sou · GUB322 · 2007-01-01 00:00:00 — De konventioner som är aktuella i detta sammanhang är om avskaffande av alla former av rasdiskrimine- ring, jämte tilläggsprotokoll an- gående flyktingars rättsliga ställning, FN:s konvention om före- byggande och bestraffning av brottet folkmord, kon- vention angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), konvention om överförande av lagföring i brottmål och Europarå- dets konvention om brottmålsdoms internationella verkningar. De EG-direktiv som är aktuella i detta sammanhang är direktivet mot etnisk diskriminering (2000/43/EG) och det s.k. dataskyddsdirek- tivet (95/46/EG). 39 Jfr prop. Ordet används för att skydda – inte för att kränka Den avgörande frågan är varför termen ras används i internationella konventioner och andra överenskommelser. Några definitioner av eller förklaringar till innebörden av begreppet framgår inte uttryck- ligen av instrumenten. Genomgående används i dessa internationel- la instrument ordet ras vid sidan av t.ex. hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung. Att ras således i internationella sammanhang ses som något annat, från hudfärg och nationellt eller etniskt ursprung avskilt, talar för att ordet bör behandlas på samma sätt även fort- sättningsvis i de svenska författningarna. Vidare står det klart att skälet till att konventionstexterna an- vänder termen ras inte är att det i internationella sammanhang skul- le finnas en tro på förekomsten av raser eller för att man vill stödja en sådan uppfattning. I de konventioner och EG-direktiv där ordet ras förekommer tas det tvärtom uttryckligen avstånd från teorier som hävdar förekomsten av olika människoraser eller teorier som hävdar rasöverlägsenhet. Ordet tycks i stället användas för att skydda individer från ageranden som grundas i en felaktig uppfatt- ning om att individen tillhör en viss ras. Ett exempel på detta är om avskaffande av alla former av rasdis- kriminering där det anges i ingressen att konventionsstaterna är övertygade om att varje lära om överlägsenhet på grund av olikhe- ter mellan raser är vetenskapligt falsk, moraliskt fördömlig, socialt orättvis och farlig och att rasdiskriminering aldrig kan rättfärdigas vare sig i teori eller praktik och att konventionsstaterna är fast be- slutna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att snabbt avskaffa ras- diskriminering i alla dess former och yttringar och att förhindra och bekämpa rasläror och alla yttringar av sådana läror för att främ- ja förståelse mellan raserna och för att bygga ett internationellt samhälle fritt från alla former av åtskillnader eller diskriminering på grund av ras. Ett annat exempel är organ ECRI som i rekommendation nr 7 inkluderar termen ras i vad som avses med rasdiskriminering men som i en not till rekommendatio- nen tar avstånd från teorier som grundas på uppfattningen om fö- rekomsten av olika raser och förklarar att termen används för att säkerställa att de personer som generellt och felaktigt uppfattas tillhöra en annan ras inte utesluts från det skydd som tillförsäkras enligt lagstiftningen.40 40 ECRI general policy recommendation No 7 on national legislation to combat racism and racial discrimination. Ytterligare ett exempel är skäl 6 till direktivet mot etnisk diskri- minering (2000/43/EG) där det anges att Europeiska unionen för- kastar de teorier som försöker slå fast att det finns olika människo- raser och att användningen av termen ras i direktivet inte innebär ett accepterande av sådana teorier. Gemensamt för de internationella och de svenska nationella be- stämmelserna där ordet ras förekommer, är således att de söker motverka diskriminering och en uppdelning av människor i olika kategorier på ett ogrundat sätt. Innebörden är att ordet används för att skydda människor – inte för att kränka dem. Framför allt för att skyddet för de mänskliga rättigheterna i inte skall försämras är det viktigt att försäkra sig om att en utmönstring av ordet ras, som görs med de bästa avsikter, inte leder till ett icke avsett för- sämrat skydd mot diskriminering. De internationella åtagandena måste respekteras Som framgått förekommer termen ras så gott som uteslutande i författningar för att uppfylla internationella konventioner och för att genomföra EG-direktiv. internationella åtaganden mås- te beaktas. får anses uppfylla sina åtaganden, med un- dantag för att inte har förbjudit rasistiska organisationer i enlighet med artikel 4 b i . I vissa fall, som exempelvis vid genomförandet av EG:s dataskydds- direktiv, har det uttryckligen inte ansetts tillåtet att utelämna ordet ras ur lagstiftningen. De internationella åtagandena måste respekte- ras. Detta talar för att termen ras inte utmönstras ur lagstiftningen. Skyddet riskerar att försämras om termen ras utmönstras Som framgått ovan används termen ras för att skydda människor från ageranden som har sin grund i en uppfattning om att det finns olika raser och inte för att det finns en tro på förekomsten av olika raser eller för att stödja en sådan uppfattning. Det är obestridligt att rasism och systematisk diskriminering av människor på grund av omständigheter av det slag som vanligen betecknas med uttryck- et ras är en realitet på många håll i världen, så även i . Rätts- reglerna bör utformas i enlighet därmed. Den som diskriminerar någon annan och uttryckligen förklarar sitt agerande med hänvis- ning till den andres ras, skall inte kunna komma undan ostraffat bara för att ordet ras inte finns med i beskrivningen av vad som är förbjudet. Att ta bort termen ras skulle innebära att skyddet mot diskriminering riskerade att försämras. I diskrimineringslagarna är diskriminering förbjuden på grund av etnisk tillhörighet. Med detta begrepp avses att någon tillhör en grupp av personer som har samma nationella eller etniska ursprung, ras eller hudfärg. Diskrimineringsgrunderna är desamma som och har ursprungligen hämtats från brottsbalksbestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering. Med etniskt ursprung av- ses enligt förarbetena till brottsbalksbestämmelserna folkgrupper vari medlemmarna har ett relativt enhetligt kulturmönster. I fö- rarbetena anges att samer torde t.ex. kunna räknas hit liksom i be- tydande grad folkgrupper vars medlemmar är av samma nationali- tetstillhörighet. Som exempel anges i förarbetena invandrade folk- grupper såsom italienare och jugoslaver. I enlighet därmed omfattas folkgrupp eller folkgrupper av visst nationellt ursprung. I allmänhet lär en individ kunna inordnas under fler än en av de grunder som ingår i begreppet etnisk tillhörighet. Termen ras kan i dessa fall synas överflödig. Det är dock omöjligt att förutse alla tänkbara situationer som bestämmelserna avser att skydda och det skulle vara en olycklig följd om skyddet försämrades genom att termen ras togs bort. Termen ras bör inte utmönstras ur de författningar där den förekommer Sammanfattningsvis delar vi uppfattningen att det inte finns någon vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser och att det ur biologisk synpunkt följaktligen inte heller finns någon grund att använda ordet ras om människor. Termen ras förekommer så gott som uteslutande i författningar för att uppfylla internationella konventioner och för att genomföra EG-direktiv. Termen ras an- vänds där för att skydda människor från ageranden som har sin grund i en uppfattning om att det finns olika raser och inte för att det finns en tro på förekomsten av olika raser eller för att stödja en sådan uppfattning. måste uppfylla sina internationella åta- ganden. Termen ras bör därför inte utmönstras ur lagstiftningen. Till detta kommer att skyddet mot diskriminering riskerar att för- sämras om termen skulle utmönstras. Vidare bör regeringen alltjämt i internationella sammanhang verka för att ordet ras, använt om människor, i så stor utsträckning som möjligt undviks i officiella texter. 4.3Religion eller annan trosuppfattning Vårt förslag: Religion eller annan trosuppfattning är en av de skyd- dade diskrimineringsgrunderna i den nya lagen om förbud och and- ra åtgärder mot diskriminering. Syftet med arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, för att principen om likabehandling skall kunna genomfö- ras i medlemsstaterna (artikel 1). Direktivets diskrimineringsförbud omfattar bl.a. diskrimine- ringsgrunden religion eller övertygelse. I direktivet definieras inte innebörden av begreppet. Diskrimineringsförbud som gäller religion eller annan trosuppfatt- ning – vilket är den svenska benämningen – finns i fyra lagar. Dessa är lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, la- gen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Skälen för vårt förslag Vad som menas med religion eller annan trosuppfattning Diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning in- fördes i diskrimineringslagstiftningen 2003 i samband med att ar- betslivsdirektivet skulle genomföras i svensk rätt. Det nya uttryck- et ersatte då det dittills använda begreppet trosbekännelse(prop. 2002/03:65 s. 82). Någon definition av religion kom inte att ges i de svenska lagar- na eller i lagförarbetena. Regeringen anförde i förslaget till hur arbetslivsdirektivet skulle genomföras, att EG-direktivets lydelse utvisar att orden religion och övertygelse har ett nära in- bördes samband och att övertygelse därför skall läsas i förhållan- de till religion. När det gäller innebörden av direktivets term övertygelse an- såg regeringen att direktivet borde förstås så att med det ordet av- ses sådan övertygelse som har nära samband med eller i allmänhet förknippas med begreppet religion. På Lagrådets inrådan infördes benämningen religion eller annan trosuppfattning. Några exem- pel på vad som omfattas är åskådningar som buddism, ateism och agnosticism. Däremot omfattas inte t.ex. rasistisk övertygelse. Även etiska eller filosofiska värderingar som inte har samband med religion faller utanför. Inte heller politiska åskådningar omfattas (anförd prop. 81–83). Diskrimineringsgrunden flyttas över till den nya lagen Vi ser nu ingen orsak till att ändra på begreppet religion eller annan trosuppfattning eller att föreslå någon annan innebörd än den som gäller. Diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning kan därmed flyttas över till den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering utan ändring. Vårt förslag: Med funktionshinder avses i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktions- förmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födel- sen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Syftet med arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, för att principen om likabehandling skall kunna genomfö- ras i medlemsstaterna (artikel 1). Direktivets diskrimineringsförbud gäller bl.a. för diskrimine- ringsgrunden funktionshinder. I direktivet definieras inte innebör- den av begreppet. I lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskrimi- nering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever används begreppet funktionshinder på ett enhetligt sätt. Med funktionshinder avses i lagarna varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga be- gränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan förväntas uppstå. Begränsningen av funktionsförmågan skall till följd av sjukdom eller skada vara medfödd eller förvärvad. Även begränsningar som kan förväntas uppkomma omfattas. Begränsningen skall därutöver vara varaktig. Begränsningar till följd av en skada eller en sjukdom som är av övergående natur omfattas alltså inte. Begräns- ningar i individens funktionsförmåga som kan förväntas upp- komma avser t.ex. hiv-positiva men kan även komma i fråga för andra sjukdomar med progressivt förlopp som t.ex. cancer och MS. Det är i dessa fall fråga om personer som är bärare av sjukdomar som inte inverkar på personens funktionsförmåga men där sjukdomen kan förväntas få sådana effekter . Enligt förarbetena torde det föra för långt att med sjukdom som kan för- väntas leda till begränsningar avse även anlag för en sjukdom som kan förväntas leda till nedsättningar i funktionsförmågan. Det är inte graden av funktionsnedsättning som är avgörande utan före- komsten av ett funktionshinder.41 Även felaktigt förmodade funk- tionshinder omfattas.42 Skälen för vårt förslag Diskrimineringsgrunden flyttas över till den nya lagen Vi ser nu ingen orsak till att ändra på begreppet funktionshinder eller att föreslå någon annan innebörd än den som gäller. Diskrimineringsgrunden funktionshinder kan därmed flyttas över till den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskrimi- nering utan ändring. Vårt förslag: Med sexuell läggning avses i den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskriminering homosexuell, bisexuell eller heterosexuell läggning. Syftet med arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) är att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell 1997/98:179 s. 82. 42Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU4 s. 20. läggning, för att principen om likabehandling skall kunna genomfö- ras i medlemsstaterna (artikel 1). Direktivets diskrimineringsförbud gäller bl.a. för diskrimine- ringsgrunden sexuell läggning. I direktivet definieras inte innebör- den av begreppet. I motiveringen till kommissionens förslag till direktivet anges dock att en klar skiljelinje bör dras mellan sexuell läggning och sexuellt beteende. Enligt kommissionen omfattas en- bart sexuell läggning av direktivet.43 I lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, lagen (2003:307) om förbud mot diskrimi- nering och lagen (2006:000) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever används begreppet sexuell läggning på ett enhetligt sätt som en samlingsterm för ho- mosexuell, bisexuell och heterosexuell läggning. Alla individer an- ses i princip höra till någon av de tre kategorierna heterosexuell, homosexuell eller bisexuell (jfr t.ex. prop. 1997/98:180 s. 20 f.). Detta innebär att alla typer av sexuell läggning och alla individer omfattas av lagarnas skydd. En avgörande distinktion när det gäller begreppsbildningen är skillnaden mellan den sexuella läggningen och sexuellt beteende. Utanför lagarnas skydd faller beteenden och sexuella variationer som finns hos såväl homo-, bi- som heterosexuella personer. I det betänkande som låg till grund lag om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning beskrevs des- sa variationer som uttryck för sexualitet som ligger på toppen av eller går utöver den sexuella läggningen (Förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, SOU 1997:175). Pedofili är ett exempel på beteende som faller utanför lagarna. En individ kan alltså ses som t.ex. heterosexuell och pedofil, men däremot kan denne inte ses som enbart pedofil. Detta betyder att en arbetssö- kande eller arbetstagare som nekas anställning, befordran, etc. med hänvisning till den pedofila inriktningen eller pedofila handlingar, inte med framgång kan åberopa lagen (se prop. 1997/98:180 s. 20 f.). 43 Jfr KOM (1999) 565 slutlig, Förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet, s. 7. Vid riksdagsbehandlingen av lag om förbud mot diskri- minering i arbetslivet på grund av sexuell läggning klargjorde Ar- betsmarknadsutskottet att diskrimineringsförbudet rörande sexuell läggning omfattar sådana beteenden som har ett naturligt samband med den sexuella läggningen såsom att ha sexuellt umgänge eller att bo och leva tillsammans med någon av samma kön eller att t.ex. söka sig till miljöer där homosexuella möts. Arbetsgivaren skall därför, uttalade utskottet, inte heller kunna freda sig med en in- vändning av detta slag så länge som beteendet inte har betydelse för anställningen. Utgångspunkten måste enligt utskottets mening vara att beteenden som har ett sådant naturligt samband med den sexu- ella läggningen, och detta oavsett vilken läggning det är fråga om, endast i mycket speciella fall skulle kunna tillåta några slutsatser om en persons lämplighet för en viss anställning. De nya reglerna skulle annars bara bli ett skenbart skydd. För att arbetsgivaren skall ha framgång med en invändning om att det var beteendet och inte läggningen som styrt hans handlande måste saken således ha rele- vans för frågan om arbetstagarens eller arbetssökandens lämplighet för arbetet. Även felaktigt förmodad sexuell läggning omfattas av skyddet.44 I sexuell läggning innefattas inte transsexualism. Det är en fråga om könstillhörighet (jfr prop. 1997/98:180 s. 22). Skälen för vårt förslag Diskrimineringsgrunden flyttas över till den nya lagen Det sätt att definiera sexuell läggning som använts i de svenska lagarna stämmer överens med EG-rätten. Det är dessutom tydligt och klart. Därmed finns inte skäl att ändra innebörden av begreppet i den nya lagen. Detta sätt att se saken stämmer överens med vad som uttalades av regeringen i propositionen Hets mot folkgrupp m.m. (prop. 2001/02:59). Enligt vad som där anfördes är det angeläget att utvecklingen mot att etablera uttrycket sexuell läggning som en vedertagen lagteknisk term för homo-, bi- och heterosexualitet kan fortsätta, så att ut- trycket, nu och framöver, kan användas med denna innebörd på ett enhetligt och konsekvent sätt i lagstiftningen (prop. s. 40). 44 Jfr betänkande 1998/99:AU4 s. 20. anslöt sig till regeringens mening (bet. 2001/02:KU23, 2002/03:KU7, rskr. 2001/02:234, 2002/03:8). Vi ser alltså ingen orsak till att ändra på begreppet sexuell lägg- ning eller att föreslå någon annan innebörd än den som gäller. Diskrimineringsgrunden sexuell läggning kan därmed flyttas över till den nya lagen om förbud och andra åtgärder mot diskrimi- nering utan ändring. 4.5.2En konsekvent användning i lagstiftningen Vårt förslag: Sexuell läggning ersätter homosexuell läggning i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § . Sexuell läggning ersätts av sexualliv i 5 § lagen (2001:617) om behandling av personupp- gifter inom kriminalvården. Enligt kommittédirektiven (dir. 2002:11) skall kommittén behandla frågan om termen sexuell läggning i lagstiftningen i syfte att åstad- komma en konsekvent användning av den. Kommittén skall även överväga om detta begrepp bör ersätta termerna homosexualitet och homosexuell läggning i författningar där detta kan bli aktuellt. Kommittén skall dock inte ta ställning till om begreppet sexuell läggning i 5 § polisdatalagen (1998:622) skall ersättas med något annat begrepp. Denna fråga kommer i stället att behandlas under beredningen av betänkande Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92). I uppdraget till diskrimineringsutredning (Ju 1999:10) in- gick bl.a. att se över termen sexuell läggning i syfte att åstadkomma en konsekvent användning av den i lagstiftningen (se dir. 1999:49). avlämnade utredningen betänkandet Ett effektivt dis- krimineringsförbud – Om olaga diskriminering och begreppen ras och sexuell läggning (SOU 2001:39). Utredningen konstaterade att tre olika termer – sexuell läggning, homosexuell läggning och homo- sexualitet – förekommer i lagstiftningen. Utredningen analyserade begreppet sexuell läggning och ansåg att detta begrepp i enlighet med legaldefinitionen lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning borde reserveras för homo-, bi- och heterosexuell läggning. Utredningen tog däremot inte ställning till om begreppen homosexuell läggning eller homo- sexualitet skulle ändras till att avse sexuell läggning. Utredningen tog inte heller ställning till frågan om termen sexuell läggning i 5 § polisdatalagen (1998:622) borde ersättas med sexuellt beteende (bet. s. 236). Regeringen har – som nämnts ovan – i prop. 2001/02:59 Hets mot folkgrupp m.m. uttalat som sin mening att det är angeläget att ut- vecklingen mot att etablera uttrycket sexuell läggning som en ve- dertagen lagteknisk term för homo-, bi- och heterosexualitet kan fortsätta, så att uttrycket, nu och framöver, kan användas med den- na innebörd på ett enhetligt och konsekvent sätt i lagstiftningen. anslöt sig till regeringens mening. Förekomsten av termerna sexuell läggning, homosexualitet och homo- sexuell läggning i författningar Termen sexuell(a) läggning förekommer i 22 författningar som publicerats i (). Förutom de i av- snitt 4.5.1 nämnda nuvarande diskrimineringslagarna (lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell lägg- ning, lagen om likabehandling av studenter i högskolan, lagen om förbud mot diskriminering och lagen om förbud mot diskrimine- ring och annan kränkande behandling av barn och elever) är dessa: lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, sekretesslagen (1980:100), högskolelagen (1992:1434), polisdatalagen (1998:622), lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, lagen (2001:617) om behandling av personuppgifter inom kri- minalvården, utlänningslagen (2005:716), förordningen (1990:893) om underrättelse om dom i vissa brottmål m.m., högskoleförordningen (1993:100), förordningen (1993:221) för , förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt, förordningen (1996:1515) med instruktion för Regeringskansli- et, förordningen (1999:170) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, förordningen (1999:171) med instruktion för , förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, och förordningen (2003:7) med instruktion för . Termen homosexualitet förekommer i utlänningslagen (2005:716) fram till då den ersätts av sexuell läggning enligt beslut, se nedan under rubriken utlänningslagen. Termen homosexuell(a) läggning förekommer i . Innebörden av termerna sexuell läggning, homosexualitet och homo- sexuell läggning i författningar Hänvisning till andra författningar I många av de ovan nämnda författningarna hänvisas endast till andra författningar där termen sexuell läggning förekommer. Hän- visning till lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning görs i 3 § 4 lagen om rättegången i arbets- tvister, 9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen, 5 och 10 §§ lagen om utstationering av arbetstagare och i 1 och 29 §§ förordningen med instruktion för . I 1 kap. 5 a § hög- skolelagen, 9 § högskoleförordningen och 5 a § förordningen för hänvisas till att det i lagen om likabe- handling av studenter i högskolan finns bestämmelser om målinrik- tat arbete respektive likabehandling oavsett sexuell läggning. I 25 b § förordningen om underrättelse om dom i vissa brottmål hänvisas till Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexu- ell läggning. I förordningen med instruktion för förekommer ordet sexuell läggning med hänvisning till att förvalt- ningsärenden som gäller diskriminering på grund av sexuell lägg- ning hör under i den mån sådana frågor inte hör till något annat departement.