sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Detta kan märkas dels angående den diskriminering som påvisats i detta mate- rial som helhet, men även i vissa konkreta avseenden som tenden- sen bland högskolorna att närmast uteslutande anlita svenskar som sakkunniga, och när utländska sådana skall anlitas – endast personer från universitet i den västerländska eller den vita värl- den. bör dock anmärkas att detta är just en tendens och inte en regel. Bland de som hävdat att de blivit diskriminerade förekommer flera personer med ursprung från europeiska länder. Främst kanske , men även och någon även från och . Detta motsäger givetvis inte att rasismen skulle ha ett avgörande inflytande över samhällets etniska maktordning. Det finns gott om exempel, historiska som nutida, där personer som i ett visst läge kategoriserats som vita i ett sammanhang för att i ett annat kategoriseras som icke-vita(se t.ex. Roediger, 1998). Rasmaktsordningen kan föreställas som en pyramid där de vitaste placeras högst upp och den föreställda graden av vithet sjunker för varje steg. Detsamma gäller för kate- gorierna svenskar och invandrare som används i allra högsta grad varierande sätt, och där personer som anses tillhöra den ena kategorin i ett annat fall anses tillhöra den andra (, 2005; , 2005). finns dock alltid en viss maktelit som alltid anses tillhöra majoritetssamhället, och inte behöver klassificeras som de andra: De sammanblandade dimensionerna av svenskhet skapar, när de läggs som lager på varandra, en inre kärna av obestridliga svenskar, bestå- ende av människor som utifrån samtliga dessa kriterier kategoriseras som svenskar. Parallellt skapar de en slags periferi med tillfälliga svenskar, som oberoende av hur de själva upplever sig i olika samman- hang och situationer omväxlande definieras som svenskar respektive icke-svenskar. En yttre grupp av otänkbara svenskar formas också som – oberoende av hur de själva uppfattar sig – inte utifrån något av kriterierna uppfattas som svenskar i det vardagliga (, 2005: 152). I sista instans – etnisk diskriminering och Kort sagt överensstämmer den bild av diskrimineringens mekanis- mer och vilka som missgynnas respektive gynnas av den med det dominerande teoretiska ramverk som utvecklats inom forsknings- området strukturell diskriminering. Som nämnts ovan är det en rimlig slutsats av studiens tredje del att det förekommer att ÖNH inte granskar fall som rör diskrimi- nering tillräckligt väl samt konstaterar att diskriminering inte före- kommit trots att sådan, i lagens mening, faktiskt har förekommit. Går det – utifrån resultaten i föreliggande studie (och särskilt då resultaten i första delen av studien) – att vidga detta påstående till att gälla samtliga fall där den klagande har utomeuropeisk bak- grund, eller annorlunda uttryckt – inte anses tillhöra majoritets- samhället? Det vill säga att Överklagandenämnde generellt sett läg- ger mindre vikt vid överklaganden från personer med utomeuro- peisk bakgrund samt avslår överklaganden från dessa där man i samma fall skulle ha bifallit överklagandet om den klagande varit svensk eller haft europeisk bakgrund. Detta förefaller vara en något för vittgående slutsats att dra utifrån resultaten i denna stu- die. För att kunna styrka en sådan slutsats skulle man behöva göra en jämförande studie mellan ett större antal fall med så lika sakom- ständigheter som möjligt och där såväl européer som ickeeuro- péer fanns representerade bland de klagande. Det måste dock sä- gas att resultaten från del ett och del tre i denna studie, beaktade tillsammans, onekligen pekar mot att personer med utomeurope- isk bakgrund särbehandlas negativt när ÖNH avgör deras över- klaganden. Studien visar att mer forskning är nödvändig på detta närmast helt outforskade område. I sista instans – etnisk diskriminering och , (2004) Ett Svenskt ? – Om in- stitutionell rasism i rättsväsendet, Examensarbete i Processrätt. , (2005) Det symboliska objektet – Delen, delandet och den nationella gemenskapen i: de los . & Kamali M. (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering, SOU 2005:41. Bolaffi, , , , , , (2003) (ed.) , Ethnicity and Culture. Bowling, , (2002) Racism, Crime and . Cashmore, (1996) (ed.) and Ethnic Rela- tions. , Stokely, & , , V. (1967) : Vintage Books. de los , (1997) Invandrare och tjänstemän. de los , (2004) Att segla i motvind – En intervjuun- dersökning om strukturell diskrimienring och vardagsrasism inom universitetsvärlden (opublicerat manuskript). de los , (2005) Intersektionalitet, makt och struktu- rell diskriminering i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , , (2005) (red) Bortom vi och dom – Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Diesen, (2005) Om positiv och negativ särbehandling i straffprocessen i: Diesen, Lernestedt, inför lagen. , (1997) Lagen och objektiviteten, Ny Juridik (4): 59. Essed, (2005) Vardagsrasism i: de los , & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska re- I sista instans – etnisk diskriminering och flektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Kamali, (2005) Ett europeiskt dilemma – Struktu- rell/institutionell diskriminering i de los , & Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska reflek- tioner om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2004) Lagen, objektiviteten – och verk- ligheten, (8): 725. Macpherson (1999) The – Report of an Inquiry by of . : Stationary Office. , (2001/02) Bevisning i diskrimineringstvister, 2001/02 13(14): 804–814. , (2005) Diskrimineringens andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska i: de los Kamali, (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska re- flektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. , (2005) Rasifiering – Ett teoretiskt perspektiv i ana- lysen av diskriminering i i: de los , , (red.) Bortom Vi och Dom – Teoretiska re- flektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Roediger, (1998) The wages of whiteness: race and the making of the American working class. , (2000) Kan vi lita på våra domstolar?, 1988(1): 18. SOU 2000:47 Mångfald i högskolan. SOU 2002:37 – utredning om en utredning. SOU 2005:56 Det blågula . Siegeman, (1997) Tjänstetillsättning vid universiteten i rätts- ligt perspektiv i: Frändberg, , , , (red.) 11Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin Varför undersöka den högre utbildningens villkor? Syftet med denna studie är dels att undersöka i vilken mån akade- miker med utländsk bakgrund diskrimineras inom det svenska hög- skoleväsendet, dels att klarlägga vissa mekanismer som kan bidra till diskriminering. Vi inriktar undersökningen på doktorandernas och lektorernas situation, på förfarandena vid tjänstetillsättningar och på fördelningen av forskningsanslag. Regeringens uttalade målsättning är att hälften av alla inom åldersgruppen 19–ska studera vid universitet eller högskola. Därför blir utbildningsvillkoren på universitet och högskolor av stor vikt för samhället. För om en viss befolkningsgrupp utesluts från bildningsanstalterna, eller möter stora hinder på dem, så blir det svårt får personer ur denna grupp att hävda sig i samhället. Det har skrivits mycket om övergången till ett kunskapsbaserat sam- hälle och om att personer utan akademisk utbildning då kommer att få det extra svårt att hävda sig på arbetsmarknaden i ett land där en allt större del av befolkningen har högskoleutbildning. Om det är svårare för personer med utländsk bakgrund1 att skaffa sig en högskoleutbildning, så kommer de också att få det svårare att få kvalificerade arbeten.2 Akademin är också av särskild vikt då den måste antas vara öppen, tolerant och internationellt orienterad för att kunna ingå i det internationella forskarsamfundet. Framförallt på akademin ska enbart rationella argument och objektiva veten- skapliga meriter vara avgörande, inte fördomar, diskriminering och favorisering. Om unga människor med utländsk bakgrund skulle tro att den akademiska karriärvägen var stängd för dem, skulle de 1När vi använder begreppet utländsk bakgrund menar vi personer som är födda utomlands eller som har minst en förälder född utomlands; till skillnad från personer född utomlands, som enbart innefattar personer som har invandrat till . 2Vilket inte betyder att de automatiskt kommer att få arbeten som motsvarar deras utbildning, eftersom de fortfarande kan uteslutas av diskrimineringsmekanismer. Men utan utbildning har de ingen chans alls, oberoende av diskrimineringen. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin ännu mindre hysa förhoppningar om att kunna lyckas på andra områden som är ännu mindre öppna och toleranta. Vi bestämde oss för att undersöka fyra ämnen på den samhälls- vetenskapliga fakulteten: ekonomisk historia, psykologi, sociologi och statsvetenskap. Eftersom vi bara hade ca på oss att genomföra studien, kunde vi inte undersöka flera ämnesområden. Enligt vår mening är det mer meningsfullt att på djupet undersöka ett område än flera på mer ytligt vis. Om vi t.ex. hade valt ett naturvetenskapligt ämne, och ett humanistiskt, ett teknologiskt och ett samhällsvetenskapligt, så skulle nog utfallet av undersök- ningen ha kunnat påverkats av valet av specifikt ämne inom varje fakultet. Ett vetenskapligt områdes traditioner kan så markant skilja sig från ett annats, att variationer i så väl grad av diskrimine- ring som i dess mekanismer kan blir stora – vilket då skulle inne- bära att studiens utfall berodde på val av ämne inom varje veten- skapligt område. Därför är det bättre att studera endast en veten- skapligt område grundligt och försöka se huruvida ämnen, inom samma område men med skilda traditioner, ändå uppvisar samma dynamik. Valet av samhällsvetenskap föll sig av två skäl ganska naturligt. Dels är den strukturella/institutionella diskrimineringen ett viktigt samhälleligt problem, som ofta har undersökts av samhällsvetare (i olika diskurser t.ex. social exkludering, rasifiering etc.). Det blir då intressant att se i vilken mån just de vetenskaper som undersö- ker och studerar den här typen av problem själva är en del av problemet. Dels är vi själva samhällsvetare, precis som de flesta forskarna i den här utredningen, och därför mer förtrogna med de nationella och internationella villkor som råder på dessa områden. Bland samhällsvetenskaperna valde vi psykologi eftersom den, mer än de andra ämnena, liknar naturvetenskaperna. Under åtmin- stone har det diskuterats huruvida psykologi ska betraktas som naturvetenskap eller samhällsvetenskap (t.ex. Trumbull, 1892). Precis som i vissa naturvetenskapliga ämnen är experiment vanliga, och precis som i nästan alla naturvetenskapliga ämnen är det vanli- gare att skriva artiklar än böcker3. Ekonomisk historia valdes då 3 Till exempel, när vi gick igenom sakkunnigeutlåtandena för lektorat i psykologi var det mycket ovanligt att kandidaterna hade skrivit böcker. Och precis som inom naturvetenskap Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin den, av alla samhällsvetenskapliga ämnen, ligger närmast humani- ora. Detta ämne blandar metoder från såväl nationalekonomi som historia. En del av lärarna på institutioner för ekonomisk historia har sin grund- eller doktorsexamen i historia, som vanligtvis tillhör den humanistiska fakulteten. Medan psykologi drar åt det natur- vetenskapliga hållet och ekonomisk historia tenderar mot humani- ora, så brukar statsvetenskap och sociologi betraktas som samhälls- vetenskapliga kärnområden. Vår undersökning begränsar sig till disputerade forskare, dels därför att studier redan har gjorts av studenter på grundutbildning (t.ex. Fazlhashemi, 2002; och , 1993; Palestro & , 2004; SOU 2000:47), dels därför att vi anser det vara viktigt att närmare undersöka hur förhållandena är beskaffade högre upp i utbildningshierarkin. Om personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland lärarna kan det påverka grundutbildning både vad gäller utformningen av kurser och med avseende på inflytandet på studenter med utländsk bakgrund. Exempelvis kunde bristen på förebilder bland lärarna inge studenter med utländsk bakgrund en känsla av att det nog blir svårt för dem att göra akademisk karriär, vilket i sin tur skulle kunna göra dem mindre benägna att söka sig till forskarutbildningar osv. Vår undersökning använder tre huvudmetoder: kvantitativ ana- lys, semistrukturerad djupintervju samt textanalys. Varje metod har sina fördelar och nackdelar, men genom att kombinera dem kan vi dra nytta av varje metods fördelar. Kvantitativ analys ger en allmän överblick av läget då den omfattar många flera personer än vad som är möjligt med kvalitativa intervjuer. Vår kvantitativa analys inklu- derar en genomgång av alla ansökningar som lämnats in till åren 2002–2004; till för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) 2004, samt en enkätundersökning av alla personer som doktorerade inom våra fyra ämnen . Av 690 enkäter fick vi 395 svar, dvs. en svarsfrekvens på . Två enkäter kom in , så att vi inte hann koda in svaren. Enkäten ställde dels bakgrundsfrågor, t.ex. om födelseort och nuvarande tjänst, dels frågor om arbetsförhållandena . lade de sakkunniga mycket vikt på huruvida kandidaten var första, andra eller tredje författaren till artikeln, medan det i statsvetenskap och sociologi är vanligt att man antar att alla författare i lika hög grad har bidragit till artikeln, varför författarna vanligtvis får en inbördes ordning som bara är alfabetisk. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin För den kvalitativa delen av studien genomförde vi tjugoen halvstrukturerade djupintervjuer med personer som disputerade i något av de fyra ämnena. Vi begränsade oss till dis- puterade vid två universitet: det ena ett relativt nytt, det andra ett relativt gammalt, för att på så sätt få en spridning mellan olika sor- ters institutioner inom den högre utbildningen. För att få distans till intervjuobjekten bestämde vi oss för att inte intervjua våra egna kollegor. Därför undersöker vi inte universitet vi själva är anställda vid och använder oss heller inte av personer från våra egna ämnen.4 Vi ville också ha en blandning av personer med utländsk bak- grund och personer utan. Därigenom skulle vi kunna jämföra grup- pernas erfarenheter och konstatera huruvida de med utländsk bak- grund har andra erfarenheter än personer utan. Av tjugoen inter- vjuade (sexton män och fem kvinnor) hade tretton invandrarbak- grund. Därtill ville vi ha en blandning av personer som hade lyckats hålla sig kvar på sina institutioner och personer som inte hade stannat kvar på sina (vilket inkluderar både personer som är anställda vid andra högskolor och personer som lämnat det akade- miska livet). Vid bägge universiteten valdes intervjupersonerna ut slumpmässigt från disputationslistor sammanställda och tillhanda- hållna från respektive universitet. Vi delade alltså listorna i fyra grupper: personer med utländsk bakgrund; personer utan utländsk bakgrund5; personer som lyckats hålla sig kvar på institutionen; och personer som misslyckats med att hålla sig kvar på institutionen. När det stod klart att de svenska akademikerna inte tillförde mycket mer information än den vi redan hade, ansåg vi att det p.g.a. tidsbrist fick räcka med de åtta intervjuer som vi då hade genom- fört. Det är värt att notera att nästan alla av de intervjuade med utländsk bakgrund har rötter i eller i något europeiskt land. Detta påverkar vårt resultat eftersom studier visar att européer och anglosaxiska personer betraktas som vita och mindre utländska än personer från övriga länder (Tesfahuney, 1998; , 2001; del los , 2005). Vidare är det värt att notera att alla deltagare med utländsk bakgrund utanför och arbe- tade utanför universitetsväsendet. Av reaktionen från några etniska svenskar att döma är etnisk diskriminering en känslig fråga inom den akademiska världen – de 4 Saxonberg är statsvetare och verksam inom sociologi; Sawyer är kulturantropolog och verksam inom socialt arbete. 5 Då det inte finns statistik om etnicitet hos anställda på använde vi oss av det oprecis och delvis problematisk, redskap av namn som en markör på disputerades svensk eller utländsk bakgrund i urvalet. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin blev ganska aggressiva när vi frågade om de ville ställa upp för en intervju. Även en invandrad kvinna (från ), som ställde upp på att intervjuas, ifrågasatte vårt projekt och betonade att hon kände sig mycket mer diskriminerad p.g.a. sitt kön. Denna reaktion kan bero på att forskning om genusfrågor har blivit mycket mer accepterad och har en längre tradition i än vad forskning om etnisk diskriminering har. Även den politiska debatten har i högre grad handlat om jämställdhet mellan könen (framför allt inom gruppen etniska svenskar) än om jämställdhet mellan etniska svenskar och personer med utländsk bakgrund. Slutligen: för att lite grundligare analysera hur tjänstetillsätt- ningar går till bad vi de fyra äldsta universiteten (, , och ) skicka oss alla handlingar som hade legat till grund för beslut om tillsättning av utlysta lektorat inom de fyra ämnena –2004. Tyvärr kom handlingarna från först efter det att studien var avslutad, men från de övriga tre universiteten fick vi handlingarna . Vi analyserar sak- kunnigeutlåtanden och bifogade dokument, t.ex. kandidaternas publiceringslistor, överklaganden osv. Vad gäller terminologin bör det noteras att vi i denna undersök- ning oftast använder uttrycket personer med utländsk bakgrund för att beteckna personer som antingen är födda utomlands eller som har minst en utländsk förälder. I analyserarna av ansökningar till FAS och är tyvärr varken kandidaternas eller deras föräldrars födelseorter möjliga att kontrollera. I dessa fall är vi tyvärr tvungna att använda namn och efternamn som måttstock: om namnet verkar osvenskt betraktar vi det som namn på person med utländsk bakgrund. Även om denna metod inte är perfekt, får vi ändå en relativ bra idé om hur situationen ser ut. Och även om det i vissa fall är etniska svenskar som har utländska namn, och om det i vissa fall är personer med utländsk bakgrund som har svenska, finns det ingen anledning att tro att det ena mätfelet förekommer oftare än den andra. Med andra ord räknar vi med att antalet etniska svenskar med utländska namn är lika stort som antalet per- soner med utländsk bakgrund och svenska namn. I analysen av enkätresultaten har vi grupperat respondenterna i enlighet med om de uppger sig vara födda utomlands eller i . Enkäten talar också om huruvida föräldrarna är födda utomlands eller ej, men utfallet påverkades inte nämnvärt av att personer födda i men med en eller två förälder födda utomlands inkluderades. Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin gör att vi bara analyserar och försöker förklara de större skillnader som finns mellan utlandsfödda och svenskfödda. Diskriminering av akademiker med utländsk bakgrund kan begås medvetet, öppet och grundat på uttalat rasistiska fördomar. Men den kan också ske indirekt och omedvetet; en institution kan ha regelverk, normer och rutiner som utesluter och diskriminerar dessa personer. i ett strukturellt perspektiv är institutionernas självreproduktion (i vilken vissa grupper privilegieras och andra diskrimineras) central i upprätthållandet av samhället. har utbildningsväsendet alltmer kopplats till idéer om demokrati och meritokrati. Man har diskuterat, studerat och till viss del motverkat snedrekryteringen till de högre utbildningarna (SOU 2000:47) ur klass-, köns- och senare ur etniskt perspektiv. Trots att åtgärder har vidtagits för att bredda utbildningen och motverka snedrekryteringen på institutionerna, förblir andra, mer dolda, system för självreproduktion verksamma. (1977, 1986, 1988) diskussion om institutionernas självreproduktion, om deras relationer till sociala ojämlikheter och kapitalfördelning, är viktig för förståelsen av dolda mekanismer. Han betonar att differentieringsprocesser som gynnar vissa grup- per och missgynnar andra kan finnas som systemet offi- ciellt ser sig själv som meritokratiskt. Enligt honom är mycket av institutionernas självreproduktion dold och sker genom ett erkän- nande av individens legitima kompetens. Två viktiga processer i maktens dolda reproducerande av sig själv sker i relation till kultu- rellt och socialt kapital. Kulturellt kapital är ett begrepp som omfattar lingvistiska färdigheter, vanor, preferenser samt inrikt- ningar som individen får genom socialisering på olika sociala fält (, 1977: 22) som enligt honom utgör the best hidden form of hereditary transmission of capital (, 1986: 246). Det betyder att individens kulturella kapital från/erkänns i kon- takterna med utbildningssystemet, vars bedömningssystem premie- rar personer som har det rätta kapitalet. På så sätt samverkar institutionerna i upprätthållandet av en viss social klass privilegier. kan kulturellt kapital leda till det kallar för socialt kapital, alltså ge tillgång till resursfyllda nätverk, eller med hans ord Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin the aggregate of the actual or potential resources which are linked to possession of a durable network of more or less institutionalized relationships of mutual acquaintance and recognition – or in other words, to membership in a group (Ibid: 248–249). Relationer mellan personer inom ett nätverk, vilka känner sig ha långvariga förpliktelser gentemot varandra, är grundade dels på ett ömsesidigt erkännande av varandra såsom tillhörande gruppen, dels på rekryteringen av personer som liknar den övriga gruppen. Om den roll som socialt kapital spelar i förhållande till åtgärder som vidtas mot (ekonomisk) snedrekrytering inom utbildningssyste- met, säger han: The direct transmission of economic capital remains one of the princi- pal means of reproduction, and the effects of social capital (a helping hand, string pulling, the old boy network) tends to correct the effect of academic sanctions (Ibid: 258). bidrar institutionerna till reproduktionen av vissa indivi- ders sociala kapital vilket, inom de olika samhällsgrupper de tillhör, organiseras genom olika riter och funktioner inom institutionerna. Därigenom möjliggör institutionerna för dessa personer att produ- cera och reproducera användbara långvariga relationer som senare kan komma till användning i säkerställandet av en materiell eller symbolisk vinst. Enligt Bordieu försöker dessa aktiviteter sam- manföra individuals as homogeneous as possible in all the perti- nent respects in terms of the existence and persistence of the group (Ibid: 250). Precis som kopplar Essed och (2002) sam- man homogenitetsreproduktion med makt och ojämlikhet. De beskriver den rådande samhälleliga – att uttrycka en pre- för likhet – som cloning cultures, vilka har en lång histo- ria kopplad till moderniteten och kapitalismen, och som syns i många samhälliga sfärer, från släkter och arbetsplatser till nationen. Individens preferenser är enligt författarna centrala för att ett system – strukturerat av ras, etnicitet, genus och andra differen- tieringsprinciper och -processer – av existerande privilegier ska reproducera sig. I dessa system blir stereotyper (om det egna och de Andra) betydelsefulla för reproduktionen av gruppen; precis som det blir viktigt för gruppen att – i en kontext där diskursen om meritokrati är hegemonisk – dölja sin preferens för likhet (vilket även Bordieu hävdar). Att processernas sker i det fördolda är alltså avgörande för att de ska bestå. Enligt Essed och är dessa Uteslutningsmekanismer och etnisk reproduktion inom Akademin preferenser i grunden kopplade till rasism, som kan komma till uttryck genom the unnamed preferences for comfort, safety, familiarity, and privilege associated with whiteness (Ibid: 1076). Resursfyllda nätverks inne- och uteslutningar är centrala och dolda sätt att överföra kapital inom institutionerna.