sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — Öppen, explicit och direkt diskriminering baserad på tydligt rasistiska före- ställningar framstår som ovanliga i . Ovanligheten har gjort att sådana personer som beter sig på sådant sätt ofta benämns rasister. Även om det finns tydliga indikationer på att sådan dis- kriminering fortfarande förekommer utgör sådan diskriminering troligtvis endast en mindre del av de praktiker som producerar en etnifierad arbetsmarknad. Istället är det snarare så att den diskrimi- nering, exkludering och underordning som förekommer i regel uttrycks i mer subtila former. Bedömning av sökandes kompetens kan ses som en praktik som å ena sidan är en legitim selekterings- process men som ofta riskerar att skapa utrymme för att inkludera etnifierade föreställningar i själva kompetensbedöm- ningen. Hur individuella fördomar och föreställningar påverkar bedömningen av arbetskraftens kompetens – kategoriseringar, inkluderande och exkluderande underordning Mer vanligt än öppet rasistisk diskriminering är de kategoriseringar av rasifierade grupper som bl.a. finns inom arbetsmarknadsinstitu- tioner. Arbetsförmedlingen och arbetsförmedlarnas svåra uppgift att försöka matcha utbud och efterfråga och att såväl stödja arbets- sökande, speciellt arbetslösa, som arbetsgivare kan aktivt bidra till en etnifierad arbetsmarknad. Genom kulturaliseringspraktiker och kategoriseringar av personer med utländsk bakgrund, i artikel med fokus på ungdomar, kan dessa klienter tillskrivas en etnicitet som associeras med problem och avvikelse. Därigenom riskerar omedvetna föreställningar producera en uppdelning av svenskar som individer och normala, respektive invandrare som kollektivt knutna till (traditionell) kultur och därigenom avvi- kare. De krav som av arbetsgivare formuleras kring godtagbarhet blir till en del av arbetsförmedlingens verklighetsbeskrivning som i en diagnostiseringsprocess över problem överförs på de andra. Härmed finns risk för diskriminering, exkludering och underord- ning genom ett kognitivt mönster i vilken [i]ndivid knyts till grupp som knyts till problem (i antologin), en form av diskriminering som i ekonomisk litteratur kallas statistisk diskri- minering. Mycket av samhällsdebatten såväl som forskningen foku- serar på den diskriminering som producerar exkludering. Det är dock viktigt att uppmärksamma att kategoriseringar även produce- rar olika former av inkludering. Kontaktdiskriminering, vilket dis- kuterades ovan, kan ofta ses som en form av inkludering av svens- kar snarare än en exkludering av personer med utländsk bakgrund. En annan form av inkludering som lyftes fram i artikel är kopplad till underordning. Kategoriseringar leder inte bara fram till att människor och grupper av människor bedöms som passande eller ej, i någon generell bedömning. Det är snarare så att kategoriseringar leder fram till bedömningar om var människor eller grupper av människor passar in (Schierup & Paul- son, 1994; , 2005). Rasifierade kategoriseringar kan således producera en inkluderande underordning i vilken personer med utländsk bakgrund lyfts fram som passande till speciella former av jobb, jobb som ofta har låg status, dåliga arbetsvillkor och låga löner. Vi kan således se rekryteringsprocesser och de kategorise- ringspraktiker som de bär med sig inte enbart i dimensionen inklu- dering – exkludering utan också som segmenterande i dimensionen över- och underordning. Hur institutionella praktiker skapar förväntningar på hur kompetens skall kommuniceras – exkludering Ett annat perspektiv på omedveten exkludering lyfts fram av i hennes bidrag. Här är istället frågan hur outtalad kunskap om kompetens institutionaliseras i organisationers rekry- teringspraktiker. Den subtila kommunikationen som i rekryte- ringsprocesser förekommer mellan rekryterarna samt mellan rekryterarna och de sökande har som syfte att utöver formella kva- lifikationer utgöra underlag för val av sökande. Urvalsprocessen vid rekryteringar görs inte bara av ett antal medverkande individer utan det finns en institutionell ofta outtalad och omedveten kunskap som kommer till uttryck i sådana situationer. Det rör sig dels om att tolka formella kvalifikationer ur ett organisationsbehov, dels om att göra sig föreställningar om vilka människor som finns bakom de sökandes handlingar. visar på hur kommunika- tionsprocesser vid genomgång av ansökningshandlingar i hög grad baseras på igenkännande, dvs. när sökande formulerar sin kompe- tens, i förhållande till det tekniska såväl som till det sociala syste- met, på ett sätt som gör att rekryterare känner igen sig. Det rör sig bl.a. om hur de formella meriterna presenteras, dvs. hur match- ningen till organisationens tekniska system möjliggörs. Antologi- bidraget lyfter därigenom fram att även s.k. formella meriter såsom utbildning och arbetslivserfarenhet (måste) tolkas i värderingen av sökanden. Betoningen är dock på hur övriga former av kompetens tolkas samt hur en helhetsbild kring de sökande skapas. Här beto- nar författaren hur den sökandens handlingar måste slå an mot rekryterarnas outtalade institutionella eller professionella kunskap. Det finns mer information såväl i ansökningarna och mer kvalifi- kationskrav som rekryterare bedömmer än vad som framgår vid en första bedömning. Matchningen dem emellan är central för att kunna komma ifråga för anställning vilket ställer krav på sökanden att formulera sig på ett sådant sätt att rekryterarna ser det som kompetens inom den outtalade kognitiva ram som finns i rekryte- ringsarbetet. Hur institutionella praktiker organisatoriskt bygger in fördomar och föreställningar från kunder/klienter, medarbetare och rekryteringspersonal – institutionell, indirekt och statistisk diskriminering Forskning kring rekrytering har uppmärksammat att den selekte- ring som sker genom kompetensbedömning grundar sig på två analytiskt skilda (men i vardagen ofta integrerade) former av kom- petens. Å ena sidan tekniska kvalifikationer där speciellt utbildning men även arbetslivserfarenhet räknas in. Även om det finns utrymme för genomslag av etnifierade föreställningar i bedöm- ningen av teknisk kompetens (vad betyder utbildningen? varifrån kommer arbetslivserfarenheten? vad gör bäraren av den tekniska kompetensen för skillnad? etc.), är risken för etnifierad diskrimine- ring här begränsad. Det bör dock framhävas att i de sammanhang då kravprofiler är vagt utformade ökar diskretionen och det finns därmed en betydligt större risk etnifierade bedömningar. Det går dock inte att reducera organisationer och arbetsplatser till tekniska system, utan parallellt finns även ett socialt system som handlar om social interaktion mellan anställda och arbetsledning, anställda och ev. klienter/kunder och mellan anställda. Det finns en betydande samstämmighet i forskningen att bedömningar av sökandes kom- petens i förhållande till organisationers sociala system fått en ökad roll i rekryteringsprocesser, även om förklaringarna till detta varie- rar. Att arbetsgivare och rekryteringspersonal ibland använder kunder eller andra anställda som en motivering för att undvika rekrytering av personal med utländsk bakgrund, innebär inte att det alltid skall förstås som enbart en förevändning. När samhälleliga maktrelationer producerar ojämlikhet, vare sig det är mellan män och kvinnor eller mellan svenskar och invandrare, innebär det även att överordnade grupper kan göra motstånd mot att beblan- das med grupper som bär med sig ett samhälligt stigma. Således kan redan anställda bli motståndare till rekryteringen av personer med utländsk bakgrund antingen genom att de bär på rasifierade föreställningar om den andre eller mer indirekt genom en bedömning av att deras arbetssituation statusmässigt eller vad gäller arbetsvillkor försämras genom att grupper som är kopplade till sämre arbetsvillkor blir arbetskollegor.TPF4FPT På liknande sätt, vilket mer utförligt diskuteras av (2006), kan kunders ovilja att betjänas av rasifierade grupper vara ett faktiskt argument. Ett system av diskriminering, exkludering och underordning eller en mängd separata praktiker? Sammantaget skapar antologins artiklar en tydlig bild av en mängd diskriminerings-, exkluderings- och underordningsprocesser på arbetsmarknaderna. Hur dessa skall förstås i förhållande till var- andra är dock inte givet. Skall vi se rasifierad diskriminering, exklu- dering och underordning som en effekt av ett system (praktiker och processer som hänger samman med varandra så att de bildar en ordnad helhet) eller en struktur (sättet på vilket helheten är upp- byggd av relationer som objektiviseras via en mängd praktiker och processer)? Alternativt, skall vi se det som ett antal isolerade men samverkande processer som var för sig har sin egen logik? Det som talar för att se rasifierad diskriminering, exkludering och underord- ning på arbetsmarknaderna som ett system eller struktur är dels 4TP PT Ett klassiskt exempel från amerikansk forskning som åskådliggör sådana processer är när svarta vill köpa bostäder i vita områden. Direkta rasister reagerar genom sin ovilja med att blockera köp eller att sälja, medan andra boende reagerar genom ett materiellt intresse där befarade prissänkningar på fastigheter i områden där svarta flyttar in, resulterar i att de flyttar (för en diskussion se , 2004b). den entydiga bild som statistik över arbetsmarknaderna ger, där personer med utländsk bakgrund systematiskt framstår som underordnade och exkluderade, dels att mekanismerna som riskerar att producera sådana utfall i enskilda fall har stora likheter. Vad som talar emot att se det som ett system eller struktur är det fak- tum att avståndet mellan en grundläggande orsak som systemet eller strukturen hänger på, vare sig man betonar överexploatering, kolonialism, eller behovet att legitimera ojämlikhet, och de kon- kreta praktiker och processer är betydande och medieringsproces- serna är inte självklara. Det innebär dock inte att etnifieringens mekanismer på arbets- marknaderna är begränsade till de processer och sfärer som artik- larna fokuserar på. Det finns ett antal viktiga aspekter som antolo- gin inte har täckt in. Den aktiva arbetsmarknadspolitikens roll för en etnifierad skiktning är en sådan. Från tidigare studier vet vi att tillämpningen av lagen om allmän platsanmälan brister (Okeke, 2001), vilket framstår som en bidragande orsak till en etnifierad exkludering och underordning på arbetsmarknaderna. De förment neutrala regler och riktlinjer kan bidra till en förstärkt etnifierad arbetsmarknad. Ett exempel härpå är de instruktioner som innebär att man efter en tids sökande efter arbete i enlighet med sin kvalifi- kationsnivå och i anslutning till sin hemort måste vara beredd att dels ta mindre kvalificerade jobb och dels acceptera jobb på längre avstånd från bostadsorten, Då personer med utländsk bakgrund, bl.a. på grund av diskriminering kan, jämfört med svenskar, för- väntas behöva på sig för att få ett jobb i enlighet med kvalifikationsnivå innebär en sådan regel att personer med utländsk bakgrund genom arbetsmarknadspolitiken riskerar en förstärkt segmentering mot mindre kvalificerade jobb. Ett annat viktigt tema som inte heller ingår i antologins artiklar rör frågan om egenföretagande. Vi vet att det finns en betydande överrepresentation av personer med utländsk bakgrund bland de som startar eget (, 2006). Traditionellt har detta förklarats med hänvisning till kulturalistiska argument. forskning har dock visat på att de diskriminerings- exkluderings- och underord- ningsprocesser som kännetecknar arbetsmarknaderna snarare kan utgöra det främsta argumentet för den här överrepresentationen (, 1999). En slutsats, enligt dessa studier, är att personer med utländsk bakgrund väljer att bli egenföretagare som en strategi för att undvika arbetsmarknadernas marginalisering i form av arbets- löshet eller överkvalificering. Trots skilda metodologiska och teoretiska perspektiv men även genom fokus på olika aspekter av, och sfärer inom, arbetsmarkna- derna finns det inga direkta motsägande argument. Artiklarna kompletterar varandra och lyfter fram olika aspekter av diskrimine- ring, exkludering och underordning. Det innebär också att artik- larna inom arbetsmarknadernas område ger stöd för en slutsats att rasifierad diskriminering, exkludering och underordning i huvudsak inte verkar genom stora och våldsamma rasistiska interventioner. Istället är det genom vardagliga och småskaliga praktiker som rasi- fierad diskriminering, exkludering och underordning skapas, prak- tiker som genom att påverka aktörers föreställningar och erfaren- heter samt genom institutionella diffusionsprocesser förstärker effekterna av varje liten diskriminerings-, exkluderings- och under- ordningseffekt.TPF5FPT I så motto kan diskriminerings-, exkluderings- och underordningsprocesser inom arbetsmarknaderna ses som en egen konfiguration av arenor och moment med sinsemellan verkande spill over-effekter. Ett integrerat perspektiv på arbetsmarknadernas olika processer Figuren ovan är ett försök att schematiskt åskådliggöra en del av resonemangen från antologins artiklar i en integrerad form. Att få jobb på arbetsmarknaderna spänner över en mängd mindre proces- ser, var och en med sin specifika dynamik. 5TP PT Att de är vardagliga och småskaliga var för sig innebär inte att vare sig omfattningen eller effekterna av dem var för sig skall ses som obetydliga. För drabbade individer har de stora konsekvenser. kopplingar dem emellan vilket gör att effekter av diskriminering, exkludering och underordning riskerar att sprida sig från ett moment till ett annat. Strukturell diskriminering: Spill over mellan en mängd institutionella praktiker Antologin – På tröskeln till jobb – har fokuserat på arbetsmark- naderna. Det innebär att det finns en mängd centrala och relevanta frågor som här inte har formulerats. Ett närliggande fält är frågor kring arbetslivet, dvs. vad händer för de som får jobb, hur ser deras arbetsvillkor och karriärvägar ut? En del av den diskussionen förs i den av de los redigerade antologin (o)synliga murar (2006). Vi vet från deskriptiv statistik att den ojämlikhet, exkludering och diskriminering som förekommer på tröskeln till jobb fortsätter inom arbetslivet. Det finns dock fortfa- rande betydande kunskapsluckor i hur processerna inom arbetsor- ganisationer reproducerar och ev förstärker effekterna från arbets- marknadernas funktionssätt. kritisk forskning, exemplifie- rat av forskare som , och , har visat på att invandrades situation inom arbetslivet kännetecknas av diskriminerings- och underordnings- processer som ytterligare förstärks av att personer med utländsk bakgrund är kraftigt överrepresenterade inom arbeten som är käns- liga för konjunkturella variationer såväl som för strukturell föränd- ring. Den här teoretiskt förankrade forskningen kring processer av segmentering, har i mindre grad uppdaterats med liknande studier kring arbetsliv, och vi är därför utelämnade till i huvudsak deskriptiv statistik som visar på sämre arbetsvillkor, sämre arbetslivskarriärer och sämre hälsa. Av än större betydelse, men metodologiskt mer svårfångat, är de resurser och erfarenheter som man bär med sig till arbetsmarkna- derna genom de livshistorier som föregår inträdet på arbetsmark- naderna eller som sker parallellt med arbetslivet. Diskriminering i boende, barnomsorg, utbildning, rättsväsende, sjukvård, social omsorg, m.m. påverkar individens strategier såväl som möjligheter att få jobb. Endast en del av den här livserfarenheten är mätbar genom traditionella mått på humankapital. De slutsatser som kan dras av antologins bidrag är begränsade till betydelsen av attityder, processer, praktiker, korrelationer och erfarenheter av diskriminering, exkludering och underordning i sökandet efter jobb. I ett större sammanhang, är de formade av tidigare historier och utgör ett formande av vad som senare kommer att hända med jobb inom arbetslivet (i all beskriv- ning av diskriminering, exkludering och underordning bör vi inte glömma att de flesta personer med utländsk bakgrund har och kommer att ha jobb). Här finns således en mängd mikrobeslut som fattas i de mest skilda sammanhangen men som sammantaget ska- par tydliga tendenser över en etnifierad samhällsformation där en mängd processer på tröskeln till jobb dels kan ses som effekter av vad som tidigare skett och dels som en grund för vad som senare händer. Det finns inget deterministiskt i alla dessa processer och mikrobeslut. Och ändå finns det på aggregerad nivå ett så tydligt mönster av etnifierade utfall. I utredningens första delrapport (de los , 2005a) finns en utvecklad diskussion om diskriminering och speciellt begreppet strukturell diskriminering. I samma antologi, i en artikel av Kamali presenteras även begreppet spill over: Institutioners avpersonifierade och professionella normer och rutiner samt deras förhållande till andra institutionella normer och rutiner (den så kallade spill over faktorn) måste studeras systematiskt och separat för att kunna få adekvat kunskap om institutionell diskriminering. (Kamali, 2005:36) De sammantagna slutsatserna av antologins artiklar kan ge ett bidrag till förståelsen av rasifierad strukturell diskriminering base- rad på spill over-effekter inom arbetsmarknadssfären. Figuren nedan är ett försök åskådliggöra hur parallella och sekventiella spill over effekter av rasifierad diskriminering, exkludering och underordning mellan samhälleliga sfärer, och då speciellt mellan institutioner och organisationer, kan samverka. Med parallella spill over-effekter menas hur det finns ett utbyte mellan effekter och erfarenheter av diskriminering mellan samhälliga sfärer eller fält. Så till vida påverkar t.ex. diskriminering och erfarenheter av diskrimi- nering inom media (Camauër & Nohrstedt, 2006), rättsväsendet (, 2006) eller politiken (, 2005), individers möjligheter och strategier på arbetsmarknaderna. Det- samma gäller det omvända förhållandet att diskriminering och erfa- renheter av diskriminering påverkar människors möjligheter och strategier gentemot andra sfärer. Den sekventiella spill over- effekten betonar hur diskriminering och erfarenheter av diskrimi- nering i tidigare moment bärs med som kumulerande effekter och erfarenheter vilket påverkar människors förutsättningar och val av strategier i ett senare skede. Arbetsmarknaden uppdelat i olika processer T.ex. boende och bostadssegregering Modellen ovan betonar de effekter som diskriminering och erfa- renhet av diskriminering har på människor i andra sammanhang. Det är viktigt att understryka att avsaknad av diskriminering och erfarenheter av diskriminering kan för andra spela en motsvarande men positiv roll. Här är vi inne på ett område som även studerats av feministiska och genusinriktade forskare (, 2003). Den faktiska och dagliga formen för positiv särbehandling som döljs bakom ofta formellt neutrala arrangemang grundar sig på att män- niskor kan söka arbete utan effekter från, och ej heller erfarenheter av, tidigare diskriminering. Kunskapen om spill over-effekter är en av de starkaste argumenten för lagstadgade åtgärder för positiv särbehandling. Vad som gör skäl i den här modellen för användandet av begrep- pet rasifierad strukturell diskriminering är såväl segheten som inbäddningen av diskriminerande utfall. Rent logisk kan man såle- des visa på att även om en samhällssfär, låt oss säga arbetsmarkna- derna, skulle genom olika former av interventioner befrias från alla aspekter av rasifierad diskriminering, skulle den å ena sidan matcha arbetsutbudet med efterfrågan enligt redan genom- förd (sekventiell) och i andra sammanhang samtidig (parallell) dis- Arbetsmarknaderna skulle i senare skeden mediera de lagrade effekterna av diskriminering och dess erfarenheter. Ett centralt problem inom samhällsvetenskaplig forskning baserad på strukturteorier är dess svårigheter att se och förklara förändring. Den ovan beskrivna modellen med spill over-effekter mellan olika sfärer och institutioner undviker delvis det här problemet. Rasifierad strukturell diskriminering skall inte förstås som det finns ett strukturellt centrum som pressar ned ett mönster av dis- kriminering inom samhällets alla hörn. Istället är det de sekventiella och parallella förmedlingarna av reella och subjektiva effekter från tidigare diskriminering som skapar segheten och inbäddningen. Det innebär, för att återknyta till den metodologiska diskussio- nen, att diskriminering endast behöver förekomma i begränsad omfattning och ej nödvändigtvis i alla sammanhang för att samhäl- let som sådant skall generera systematiska rasifierade effekter. Att kombinera de sammantagna resultaten från antologins artiklar med begreppet spill over-effekter och strukturell diskriminering ska- par en relativt mörk bild. Det ställer såväl forskningsmässiga som samhällspolitiska frågor. I antologins och kapitlets sista avsnitt lyfts några av dessa frågor fram. Slutsatser: En dagordning för kunskap och förändring Mot bakgrund av den diskussion som förts ovan kan några element i en dagordning för kunskap och förändring presenteras. Till trots för den betydande mängd forskning som speciellt bedrivits kring frågor om rasifierad diskriminering, exklude- ring och underordning och de betydande kunskapsbidragen forsk- ningen genererat, finns det fortfarande substantiella luckor. Bland de brister som kan urskiljas vill jag nedan speciellt betona fem frå- gekomplex. 1) Integrerad kvantitativ och kvalitativ metod Det finns en betydande brist på forskning som integrerar kvantita- tiv och kvalitativ metoder. Det framstår som viktigt för framtida kunskapsproduktion att mer resurser fokuseras mot sådana integ- rerade projekt. Det är dock centralt att sådan kunskapsproduktion inte bara metodmässigt utan även teoretiskt är kapabel att fånga diskriminering, såväl dess mekanismer och former som dess omfattning. 2) Att förstå arbetsmarknaderna och arbetslivet som ett integrerat fält Kunskapen om diskrimineringens och exkluderingens orsaker och betydelse inom skilda moment och faser på arbetsmarknaderna finns i huvudsak enbart som separata studier. Därtill är vår kunskap om diskrimineringens former inom arbetslivet starkt begränsat. En förstärkt forskning som söker förstå arbetsmarknaderna och arbetslivet som ett integrerat fält och som därigenom tar hänsyn till interna spill over-effekter skulle troligtvis generera ny, spän- nande och viktig kunskap. 3) Tvärsektoriella studier De spill over-effekter som diskuterats ovan mot bakgrund av antologins empiriska bidrag har enbart fokuserat på arbetsmarkna- derna. Den modell som ovan skisserats kring spill over-effekter i ett samhälligt perspektiv (dvs. mellan fält och sfärer) skulle behöva be- lysas med betydligt mer teoretiskt informerad och empiriskt grundad forskning. Jag tänker speciellt på behovet att länka relevant forskning inom ett fält med forskning inom andra. En speciell aspekt av det här skulle kunna vara longitudinell eller karriär baserad forskning som möjliggör en fördjupad kunskap över sekventiella förlopp av dis- kriminering, exkludering och underordning. 4) En politisk-ekonomisk förståelser av de etnifierade arbetsmarkna- derna I anslutning till tvärsektoriella studier finns det behov för mer övergripande studier kring hur skilda regimer samverkar. Föränd- ringen från fordism till postfordism har lyft fram genomgående förvandlingar av ackumulationsregimer. Välfärdsregimerna och de förändringar som skett under har delvis diskuterats utifrån dessa förändringar. Däremot finns det få, för del mycket fåTPF6FPT, studier som lyfter fram hur etnifierade samhällsregimer interagerar med dessa förändringar. 5) Intersektionella studier Slutligen finns ett behov av intersektionell forskning, ett begreppet som växt fram inom feministisk forskning som ett sätt att fördjupa och vidareutveckla analyser av ojämlikhet där olika maktdimensio-