ett övertydligt sätt att journalister på de stora mor- gontidningarna rör sig i mycket begränsade kretsar, som den reproducerar en etnonationalistisk bild av vilka som värda att fira. Sporten är alltså den genre i tidningarna, där det oftast framgår att är ett mångetniskt land och att grenar i svensk sport ingår i ett globaliserat sammanhang, där lagen värvar medarbetare på en världsmarknad. Det syns i bild och det syns på de många olika namnen i matchreferat och lagpresentationer. Jag har hittat få dis- kriminerande inslag i sportbevakningen, möjligen för att jag har svårt att förstå språket och symboliken i genren. Det förekommer nedsättande omdömen om idrottsmän och tränare med utländsk bakgrund, men också motsatsen. Möjligen finns en obehaglig ten- dens i bildvalen: Flera bilder visar hur en vit man dribblar bort eller kuvar en mörkhyad man fysiskt, men jag hittar inga bilder där för- hållandet är det motsatta. Man behöver emellertid ett större under- sökningsmaterial för att säga om detta verkligen är ett mönster eller bara en tillfällighet. En negativ särbehandling skulle också kunna bestå i att vissa spelare tillskrivs egenskaper som de så att säga bör ha på grund av sitt ursprung. Att har stigmatiserats vid sitt ursprung är ganska väl belagt (Furvik 2004; 2005). Hänvisningar till dyker upp i mitt material tillsammans med de tidigare beskrivna nålsticken mot honom; han är fortsatt fastnaglad vid ett slags vild Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet och infantil förortsidentitet. Men jag har alltså inte lyckats urskilja om andra idrottsmän utsätts för en motsvarande andrafiering. Sammanfattningsvis visar min översiktliga genomgång av materialet i de tre tidningarna att nyhets- och ekonomigenrerna tycks vara de som är mest oemottagliga för förändring mot en mer inkluderande och icke-diskriminerande journalistik, medan kultur-, nöjes- och sportgenrerna av olika orsaker något bättre speglar sam- hällets etniska mångfald. Det är värt poängtera att av dessa genrer är det bara kulturbevakningen som tillskrivs hög sta- tus och ett viktigt inflytande på det offentliga samtalet. I det följande ska jag med hjälp av olika exempel belysa några ten- denser i bevakningen, som kan sammanfattas med begreppen in- kludering och identifikation respektive andrafiering och stereotypi- sering. En naturlig inkludering av människor med olika bakgrund i den dagliga bevakningen är något som de stora nyhetsmedierna säger sig eftersträva (se t. ex. 2005). Naturlig inklude- ring innebär att personer som har invandrat inte i första hand syn- liggörs i samband med så kallade invandrarfrågor, problem och av- vikelser, utan som invånare och medborgare med samma möjlighet att värdera och diskutera generella samhällsfrågor som infödda svenskar. Invandrade personer som är naturligt inkluderade i mediebevak- ningen är framför allt de som har maktpositioner i samhället; höga politiker, tjänstemän, ekonomer och forskare. Deras invandrarbak- grund sätts inte i förgrunden i reportage och intervjuer utan deras kompetensområde. Lägre politiker och tjänstemän, författare, ar- tister och idrottsstjärnor riskerar däremot bli utsatta för kategori- seringar och bedömningar som tar fasta på deras invandrarbak- grund. De ses som representanter för ett geografisk och kulturellt ursprung, och deras prestationer diskuteras och bedöms i relation till detta tänkta Andra (Furvik 2004; 2005; 2005). Vidare medför medielogikens rangordning av makt, kunskap och Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet källor att så kallade vanliga människor riskerar att synliggöras i me- dierna på villkor, som de själva har liten makt över. De uppträder som illustrationer till problem som har formulerats av olika myn- digheter eller när de drabbas av olyckor; de uppträder som exempel på avvikelser och som representanter för hela grupper. Att denna generella tendens i nyhetslogiken i kombination med en eurocent- risk rangordning av Andra länder och kulturer har lett till en djupt stigmatiserande journalistik i förhållande till immigranter i Västeu- ropa är väl belagt (van Dijk 1991; ter Wal 2002; 2004). Naturlig inkludering, som är eller borde vara ett självklart ideal för journalistik i ett demokratiskt samhälle, stöter alltså på en rad svårigheter som både är förknippade med medielogikens krav och rutiner och med en sedan gammalt nedvärderande främlingssyn. I de undersökta tidningarna syns emellertid en rad exempel på naturlig inkludering; främst på sportsidorna, som jag lämnar åsido här. I är invandrade personer eller grupper naturligt inkluderade i en tredjedel av de artiklar där de figurerar. Filosofi- studenter talar om filosofiämnet, en man som har räddat en åldring från att brinna inne intervjuas om själva handlingen och en ung kvinna vars lägenhet har drabbats av fuktskador berättar om detta. En 48-årig man som lider av epilepsi och minnesstörningar tvingas bo på ett hem för äldre, eftersom kommunen inte vill ge honom vård i hemmet. Artikeln beskriver ett viktigt missförhållande och gör ingen affär av mannens och hans brors utländska bakgrund. Brodern framträder som en genomtänkt och trovärdig huvudkälla i artikeln (Sjuk 48-åring tvingas bo på äldreboende, 4/5 2005, C 1 & C 5). I D-bilaga, som förutom fa- miljesidorna innehåller mycket mjukt material om konsumentfrå- gor, nöjen, hus och hem, mat och dryck, bilar och hälsa, uppträder invandrade personer som inkluderade i en rad olika sammanhang; en som expert på vårutrustning av bilen, flera som förfördelade konsumenter och andra som eleganta barminglare. Det tycks som genrer med mjuka och lätta nyheter enklare er- bjuder en naturlig inkludering än de hårda och seriösa genrer, där generella samhällsfrågor formuleras. Det kan också vara så att jour- nalister med invandrarbakgrund ofta är hänvisade till mjuka, lätta ämnen. Flera av de naturligt inkluderande mjuklätta reportagen i är signerade med namn som tyder på det. DN har en mindre andel artiklar än av inkluderande karaktär, om man bortser från kulturdelen. Men också här finns intressanta exempel. I två artiklar om försvaret under den första Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet veckan intervjuas unga värnpliktiga om sina synpunkter på krigstjänst i utlandet respektive på jämställdheten i försvaret. Det handlar alltså om seriösa, tunga, samhällsfrågor, där tidningen läg- ger en kunskapsgrund med utgångspunkt i olika utredningar och där vanliga människor som är berörda inbjuds att kommentera frågorna. I båda artiklarna har en av intervjupersonerna invandrar- bakgrund, vilket bara framgår av vederbörandes namn. Det fram- står som naturligt att en ung man med spanskt namn är livgardist och talar om moraliska ansvar och att en ung kvinna med spanskt namn diskuterar den nedlåtande synen på kvinnor bland äldre befäl i försvaret. slutligen, som till stor del innehåller mjuka, lätta texter är bra på att inkludera kändisar, oavsett bakgrund. Kända svenska katoliker talar om sin bild av påven och musikern syster och själv om sorgen efter hans hustru. När kända svenskar presenterar sina respektive landskap är det musikern som tipsar läsare om smultronställen. De vanliga människorna framträder till exempel i enkäten , som tar upp en aktuell fråga, och som inkluderar åtminstone en person med utländsk bakgrund. När de höjda bensinpriserna ska kommenteras intervjuas en Kirunabo med iranskt namn, som säger att vi är maktlösa här uppe i norr. Den person som får beklaga att svenska chokladdrycken övergår i dansk ägo är en korvgubbe med utländskt klingande namn. Precis som det finns olika grader av andrafiering och diskursiv dis- kriminering, så finns det olika grader av inkludering av människor i de redaktionella texterna. En ganska stor del av de texter som jag har klassificerat som inkluderande i den översiktliga genomgången är inkluderande i en mycket ytlig bemärkelse. Personer som kan identifieras som invandrare framträder i bild och med namn, men har ingen eller bara någon replik i brödtexten. Texten handlar inte om dem, och de tycks finnas med på bild av kosmetiska skäl; för att ge tidningen ett mångkulturellt ansikte. Den amerikanske samhällskritikern och filmaren beskriver i Stupid hur receptionisterna på de filmbolag han kontaktar i alla har mörk hudfärg, medan de som finns inne på kontoren och har något att säga till om alla är vita. Den dagliga dosen. Diskriminering i Nyheterna och Bladet Receptionisten med den mörka hudfärgen är till för att invagga be- sökaren i föreställningen att företaget följer en policy för etnisk mångfald (2002). Efter kallar jag de kosmetiskt in- kluderade Andra för receptionister. D-del presenterar tre receptionister under min un- dersökningsperiod. En ung man syns på bild i färd med att lägga in en stöt med biljardkön i ett reportage från en biljardsalong, men finns inte med bland dem som uttalar sig i artikeln (Läge att lägga in en stöt, 1/4 2005, D 7).