sou · GUB362 · 2007-01-01 00:00:00 — Skälen är i huvudsak ekonomiska. Kommunerna har inte utrymme för att bedriva sin övningsverksamhet på annan ort i någon större skala. Majoriteten av övningsverksamheten måste ske på ordinarie arbetstid för att budgeten skall hållas. Ett centrum kan dessutom bli en konkurrent till både de kommunala övningsområden som finns lokalt och säkerhetsutbildningsskolor (skolor), där ligger närmast. kommuner och landsting ser svårigheter med utrymme på marknaden. har svårt att fylla upp vissa kurser. Något som dock efterfrågas inom räddningstjänsten, som relaterar till den verksamhet som bedrivs i , och andra platser är möjligheten att halköva med tunga fordon. Det är en särskild verksamhet som inte är helt enkel att ordna praktiskt i alla kommuner. Möjligen skulle detta kunna skapa ett visst intresse. Dock är de regionala/lokala behoven små och därmed också underlaget till att driva en verksamhet med vinst. Kommunerna kan skriva avtal med privata leverantörer för insatser som de inte har särskild kompetens inom. Konsultbranschen för förebyggande åtgärder inom t.ex. brand har ökat. G4S (tidigare ) är största räddningsföretag. I sköter företaget av allt operativt räddningsarbete. 5 , Kunskap för säkerhets skull (VP2005: 01, sid. 20). SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 105 Övningar inriktas alltid på att klara av faktiska risker som finns i den kommunala omgivningen. Den egna omgivningen är därför den bästa övningsmiljön i mångt och mycket. Kustkommunerna har sannolikt inte behov av så specialiserad övning mot subarktiska förhållanden eftersom klimatet längs kusten skiljer sig avsevärt. Däremot kan det finnas klimatologiska erfarenheter att hämta från . 8.3 Ledarskapsutbildningar, risk management Försvarets infrastruktur innehåller en betydande potential för att bredda och utveckla övning i krisledning. Det finns ett stort antal arrangörer som genomför utbildningar i ledarskap, många på ett övergripande plan. Utbildningar med praktiska inslag kopplade till operativ ledning av insatser är däremot inte så vanliga. Vinterenheten i har förmågan att strukturera utbildningar anpassade utifrån kundens verksamhetsområden och där simulera övningssituationer med realistiska störningar som kan uppstå i det verkliga livet. Gymnasier med inriktning på räddningstjänst, fritidsledare, guider, linjemontörer, pilotutbildningar söker också komplement utöver rena fackämnen till sina kursplaner Det kan röra sig om organisationsförmåga, ledarskap, materiallära etc. Militären kan ge sådan utbildning, träning och övning samt dessutom förlägga, utspisa och tillhandahålla ändamålsenlig klädsel om så behövs. Förutsättningarna blir därmed likartade för deltagarna och fokus kan läggas på individens träning. 8.4 Den privata säkerhetsbranschen Den internationella hotbilden har ökat samhällets behov av skydd. Det har medfört att en civil säkerhetsmarknad vuxit fram. Säkerhetsindustrin definieras i en studie av , Kunskap för säkerhet skull (VP2005:01, s. 18 ff.), som den industri som har förmågan att tillhandahålla teknologi, produkter och tjänster som motverkar antagonistiska hot och skyddar samhället och dess medborgare mot antagonistiska handlingar (exklusive oorganiserad brottslighet och krigshandlingar). Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 106 indelas i sektorer som har såväl militära som civila kunder och består av: komplexa system och simulering IT-säkerhet sensorteknologi mobila lösningar fysiska transporter NBC-teknologi vapenteknologi Tillväxten är stark i alla säkerhetsområdena. Starkast potential återfinns i sektorerna sensorteknologi, komplexa system och ITsäkerhet. Med komplexa system avses tjänster inom integrerad övervakning, kontrollsystem och simuleringssystem. 19 företag med knappt 7 000 anställda har försvaret som viktigaste kund inom detta område. IT-säkerhet omfattar skydd av datoriserad information, system och tjänster. De största applikationsområdena är skydd mot virus, spam och mikrovågsvapen, skydd mot intrång samt metoder för riskanalyser och säkerhetsstrategier. Sektorn innefattar omkring 200 företag och majoriteten av dem är små. Endast 24 av företagen har fler än 20 anställda och tillsammans har dessa företag knappt 2 000 anställda. Sensorteknologiföretagen producerar produkter och tjänster som upptäcker hot av skilda slag. Det kan röra sig om identifiering, screening för upptäckt av vapen och farliga substanser, övervakning (t.ex. radar och IR) och spårning (t.ex. GPS) av fysiska objekt. Sektorn består av 21 företag med runt 2 000 anställda. Mobila säkerhetsapplikationer återfinns inom telematik, mobila kommunikationsstationer och mjukvara för mobila lösningar. Telematiken används av bl.a. fordonsindustrin (spårning av kapade fordon, övervakning av farlig last, men även för överföring av testdata vid biltestning). Det finns 56 företag inom sektorn och antalet anställda uppgår till 2 400. Det finns sju företag med tillsammans 6 600 anställda som producerar produkter och tjänster för övervakning och transporter. Areosystems är det största där också och ingår. De viktigaste kunderna är svenska och utländska militära myndigheter. Den kundkategori som ökar i betydelse, men som är liten , är civila myndigheter inom t.ex. polis och kustbevakning. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 107 Produkter och tjänster inom området skydd av samhället och dess medborgare mot nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen utvecklas av fyra företag, samtliga små med som mest 20 och tillsammans 40 anställda. Applikationer avser motmedel som t.ex. vaccin och motgift. är deras kunder enbart militära och civila myndigheter. Inom vapenteknologisektorn finns sju företag med drygt 2 000 anställda. De största företagen är fokuserade på militära applikationer, men söker efter civila applikationer för sin teknologi. Företag som enbart producerar för den civila markanden är få och små. Den globala efterfrågan har ökat från luftfartsmyndigheter efter terrorattentatet i . 8.4.1 Övnings- och utbildningsverksamhet riktad mot säkerhetsindustrin Bedömning: Inom säkerhetsindustrin sker en stark teknikutveckling vilket ökar behovet av kompetens, både i utvecklingsledet och hos handhavande personal. Utvecklingen innebär också att personalbehovet minskar relativt arbetsinnehållet. För den test- och övningsverksamhet som centret ska arbeta med, riktad mot civila användare av säkerhetstjänster och -produkter, finns en potential men efterfrågan bedöms som begränsad. Test, utbildnings- och övningsverksamhet där säkerhetsindustrin har behov av att testa eller genomföra demonstrationer samt öva eller genomföra utbildning med utrustning är starkt kopplad till kunder inom militära och civila myndigheter. När det gäller civila produkter och tjänster är testverksamhet starkt kopplad till tillverkaren, inte köparen som t.ex. kan vara ett bevakningsföretag. Den civila säkerhetsmarknaden för produkter är i sammanhanget förhållandevis liten – främst larm- och övervakningsutrustningar. När det gäller personskydd, bevakningstjänster och värdetransporter finns det en betydande och ökande marknad. Utvecklingen går mot färre personer med ökad kompetens och mer teknik. Efterfrågan av privata säkerhetstjänster och -produkter är starkt relaterad till BNP-nivå och BNP-tillväxt i ett land. Terrorism, extremistgrupper, missnöjd personal och brottslighet kan leda till störningar i företagens verksamhet. Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 108 högriskländer kräver ibland att företag tillgriper egna skyddsinsatser för att trygga säkerheten hos lokalanställda och egen personal. Därigenom kan det skapa bättre förutsättningar för att bedriva verksamhet i det specifika landet. Till skillnad från traditionella personskyddsuppdrag, där skyddspersonalen är informellt eller ledigt klädd och det inte är nödvändigt att bär handeldvapen, kan skyddspersonalen i en högriskmiljö bära full stridsmundering, inklusive automatgevär, handeldvapen, pyroteknik, samt skyddsväst, och färdas i bepansrade fordon. För att skydda personalen mot extrema hot och påföljande risker som existerar på världens farligaste platser, krävs noggrannare förberedelser och utbildning för att kunna avvärja och bemöta väpnade angrepp. Hos skyddspersonal är den vanligaste kunskapsbrist förmågan att effektivt kunna framföra ett fordon under krävande omständigheter. I säkerhetsbranschen är ett fordon både ett transportmedel och ett vapen. Vid värdetransporter används fordon som i vissa fall kan vara bepansrade. För att kunna köra effektivt krävs kunskap om fordonets dynamik och kapacitet liksom om vägförhållanden. Kurser i effektiv fordonskontroll arrangeras av flera företag och bedrivs på några platser i inland. Personskydd och bevakningstjänst är kärnverksamheter inom säkerhetsbranschen. För medarbetarna i huvudsak väktare utvecklas arbetets innehåll snabbt och det krävs allt mer i form av tekniskt kunnande, social kompetens, sjukvård, etik, språkkunskaper och en ansvarsfull flexibilitet. Många har redan en yrkesbakgrund inom det militära eller polisväsendet. Denna skulle i liten omfattning kunna byggas på i inland, utifrån de specifika kompetenser och unika övningsförhållanden som finns där, inför särskilda kunduppdrag. De stor bevakningsföretagen har egna utbildningsanläggningar. I vissa fall används polisens skjutbanor, bilföretagens testbanor men ytterst sällan militära anläggningar. 8.4.2 Bevakningsbranschen6 Branschen består av drygt 280 bevakningsföretag. Det finns 16 000 godkända väktare, av dessa är 9 000 heltidsanställda och övriga deltids- eller s.k. behovsanställda. 1 500 väktare har dessutom ordningsvaktsförordnande. 6 500 ordningsvakter är inte 6 SWEGUARD hemsida. SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 109 anställda av bevakningsföretagen. Bevakningsbolagen utför en rad säkerhetsrelaterade tjänster. Dessa kan delas upp i följande kategorier: Personell bevakning Stationär bevakning: väktare finns på kundens arbetsplats Ronderande: väktaren gör kontrollronder hos flera kunder jourtjänst Receptionstjänst Butikskontroll Värdehantering: transport eller bevakning av pengar och värde Den svenska bevakningsbranschen omsätter . , som grundades , är världens största säkerhetsföretag. I arbetar cirka 8 600 personer i . Danska är världens näst största räddnings- och säkerhetsföretag och näst största säkerhetsföretag med omkring 5 000 anställda. 8.4.3 Civil tillgång till militära övnings- och skjutfält Försvarsmakten har ansvaret för den all verksamhet som bedrivs vid skjut- och övningsfälten. Skjutning med skarp ammunition är tillståndspliktiga verksamheter enligt och förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. är prövningsmyndighet och i tillståndsbesluten för skjutfälten anges ramar för och begränsningar i den bullerstörande verksamhetens omfattning. En särskild myndighet inom Försvarsmakten, Generalläkaren, är tillsynsmyndighet enligt för samtliga verksamheter och åtgärder inom försvaret. har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning. Kommunerna har att i översiktsplaneringen ange riktlinjer för och ange lämpligheten av ny bebyggelse i anslutning till skjutfält. Riktlinjer för bullerstörningar från skjutfält finns angivna av regeringen. har att lämna underlag för tillämpningar av riktlinjerna vid planläggning och byggande. Verket har i skriften Planera för god ljudmiljö en första vägledning, 2000, lämnat underlag för tillämpningen av riktlinjer vid planläggning och byggande. är den förvaltande myndigheten över försvarets anläggningar. Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 110 enhet ombesörjer tillståndsansökningar för försvarsmaktens anläggningar. Arbetsmiljölagstiftningen ställer krav på arbetsmiljöns utformning och på arbetsgivarens åtgärder för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Mot bakgrund av arbetsmiljölagens krav har Försvarsmaktens olika säkerhetsföreskrifter utarbetats. består bl.a. Säkerhetsinstruktionen för vapen och ammunition m.m. (SäkI), Regler för militär sjöfart (RMS) och Regler för militär luftfart (RML). Försvarsmakten har också utformat krav på den systemsäkerhetsverksamhet som ska genomföras vid utveckling, vidmakthållande och avveckling av materielsystem, för att identifiera och förebygga riskerna för skador på personal, egendom och miljö. Försvarsmaktens säkerhetsföreskrifter syftar även till att skydda tredje person från skador och ohälsa på grund av Försvarsmaktens verksamhet. Ett antal olika författningar ställer också krav på undersökningar/utredningar av olyckor. Lagen (1990:712) om undersökning av olyckor, Förordningen (1990:717) om undersökning av olyckor samt Förordningen (1996:282) med instruktion för (). Vidare finns föreskrifter om undersökning från säkerhetssynpunkt av olyckor och tillbud till olyckor. Arbetsmiljölagen ställer också krav på ett systematiskt arbetsmiljöarbete. I arbetsmiljöverkets föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1, 6 §) ställs vidare krav på fördelning (delegering) av arbetsmiljöuppgifter. Vid nyttjande av svenska övnings- och skjutfält ska Försvarsmaktens bestämmelser för avspärrning, övervakning, säkerheten i luftrummet, ytletning och ammunitionsröjning mm. Reglerna framgår i Försvarsmaktens regelverk, bl.a. i SäkI och i skjutfältsinstruktionerna för respektive övnings- och skjutfält. Särskilda regler finns för samverkan och samråd med rennäring. Det kan gälla flyttled genom övningsfältet med åtagande att försvarsmakten förbereder flyttning med snöpackning med bandfordon, samt omhändertagande av strörenar. Verksamhet vid skjut och övningsfält regleras således av ett stort antal bestämmelser. Utgångspunkten är att miljöfarlig civil verksamhet i första hand inte ska tillåtas, men beroende på angelägenhetsgraden kan en ny miljöprövning bli aktuell. Civil terrängkörning skall t.ex. miljöprövas av i första hand Generalläkaren. Högkvarterets har också policy och riktlinjer avseende tillfällig SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet 111 utlåning av övnings- och skjutfält till försvarsmaktsextern verksamhet samt vissa frivilligorganisationer för bedrivande av motorfordonsverksamhet. Det finns också informationskrav från Högkvarteret, juridiska staben: Juridisk orientering Nr 3 2003. Ytterligare bestämmelser finns i , Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet (FFS 2002:7), Säkerhetsskyddslagen (1996:627), som bl.a. reglerar avspärrning av skjutfältsområden och Skjutfältsinstruktioner. Dagens miljötillstånd reglerar den militära verksamheten och inte civil verksamhet. I vissa fall kan tillfälliga avsteg beviljas av Generalläkaren som är tillsynsmyndighet. Förslag: Förordningen om försvarsmaktens stöd till statliga myndigheter, kommuner, landsting och enskilda (2002:273) samt Säkerhetsskyddslagens(1996:627) bestämmelser avseende avspärrning av skjutfältsområden behöver omarbetas så att de inkluderar och medger ökad civil verksamhet på militära övnings- och skjutfält. Om civil verksamhet skall bedrivas vid övnings- och skjutfält behöver ovanstående regelverk ses över. Det gäller främst förordningen om försvarsmaktens stöd till statliga myndigheter, kommuner, landsting och enskilda (SFS 2002:273). Nuvarande skrivning medger i princip endast stöd till civil verksamhet som är av samhällsintresse. Enskilda nyttjare som t.ex. vill genomföra verksamhet kopplad till upplevelseturism, livespel, terrängkörning m.m. får inte göra detta på övnings- och skjutfält under nuvarande regelverk. Skyddslagens bestämmelser om avspärrning av skjutfältsområden medger endast avspärrning när skjutning/sprängning pågår enligt varningsmeddelanden. Om skjutfältet skall stängas för t.ex. civila biltester måste också skyddslagen omarbetas. Skyddslagens bestämmelser avseende avspärrning föreslås bli omarbetade så att även civil verksamhet som kan vara farlig för tredje man inkluderas. 113 9 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet Korsås föreslog 2003 i sin utredning att regeringen skulle tillsätta en ny utredning för att klarlägga huvudmannaskap och organisation för militär test- och övningsverksamhet, vilka säkerhets- och förvarspolitiska skäl som talar för respektive emot en satsning på internationell övningsverksamhet och därmed vilka nationer som är välkomna att öva och testa på svensk mark och luftrum, samt vilken bestyckning dessa länder får ta med sig till . har allt att vinna på att tillåta en utökad utländsk militär test- och övningsverksamhet i . är i sin utredning övertygad om att både och det svenska försvaret skulle tjäna på en sådan utveckling. Han är dessutom övertygad om att det finns ett stort internationellt intresse för att Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 114 komma till och öva och utbilda militär trupp och testa materiel. Som skäl anförs klimatet, geografin, den ringa befolkningstätheten och att de militära resurserna i norra skapar delvis unika förutsättningar för detta. I råder stor brist på flygövningsområden över land och det finns en efterfrågan ute i att utbilda trupp i stränga vinterförhållanden enligt . Mycket talar för att den europeiska militärens övningar koncentreras kring ett par större övningsområden. Om kan etablerar sig som ett av dessa ökar chanserna för att verksamheten hamnar just där. Det är möjligt för utländsk militär att genomföra övningar tillsammans med svensk militär och med stöd av berörda myndigheter på svenska fält. Andra nationers försvarsmakter och vapentillverkare kan även utföra testverksamhet i på kommersiella villkor – enligt de befogenheter och särskilda uppdrag som har fått. Det kan röra sig om att samöva och validera förmågor för multinationella , flygdivisioner (810 stridsflygplan) i duellstrid, lågflygning, mörkerflygning, bombfällning och robotskjutningar, mekaniserade bataljoner och marinkårsbataljoner i skarpskjutningsmoment, manöverträning, uppträdande under vinterförhållanden mm, bas- och underhållsbataljoner i försörjning av förband i ödemarksterräng, jägarbataljoner i att uppträda under subarktiska förhållanden, fartygsförband i skarpa bekämpningsmoment av mål i land, robotskjutningar m.m. Vidare finns det sannolikt ett intresse att delta i större operationer som sträcker sig över större ytor, varvid strategiska och operativa förflyttningar kan övas liksom manövrering av förband på fältmässiga avstånd. Hela området från till är bra för detta ändamål med sina kommunikationer i form av hamnar, flygplatser och järnvägar samt med tillgång till milsvida övningsområden, även utanför övnings- och skjutfälten. Listan över länder som har visat intresse eller redan övat här är lång. Vid en grov bedömning kan det röra sig om de nordiska länderna, de baltiska staterna, , , , , , , , , , , , och . Exempel på verksamhet som bedrivs i av utländska industrier och motsvarigheter till svenska FMV är provningar och försök med försvarsmateriel genom avtal med FMV SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 115 samt av utländska förband i samverkan med svensk militär dessutom; Förtroendeskjutningar Divisionsutbyte (bilateralt) Basväxlingar Multinationella övningar Funktionsövningar Logistikövningar I finns även civil infrastruktur som går att använda i olika militära övningssammanhang. Omlastningsstationen i som ersätts 2007 har lyfts fram som ett exempel. Stationen skulle kunna användas för att genomföra militära logistikövningar omfattande omlastning av tung utrustning mellan järnväg och vägtransporter. 9.1 Utredningen mörker och kyla fick i uppdrag att utreda förutsättningar och möjligheter för utländsk militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. Han skulle särskilt belysa de säkerhetspolitiska, försvarspolitiska och sysselsättningspolitiska möjligheterna och konsekvenserna. I uppdraget ingick även att studera de miljömässiga konsekvenserna. konstaterade att den svenska säkerhetspolitiska linjen inte lägger några hinder i vägen för en sådan utveckling. Test- och övningsverksamheten har inget att göra med att ge eller ta försvarsgarantier. Verksamheten är väl förenlig med den svenska säkerhetspolitiska linjen och gagnar våra intressen. Detta gäller t.ex. försvarspolitiken där det finns ett tydligt behov av mer samövningar med utländska förband för att klara av de allt ökande internationella uppgifterna. Svenska förbands förmåga att verka tillsammans med andra länder, liksom att rent tekniskt koppla ihop olika system är av grundläggande betydelse för effektiviteten och säkerheten vid internationella operationer. Härutöver konstaterades att test- och övningsverksamheten dessutom är en tjänst som vi kan sälja. Även när det inte rör sig om samövning med det svenska försvaret kommer verksamheten att ske under svensk kontroll. Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62 116 En annan positiv effekt är enligt att en utveckling av verksamheten kommer att inverka fördelaktigt på sysselsättningen. Men det är omöjligt att kvantifiera effekten, inte minst för att den militära verksamheten skiljer sig kraftigt från annan testverksamhet. Det är inte en naturlig marknad utan i grunden en politiskt styrd verksamhet. De miljömässiga konsekvenserna varierar från fall till fall beroende på vilken typ av verksamhet som kommer att genomföras. Det finns miljötillstånd för militär verksamhet som inte används fullt ut. Dessa tillstånd ger i vissa fall gott om utrymme för ökad internationell militär test- och övningsverksamhet i . I andra fall är ramarna snävare, varför man får titta på varje enskilt fall för att kunna bedöma miljökonsekvenserna. Tillståndsgivningen för militär test- och övningsverksamhet i Försvarsmaktens regi kan enligt lämpligen följa de kriterier som gäller för export av krigsmateriel. Han menar också att FMV:s verksamhet på området kan utvecklas inom ramen för existerande rutiner och regelverk. 9.2 Inom EU har beslutats att bilda 13 snabbinsatsstyrkor (). En möjlighet att öva dessa styrkor i norra förutsågs. Vår nya försvarsstrategi innebär bland annat att en betydligt större del av försvarsanslaget går till internationella insatser. kommer att ha det operativa ansvaret för snabbinsatsstyrkan (). Det är en enhet med 2 000 man där har huvudansvar och bidrar med 150 man, med 200 man och med 50 man. efter ett politiskt beslut ska styrkan kunna vara på plats i missionsområdet. Internationella insatser är också en växande fråga för materielförsörjningens utformning. EU har ingen planering för övningar med . Det är inte uteslutet att samarbetet mellan EU och NATO utvecklas på ett sådant sätt att de övningsbehov EU har för dessa insatsstyrkor kan tillgodoses genom NATO´s övningsverksamhet. Bilateral och multilateral övningsverksamhet förekommer i viss utsträckning. För del genomförs denna övningsverksamhet främst med länder i . Det finns skäl att SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet 117 anta att denna övningsverksamhet kommer att utvecklas mot bakgrund av (). För att uppöva NBG duglighet torde ett antal återkommande övningar komma att genomföras med deltagande från de länder som bidrar med trupp. 9.3 Skjut- och övningsfält Tillgängliga militära övningsanläggningar utnyttjas relativt begränsat. Beläggningen på enstaka övningsfält är på årsbasis . Försvarsmakten har ca 100 övnings och skjutfält samt övningsområden och ska lägga ned ca 30 av dem . Ytterligare ett10-tal kan därefter komma att beröras. Den plan som är lagd är dock inte definitiv utan sägs vara ett startläge för en långsiktig utveckling av de områden som ska vara kvar. Principen är att utveckla fält vid kvarvarande förband och att avveckla fält vid de förband som försvinner. och blir t.ex. av med nästan allt. för "" och försvarsgemensamma övningar ägnas särskild uppmärksamhet. I vissa fall lämnas byggnader medan marken behålls eftersom försvaret vill ha en handlingsfrihet och miljökrav gör det mycket svårt att skapa nya fält.