sou · GUB344 · 2007-01-01 00:00:00 — Förslaget innebär endast ett förtydligande av gällande rätt. Genom den ändrade ordalydelsen framgår uttryckligen att kravet på produktinformation om tekniska anordningar bl.a. innebär att anvisningar för montering, installation, användning och skötsel av anordningen skall medfölja. Se vidare kapitel 9, Produktinformation enligt 3 kap. 8 § AML. 6 kap. 2 § Paragrafen ändras enligt förslaget endast på så sätt att arbetsmiljö- ombud tas med som en alternativ benämning för skyddsombud. Det är inte tänkt att vara någon skillnad i betydelse mellan beteck- ningarna med avseende på ombudens uppgifter, rättigheter eller på annat sätt. Vad som sägs om skyddsombud i arbetsmiljölagen och på andra ställen skall alltså gälla även för arbetsmiljöombud. Detta innebär att parterna kan välja att använda benämningen arbets- miljöombud i stället för skyddsombud utan att riskera några rätts- förluster för arbetstagarna. På motsvarande sätt kan också beteck- ningarna huvudarbetsmiljöombud, regionalt arbetsmiljöombud, elevarbetsmiljöombud osv. användas av de som föredrar det. Se vidare kapitel 2, Anpassning av samverkansreglerna. 6 kap. 6 a § Ett nytt tredje stycke föreslås som innebär att ett studerande- skyddsombud ges samma rättigheter som vanliga skyddsombud enligt denna paragraf. Det innebär bl.a. att även ett studerande- skyddsombud har rätt att efter egen framställan få en prövning hos om föreläggande eller förbud enligt 7 kap. 7 § skall meddelas. Liksom för vanliga skyddsombud gäller att studerandeskyddsombudet först skall vända sig till arbetsgivaren med sin begäran. Vidare kan ett studerandeskyddsombud direkt påkalla skyddskommitténs behandling av en arbetsmiljöfråga enligt paragrafens andra stycke. Förslaget behandlas också i avsnitt 4.7.4 under rubriken enligt 6 kap. 6 a § AML. Angående rätten att överklaga Arbets- miljöverkets beslut i dessa ärenden hänvisas till kommentaren till 9 kap. 3 § AML. 6 kap. 8 § Det nya tredje stycket innebär att två studerandeskyddsombud skall ingå som ordinarie ledamöter i skyddskommittén. De får därmed samma befogenheter som övriga ledamöter i skyddskom- mittén. Studerandeskyddsombuden bestämmer själva vilka av dem som skall ingå i skyddskommittén. För det fall det endast finns ett studerandeskyddsombud på arbetsstället kan det självfallet inte bli fråga om mer än en sådan ledamot. Av förslaget om alternativa samverkansorgan i 6 kap. 9 a § AML följer att studerandeskydds- ombud har samma rätt att ingå i exempelvis samverkansgrupp om sådan används i stället för skyddskommitté. Förslaget behandlas närmare i avsnitt 4.7.4 under rubriken 6 kap. 9 a § Genom denna nya paragraf införs en möjlighet att låta bli att till- sätta skyddskommitté trots att kriterierna i 8 § för att skydds- kommitté måste finnas är uppfyllda. Förslaget behandlas i kapitel 2, Anpassning av samverkansreglerna. Den grundläggande förutsättningen för att skyddskommitté inte skall behöva tillsättas är att de uppgifter som anges för skydds- kommittén i 9 § i stället fullgörs i ett annat samverkansorgan mellan arbetsgivaren och arbetstagarna. Detta innefattar således ett krav på att samverkansorganet deltar i frågor om bl.a. handlings- planer enligt 3 kap. 2 a § samt planering av nya eller ändrade lokaler, anordningar, arbetsprocesser, arbetsmetoder och av arbets- organisation (se vidare 6 kap. 9 §). Vidare krävs att de anställdas företrädare i detta samverkansorgan utses med stöd av bestämmel- serna i 8 § (se 8 § andra stycket). Det innebär att de skall vara ut- sedda av lokal arbetstagarorganisation eller av arbetstagarna för att delta i samverkansorganets arbetsmiljöarbete. Om dessa förutsätt- ningar är uppfyllda spelar det ingen roll vad parterna valt att kalla samverkansorganet i fråga. Övriga bestämmelser i arbetsmiljölagen och i andra författningar om skyddskommitté och skyddskommittéledamot skall om inte annat anges gälla även för de samverkansorgan och ledamöter som är i fråga. Arbetsmiljölagens regler om samverkan gäller alltså även i de alternativa samverkansorganen. Vidare har ledamöterna i dessa organ samma skydd och rättigheter som vanliga skydds- kommittéledamöter. Samma bestämmelser i fråga om sekretess kommer också att gälla. En annan konsekvens är att regionalt skyddsombud i enlighet med 6 kap. 2 § AML endast får utses för arbetsställen där skyddskommitté eller alternativt samverkansorgan inte har tillsatts.1 Bestämmelserna om skyddskommitté i arbets- miljöförordningen kommer i princip att gälla även för de alternativa samverkansorganen och dess ledamöter – se dock det föreslagna undantaget i 8 a § AMF. Detta innebär exempelvis att elevskydds- ombuden har rätt att delta vid sammanträden i dessa samverkans- organ vid behandlingen av frågor som annars ankommer på skyddskommittén. Paragrafen är inte tillämplig i fråga om skyddskommitté på fartyg. För skyddskommitté på fartyg finns särskilda bestämmelser i fartygssäkerhetslagen (2003:364) som alltså fortfarande skall gälla utan motsvarande undantag. Även myndigheters föreskrifter är författningar. I den mån föreskrifter handlar om skyddskommitté gäller de därför även för de alternativa samverkansorganen om inte föreskriver annat. Såvitt vi funnit omnämns skyddskommittén bara i all- männa råd och kommentarer till olika föreskrifter, inte i själva be- stämmelserna. I en del av dessa kommentarer likställs för övrigt redan samverkansgrupp med skyddskommitté. Eftersom skydds- kommitté på fartyg inte omfattas av den nya 9 a § berörs inte Sjö- fartsverkets föreskrifter. 1 Som angetts i kapitel 2 om anpassning av samverkansreglerna, avsnitt 2.2.2, kommer frågor kring regionala skyddsombud att behandlas i utredningens slutbetänkande. 6 kap. 15 § Genom förslaget ges även studerandeskyddsombud garantier för att kunna fullgöra sitt uppdrag, med motsvarande möjlighet att föra skadeståndstalan. Förslaget omfattar alla studerandeskyddsombud, dvs. såväl de som är ledamöter i skyddskommitté som övriga studerandeskyddsombud. De bestämmelser som föreslås gälla för studerandeskyddsombud är 10 § första och andra styckena samt 11, 12 och 14 §§. Motiveringen för detta finns i avsnitt 4.7.4 under rubriken utökade rättigheter garanteras? Av 10 § första stycket följer att ett studerandeskyddsombud inte får hindras att fullgöra sina uppgifter. Hänvisningen till 10 § andra stycket innebär att även studerandeskyddsombud har rätt till till- träde till så kallade främmande arbetsställen, t.ex. om en student praktiserar på en arbetsplats utanför lärosätet. De tillämpliga bestämmelserna i 10 § sanktioneras genom att studerandeskyddsombuden ges möjlighet att föra skadeståndtalan enligt 11 och 12 §§. Detta kan t.ex. innebära att ett studerande- skyddsombud som förvägras information som han eller hon har rätt till på grund av sitt uppdrag kan få rätt till allmänt skadestånd för den kränkning som detta inneburit. Enligt 11 § är det arbets- givare eller arbetstagare som kan bli skadeståndsskyldiga om de bryter mot 10 §. På utbildningsområdet gäller generellt enligt arbetsmiljölagen att huvudmannen för utbildningen anses som arbetsgivare, medan den arbetsgivare som råder över arbetsstället i fall som avses i 10 § andra stycket kan vara en arbetsgivare som en studerande praktiserar hos. Arbetstagare i 11 § kan vara lärare och andra arbetstagare där studerandeskyddsombudet studerar, men inte andra studerande. Vid samtliga skadeståndsmål som rör studerandeskyddsombud skall de allmänna rättegångsreglerna för tvistemål gälla. Hänvisningen till 14 § innebär att de studerande skall underrätta huvudmannen för utbildningen om vem eller vilka som har utsetts till studerandeskyddsombud respektive ledamot i skyddskom- mittén. 6 kap. 17 § I paragrafen föreslås följande förändringar. I det första stycket slås fast en generell skyldighet för huvud- mannen för utbildningen att ge de som genomgår utbildning till- fälle att medverka i arbetsmiljöarbetet. Bestämmelsen överens- stämmer till stora delar med paragrafens nuvarande första stycke, men är inte längre begränsad till medverkan genom elevskydds- ombud. Den gäller alltså för alla som genomgår utbildning, från förskoleklass och uppåt. En sådan generell skyldighet till sam- verkan gäller redan enligt 3 kap. 1 a § AML, som är tillämplig för alla som genomgår utbildning, men tydliggörs nu i förevarande paragraf. Vidare har den gamla termen skyddsverksamhet ersatts av det modernare uttrycket arbetsmiljöarbete. Liksom tidigare gäller den grundläggande förutsättningen att medverkan i arbetsmiljö- arbetet endast skall ske om det är rimligt med hänsyn till utbild- ningens art och längd. Beträffande denna avgränsning avses ingen förändring i förhållande till vad som gällt tidigare.2 Det nuvarande andra stycket om att elevmedverkan inte gäller för elever i lägre årskurs än årskurs 7 i eller motsvarande ungdomsutbildning utgår. I stället anges att dessa elevers del- tagande i skolans arbetsmiljöarbete skall anpassas efter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt. Detsamma skall gälla för barn i förskoleklass och elever i lägre årskurs än årskurs 7 i specialskolan samt för alla elever i sameskolan, den obligatoriska särskolan, gymnasiesärskolan och särvux. Vuxenstuderande som läser på en lägre nivå än årskurs 7 omfattas i stället av systemet med studerandeskyddsombud i fjärde stycket. Förslagen avseende första och andra styckena behandlas närmare i avsnitt 4.7.2, De yngre eleverna samt elever i särskola och särvux. I det nya tredje stycket återfinns motsvarigheten till dagens elev- skyddsombud. Det systemet skall liksom tidigare gälla för elever i årskurs 7–9 och gymnasieskolan, men däremot inte längre för vuxna studerande. Även specialskolans elever i årskurs 7– 10 skall omfattas av detta system. Vissa förändringar i elevskydds- ombudens befogenheter föreslås. Se närmare avsnitt 4.7.3, Elever i årskurs 7–9 och specialskolans årskurs 7–10 samt gym- nasieskolan. Studerande på eftergymnasial utbildning och annan utbildning för vuxna skall enligt det nya fjärde stycket företrädas av 2 Se mera om dessa avgränsningsfrågor i prop. 1989/90:61 s. 12 f. Systemet skall alltså gälla för de som studerar på högre nivå än gymnasieskolan, t.ex. på universitet eller högskola, och för personer som deltar i annan utbildning för vuxna oavsett vilken nivå denna är på. Det kan förekomma att omyndiga personer deltar i undervisning t.ex. på universitet. Eftersom de då är studerande på eftergymnasial utbildning omfattas de av systemet med studerandeskyddsombud och får således vara med och utse studerandeskyddsombud. De kan däremot inte själva väljas till studerandeskyddsombud, eftersom ett sådant enligt förslaget måste vara . Studerandeskyddsombuden har utökade befogen- heter enligt arbetsmiljölagen i förhållande till elevskyddsombuden, se särskilt 6 kap. 6 a, 8, 15 och 18 §§, 7 kap. 14 § samt 9 kap. 3 §. Studerandeskyddsombudens befogenheter behandlas utförligt i av- snitt 4.7.4. I fråga om vanliga skyddsombud föreslås en lagstadgad möjlighet att kunna använda sig av den alternativa benämningen arbetsmiljö- ombud (se föreslagen lydelse av 6 kap. 2 § AML). På motsvarande sätt kan elevskyddsombuden och studerandeskyddsombuden an- vända sig av benämningen arbetsmiljöombud. Elevskyddsombuden kan exempelvis kalla sig elevarbetsmiljöombud om de så önskar. författningsändring om detta – utöver den i 6 kap. 2 § – har inte bedömts nödvändig. Bestämmelserna i 17 § skall gälla oavsett om utbildningen an- ordnas av det allmänna eller av enskilda fysiska eller juridiska per- soner. Avsikten är alltså att samma system skall tillämpas i t.ex. fri- stående skolor. 6 kap. 18 § Första och andra styckena har endast ändrats på så sätt att studerandeskyddsombud och studerande har lagts till i lagtexten. I tredje stycket föreslås en förändring som innebär att studerandeskyddsombuden får samma rätt att ta del av information som vanliga skyddsombud. Inskränkningen i informationsrätten avseende uppgifter som är föremål för tystnadsplikt enligt 7 kap. 13 § skall således bara gälla för elevskyddsombud. Se motiveringen i avsnitt 4.7.4 under . 7 kap. 13 § Som angetts vid 6 kap. 18 § skall studerandeskyddsombuden få en oinskränkt rätt till information. Därför måste även studerande- skyddsombud omfattas av tystnadsplikten för hemliga uppgifter enligt förevarande paragraf. Bestämmelsen tar sikte på privat verk- samhet. För offentlig (det allmännas) verksamhet hänvisas till ändringsförslaget till 14 kap. 7 § sekretesslagen. 7 kap. 14 § Här föreslås ett tillägg om att tillsynsmyndighet även skall ge studerandeskyddsombud avskrift av de skriftliga meddelanden i skyddsfrågor som lämnas till ett arbetsställe. Vidare har skydds- frågor ersatts av uttrycket arbetsmiljöfrågor utan att någon ändring i sak är avsedd. Bestämmelsen har i tillämpningen endast ansetts gälla med- delanden som lämnas efter förrättningar på arbetsställen.3 Någon ändring i det hänseendet är inte avsedd. Rättigheten enligt paragrafen gäller även om meddelandet i fråga innehåller hemlig information. Studerandeskyddsombud på privata arbetsställen som får sådana meddelanden har i förekommande fall tystnadsplikt enligt 7 kap. 13 § AML. För att tystnadsplikt skall uppkomma för studerandeskyddsombud på arbetsställen i offentlig verksamhet måste tillsynsmyndigheten ställa upp ett förbehåll enligt 14 kap. 10 § första stycket 2 sekretesslagen.4 9 kap. 3 § I 6 kap. 6 a § AML föreslås att studerandeskyddsombud skall kunna påkalla prövning av om föreläggande eller förbud enligt 7 kap. 7 § skall meddelas. Ett studerandeskydds- ombud som är ledamot i skyddskommitté föreslås också få rätt att hänskjuta frågor till enligt 9 § AMF. Som en följd av detta föreslås en ändring i 9 kap. 3 § med innebörd att studerandeskyddsombud också skall kunna överklaga verkets be- slut i sådana ärenden där de kan vara part. Av 9 kap. 2 § AML framgår att sådana beslut överklagas hos regeringen. 3Se kommentar till arbetsmiljölagen s. 246. 4Jfr kommentar till arbetsmiljölagen s. 246 samt prop. 1979/80:80 s. 62. I övrigt gäller förvaltningslagens allmänna regler om över- klagande av beslut. Enligt förvaltningslagen får ett beslut över- klagas av den som beslutet angår, om det har gått honom emot och beslutet kan överklagas. Ett överklagande skall skickas till den myndighet som har meddelat beslutet och skall ha kommit in dit från den dag då klaganden fick del av beslutet. 10.2Förslag till ändringar i sekretesslagen 14 kap. 7 § sekretesslagen I paragrafens första stycke har studerandeskyddsombud lagts till, för att ge studerandeskyddsombud i offentlig verksamhet samma rätt till information som vanliga skyddsombud. Sekretess enligt de an- givna bestämmelserna i sekretesslagen hindrar därmed inte en myndighet från att lämna information till ett studerandeskydds- ombud, oavsett om studerandeskyddsombudet är ledamot i skyddskommitté eller ej. Ett studerandeskyddsombud torde vanligtvis inte vara att anse som knuten till myndigheten på det sätt som anges i 1 kap. 6 § sekretesslagen. Bestämmelsen om tystnadsplikt i andra stycket blir därmed som regel inte tillämplig på studerandeskyddsombuden. Myndigheten får dock i stället ställa upp förbehåll om tystnadsplikt enligt 14 kap. 10 § första stycket 2 sekretesslagen. Bestämmelsen i tredje stycket är inte tillämplig på studerande- skyddsombud. Även studerandeskyddsombud som fått hemliga uppgifter måste kunna använda dem för sitt uppdrag, vilket kräver att de tas med i fjärde stycket. Se vidare avsnitt 4.7.4 under . 10.3Förslag till ändringar i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete I ändringsförslagen till arbetsmiljölagen föreslås att undantaget från arbetsmiljölagens tillämpningsområde, som finns för arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll av den som har fyllt , upp- hävs. Se författningsförslaget till 1 kap. 4 § AML och kapitel 8, Arbete i arbetsgivarens hushåll. I samband med detta föreslås nöd- vändiga ändringar i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. För första paragrafen innebär detta att tredje stycket skall tas bort. Den skyddsbestämmelse som finns i 8 § upphör att gälla och i stället införs en hänvisning till arbetsmiljölagen. Detta innebär att hela arbetsmiljölagen och dess föreskrifter blir tillämpliga på arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll. Eftersom arbetsmiljölagen föreslås gälla för arbete i arbetsgivarens hushåll framgår tillsynsansvar direkt av arbets- miljölagen och arbetsmiljöförordningen. Hänvisningen till 8 § i denna paragraf skall därför tas bort. 10.4Förslag till ändringar i arbetsmiljöförordningen Begreppen högstadium, linje och specialkurs används inte längre i skolan. Paragrafen skall i stället hänvisa till årskurs 7–9 i grund- skolan och årskurs 7–10 i specialskolan samt de olika kategorierna av program i gymnasieskolan. Skyddsverksamhet har ersatts av det modernare uttrycket arbetsmiljöarbete. Slutligen har studerande- skyddsombud och studerande lagts till. Förslagen har behandlats i kapitel 4, Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet. Det nya stycket föreslås i förtydligande syfte och innebär ingen ändring i förhållande till vad som gäller . Tredje stycket: Ändringarna i detta stycke behandlas närmare i kapitel 4, Elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet, avsnitt 4.7.3. Den nuvarande regeln att elevskyddsombud får när- vara och yttra sig vid skyddskommittésammanträden ändras till att de får medverka vid skyddskommittésammanträden. Sådan med- verkan kan t.ex. bestå i att lägga fram förslag och delta i beslut. Den enda begränsningen som föreslås för elevskyddsombudens del- tagande är att de inte skall ha rätt att ensamma hindra övriga del- tagare från att fatta beslut i skyddskommittén. Med uttrycket ensamma avses inte ett ensamt elevskyddsombud, dvs. inte heller två elevskyddsombud kan hindra övriga deltagare från att fatta beslut. Så länge som det endast är elevskyddsombud som är emot ett förslag har de alltså inte möjlighet att stoppa ett beslut i frågan. En annan begränsning i elevskyddsombudens deltagande ligger, liksom tidigare, i att de inte har rätt att ta del av hemlig information om sådan behandlas inom skyddskommittén. Fjärde stycket: Detta nya stycke hänger samman med förslagen om studerandeskyddsombud i kapitel 4. Här erinras endast om att särskilda regler gäller för studerandeskyddsombudens deltagande i skyddskommittén. Femte stycket: Här föreslås en ny bestämmelse som anknyter till förslaget om alternativa samverkansorgan i 6 kap. 9 a § AML. Bestämmelserna om skyddskommitténs sammanträden skall för alternativa samverkansorgan endast gälla i fråga om samverkans- organets behandling av frågor som annars ankommer på skydds- kommittén. Av detta följer att även ett sådant samverkansorgan bör behandla frågor som annars sköts av skyddskommittén minst en gång . Det föreslagna undantaget i femte stycket blir relevant i de fall samverkansorganet har sammanträden om helt andra frågor än sådana som ankommer på en skydds- kommitté. Vid sådana sammanträden behöver nämligen inte be- stämmelserna i andra och tredje styckena, som handlar om vilka som skall vara med på skyddskommittésammanträde, beaktas. För- slaget behandlas i kapitel 2, Anpassning av samverkansreglerna, avsnitt 2.6.2. Genom ändringen har även studerandeskyddsombud som är leda- mot av skyddskommitté getts möjligheten att hänskjuta tvistiga frågor till . Se avsnitt 4.7.4 under rubriken . Angående rätten att överklaga Arbetsmiljö- verkets beslut hänvisas till kommentaren till 9 kap. 3 § AML. Enligt förslaget skall i förekommande fall även elevskyddsombud och studerandeskyddsombud kontaktas vid förrättning på arbets- ställe. Det räcker att någon av dessa kontaktas. Paragrafen har kompletterats med ett femte stycke som gör en del av föreskrifter dispositiva. Bestämmelserna motsvarar de lösningar som lagts fram i fråga om 3 kap. 2 a § AML. Även här lämnas alltså ett förslag med EG-spärr och ett alternativ där de berörda föreskrifterna i stället får föras över i kollektivavtal. En skillnad är att föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete också genomför bildskärmsdirektivets artiklar 3, 6 och 8. EG-spärren avseende föreskrifterna måste därför omfatta även dessa bestämmelser. Båda lösningarna innebär att det är föreskrifter som Arbets- miljöverket har meddelat om systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering som får ersättas av kollektivavtal. Det skall också framgå av föreskrifterna i fråga att de är dispositiva. Dispositivite- ten omfattar föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete samt om arbetsanpassning och rehabilitering med undantag av 12 §. För en närmare diskussion i frågan om omfattningen av dispositiviteten hänvisas till avsnitt 5.3, Vilka bestämmelser omfattas av uppdraget? föreskrifter om arbetsanpassning och rehabi- litering torde inte genomföra något EG-direktiv. För det fall alter- nativet med EG-spärr införs kan parterna alltså avtala bort dessa föreskrifter utan att beakta direktiven. I övrigt hänvisas i tillämpliga delar till vad som sagts i kommen- taren till 3 kap. 2 a § AML och till kapitel 5. Bemyndigandet att utfärda verkställighetsföreskrifter om elevers och studerandes medverkan i arbetsmiljöarbetet utvidgas till ett mera generellt bemyndigande. Detta innebär exempelvis att verk- ställighetsföreskrifter kan utfärdas även beträffande de yngre elevernas deltagande i arbetsmiljöarbetet samt om utbildning och information till elevskyddsombud och studerandeskyddsombud. Däremot får föreskrifter inte meddelas i fråga om sättet att utse elevskyddsombud och studerandeskyddsombud. Detta bestäms av eleverna och de studerande själva. Även , eller den nya myndigheten för vuxnas lärande5, skall omfattas av bemyndigandet. Förslaget behandlas i avsnitt 4.7.6, Frågor om utbildning samt bemyndigande att utfärda föreskrifter. 5 För det fall förslaget om en ny myndighet för vuxnas lärande genomförs (se delrapport från , U 2005:04, ) bör Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning i författningsförslaget ersättas av den nya myndigheten för vuxnas lärande. 2002:05, Personliga assistenters arbets- miljö, 2002:10, Skolans arbetsmiljö – resultat av en enkätundersökning och högskola – en kartlägg- ning av studenternas medverkan i arbetsmiljöarbetet på landets universitet och högskolor, , Upp till 18 – fakta om barn och ungdom, rapport , Vill man gå på toa ligger man illa till – Om arbetsmiljön i skolan, rapport , Liten blir stor , Båda är bäst, typ , Vem bryr sig? , och , , Barn som skadats i förskola och som behandlats vid , rapport nr 117, 2002 Delrapport från (U2005:04) , En ny myndighet för vuxnas lärande Ds 1989:5, Elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet, m.m., Arbets- marknadsdepartementet Ds 2005:33, Vuxenutbildningslag, Utbildnings- och kulturdeparte- mentet , , LO, Avtal 2004 – Arbetsmiljö, rapport , och , , Arbetsmiljölagen, Kommentarer och författningar. (benämns i betänkandet kommentar till arbets- miljölagen) KOM(2004) 62 slutlig, om den praktiska tillämpningen av bestämmelserna i direktivet om hälsa och säkerhet i arbetet (ramdirektivet) och bildskärmsdirektivet m.m. , Personliga assistenters arbetssituation, , Avtalsrörelsen och lönebildningen 2004 Promemorian Undersökning om tillämpningen av avtalet Sam- verkan för utveckling, utförd av en partssammansatt grupp på uppdrag av de centrala parterna, Proposition 1912:104, Förslag till lag om arbetarskydd Proposition 1963:126, Förslag till lag om ändring i arbetarskydds- lagen Proposition 1970:150, Förslag till lag om arbetstid m.m. i husligt arbete Proposition 1976/77:149, Arbetsmiljölag m.m. Proposition 1979/80:80, Följdlagstiftning till den nya sekretesslagen Proposition 1989/90:61, Elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet Proposition 1990/91:140, Arbetsmiljö och rehabilitering Proposition 1993/94:186, Ändringar i arbetsmiljölagen Proposition 1997/98:6, Förskoleklass och andra skollagsfrågor Proposition 1999/2000:98, Förnyad arbetsmarknadspolitik för del- aktighet och tillväxt Proposition 2001/02:14, Hälsa, lärande och trygghet