sou · GUB34 · 2007-01-01 00:00:00 — I den här undersökningen blev vi varse att detta slags stora partnerskap också hade bildats på länsnivå som ett slags referensgrupper till Mål 2 södra som omfattar kommuner i fem olika län. Deltagarna i dessa stora partnerskap definieras av de be- rörda länsstyrelserna. Det har tidigare gjorts flera utvärderingar av olika EU-program och de svenska regionala tillväxtprogrammen där frågor om partnerskap ingår. Någon samlad beskrivning där olika varianter av partnerskap jämförs har dock inte gjorts. De flesta kartläggningar, analyser och utvärderingar inom områden som täcks av strukturfonder och andra näraliggande program baseras på intervjuer, läsning och i vissa fall enkäter till deltagare. Det material som finns är varken tillräckligt utförligt eller tillräckligt fokuserat på just frågan om partnerskapet som organisationsform för att räcka till som under- lag för en samlad beskrivning och bedömning. I samråd med kommittén har vi därför kommit fram till att det var nödvändigt att göra en ganska bred enkätundersökning till le- damöter i olika partnerskap. Att skicka en enkät till samtliga delta- gare i olika partnerskap skulle i och för sig vara tekniskt möjligt, men ett onödigt stort arbete. Att göra ett statistiskt stickprov skulle i realiteten bli ett nästan lika stort jobb eftersom det inte finns några lätt åtkomliga samlade förteckningar av personer som ingår i partnerskap. Vi valde därför att göra en totalundersökning inom vissa delar av landet. Geografi och strukturfondsprogram valdes som urvalsgrund. Följande områden valdes: Mål 1 Norra, som täcker och Västerbotten10. Mål 2 Västra som täcker delar av , och län Mål 3 sydöstra regionen som täcker , , och . Tanken var att rikta sig till alla slags partnerskap av de slag som nämndes ovan och som var verksamma inom dessa regioner (exklu- sive Interreg). Drygt 50 partnerskap identifierades i dessa delar av landet. Det går dock inte att ange exakt hur stor andel av alla lan- dets partnerskap som vi därmed fångat in i undersökningen. En hygglig gissning kan vara en dryg tredjedel. Vi samlade in listor på deltagare i de olika grupperna från flera olika håll – , , , berörda länsstyrelser och självstyrelseorgan, länsarbetsnämnder samt nät- verket för Leader +. Detta arbete visade sig vara besvärligare än man skulle kunna tro. Vi lyckades inte få tag i alla listor (bl.a. inom Leader) och även i de fall vi fick listor var det ibland med förbehål- let att de kanske inte var helt hållna à jour. Något som senare vi- sade sig besannas. Eftersom vi använde oss av enkätverktyget Surveygenerator11 förutsattes tillgång till e-postadress, vilket inte heller fanns angivet på alla listor. Sammanlagt identifierades drygt 50 olika partnerskap. Från bör- jan fanns ungefär 1 500 namn. Efter att ha tagit bort dubbletter, d.v.s. personer som ingick i flera partnerskap och alltså fanns på flera listor, samt personer som inte hade e-post eller där vi inte lyckade hitta en e-postadress återstod 1 050 namn med e-post- adress. 10Av misstag gick dock enkäten också ut till ledamöterna i övervakningskommittén för Mål 1 Södra (, samt vissa kommuner i , och ). 11 Information om detta verktyg finns på www. Det första enkätutskicket med ca 1 050 adresser gjordes . Enkäten återfinns i bilaga. Vi fick närmare 200 enkäter i retur p.g.a. fel e-postadress. Dessa utreddes så gott det gick och det visade sig möjligt för drygt hälften att hitta felet i e- postadressen eller genom ett telefonsamtal få tag i en annan, kor- rekt adress. Ungefär 70 personer i den ursprungliga listan kom dock aldrig att nås av enkäten. Sammanlagt nåddes alltså 980 per- soner. En påminnelse gick ut till dem som inte svarat eller påbörjat en- käten, men avbrutit, . Under senare delen av augusti gick ett nytt utskick till dem som inte svarat, men med en vädjan om att de skulle hjälpa till med att mycket kort ange orsaken till att de inte svarat. Vi angav några alternativ. 140 personer hörde av sig. Ungefär 60 av dessa angav att deras delta- gande i partnerskapets arbete varit så begränsat att de inte kunde bidra med några övervägda svar. 30 hänvisade till allmän tidsbrist och nästan lika många menade att de inte ingick i något partner- skap, trots att de uppenbarligen funnits på våra listor. Resterande 20 svar gav andra eller blandade motiv. Det senare tål att begrun- das. Uppenbarligen uppfattas en del av de sammanslutningar som här har betecknats som partnerskap som någonting annat. Man kan lätt föreställa sig att det finns personer som deltagit i en eller ett par sammankomster av typen stora partnerskap som snarare sett detta deltagande som en konferens, ett seminarium eller ett sam- rådsmöte vilket som helst. De flesta av dem som svarat att de inte ansåg att de ingick i något partnerskap hörde till denna kategori. 560 personer besvarade samtliga av enkätens frågor. Därtill kommer 40 som inte riktigt kom till slutet. Enkätens första frågor har alltså en lite högre svarsfrekvens än de sista. Enkäten hade 17 frågor, varav fyra som innehöll flera påståenden att ta ställning till och alltså krävde viss eftertanke. Därtill kom fyra avslutande öppna frågor för den som ville ge kompletterande upplysningar. Vi fick ett förbluffande högt gensvar på de öppna frågorna. Det blev mer än 100 sidor i utskrivet skick! Enkätinstrumentet noterar när inter- vjupersonen börjar och avslutar ifyllandet. Det går alltså att exakt ange hur detta tog. Det blev i genomsnitt något . Enkäten återfinns som bilaga till denna rapport. När det gäller själva enkäten innehåller den element både av ren kartläggande och av analytisk karaktär. Beskrivning av de olika partnerskapen Den kartläggande delen går ut på att ta reda på ett antal fakta om de personer som deltar i de studerade partnerskapen. Dessa deltagare beskrivs dels utifrån några få grundläggande personlighetsvariabler (ålder och kön) dels utifrån sin roll i partnerskapet, vilka organisa- tioner eller samhällssektorer de representerar samt vilken roll eller funktion de har inom dessa. Följande svarsalternativ för de två se- nare variablerna angavs i enkäten. Jag företräder i första hand Högskola, forskning och näraliggande organ Kommun eller landsting (inkl. självstyrelseorgan) Ideell sektor eller viss aspekt, såsom miljö, jämställdhet Politiker på heltid eller merparten av arbetstiden Tjänsteman i offentlig sektor (inkl i huvudsak offentligt finansierade utvecklingsorgan såsom , teknikcentra o dyl samt högskola och näraliggande verksamhet) Tjänsteman/ombudsman i intresseorganisation, näringslivsorganisation eller liknande Förtroendevald eller medlem i en intresseorganisation Redan den rena beskrivningen av partnerskapens sammansättning ger flera analysmöjligheter. Analysen kan ta sin startpunkt i flera av de olika variablerna. Man kan ställa frågan utifrån partnerskapstill- hörighet (hur ser partnerskapen ut med avseende på organisation och roll), organisations- eller sektortillhörighet (i vilka partnerskap finner man företrädare för de olika sektorerna) eller roll och funk- tionstillhörighet (i vilka partnerskap finner man aktörer med olika roller). Kapitel 3, 4 och 5 handlar om detta. Den tyngsta delen av undersökningen består av fem frågor med vardera sex till åtta olika påståenden att ta ställning till längs en femgradig skala. Härigenom erhålls en bild av de uppfattningar och preferenser som de deltagare som svarat har med avseende på föl- jande områden: Partnerskapen roll, ansvar och funktionssätt i stort Den egna rollen i partnerskapet Andras roller i partnerskapen Framtid avseende partnerskapens roll och inriktning Därutöver fanns utrymme för öppna svar med avseende på fråge- området i allmännhet, på skillnader mellan olika slags partnerskap (för dem som har erfarenhet av olika partnerskap) samt på sam- bandet mellan EU-partnerskap och andra partnerskap. I nästa steg delas svaren på dessa frågor upp på olika partnerskap, på vilka organisationer som deltagarna kommer ifrån samt vilken funktion eller roll dessa har. Även samband mellan svaren och de andra personvariablerna har undersökts. Schematiskt ser tankemo- dellen ut som figuren nedan. Typ av partner- skap som personen kommer ifrån Organisation som personen kommer ifrån Roll eller funk- tion som personen har Uppfattningar om hur partner- skapet fungerar, bra och dåligt, önskemål för framtiden mm Hypotesen är således att det finns skillnader mellan partnerskapen – vilket naturligtvis är meningen – men också att uppfattningar om partnerskapen och arbetet där påverkas av varifrån deltagaren kommer och vilken roll eller funktion vederbörande har. Också andra variabler som ålder, kön och tidigare erfarenhet kan spela in och har också undersökts. Kapitlen 6 till 9 handlar om detta. Denna rapport är i första hand en redovsning av en enkät, men i det avslutande kapitel 11 görs en personlig syntes utgående från resul- taten av denna enkät samt andra uppgifter och erfarenheter från partnerskapsarbete i . 3 Partnerskap i enkäten Som nämnts inledningsvis är det många av deltagarna i partnerskap som är med i flera sådana. Eftersom ett syfte med enkäten var att jämföra olika slags partnerskap med varandra ombads respondenter som deltar (eller deltagit) i flera partnerskap besvara enkätens frå- gor med utgångspunkt i ett och endast ett av dessa. 3.1Sju olika partnerskap har studerats De svarande har valt att utgå från följande partnerskap. Regionalt partnerskap för Växtkraft Mål 3 Regionalt partnerskap för tillväxtprogram (RTP) "Stort partnerskap" kopplat till strukturfondsprogram Diagrammet nedan visar tydligare fördelningen av svaren. Skalan avser angivna svar. Figur 3:1 Antalet respondenter uppdelat på partnerskap Som framgår utgörs nästan en tredjedel av respondenterna av personer som sitter i RTP-partnerskap (177 svar). Också från le- damöter i ÖK och Mål 3 har vi fått mer än 100 svar. De partnerskap där vi inte har så många svar är strukturfondsdelegation, regionalt kompetensråd samt stort partnerskap kopplat till struktur- fondsprogram, i det här fallet Mål 2 Södra. Svarsfördelningen mot- svarade idelvis men inte helt fördelningen i utskicket. Det var rela- tivt sätt färre personer i regionala kompetensråd, LAG-grupper och strukturfondsdelegationer som fick enkäten, vilket förklarar de färre svaren. Värt att notera är dock att vi hade fler namn från kompetensråd än från strukturfondsdelegationer i de ursprungliga listorna. Här kan man ana att vissa deltagare i kompetensråden av- stått, troligen därför att de inte riktigt känt igen dessa grupper som partnerskap. Dessa ses nog mer som tämligen traditionella samver- kansgrupper mellan myndigheter och i viss mån parterna på arbets- marknaden. Den största avvikelsen gäller de stora partnerskapen kopplade till strukturfondsprogrammet Mål 2 Södra. Där fanns många namn i de ursprungliga listorna. Det förefaller dock som om personerna i dessa grupper antingen har föredragit att svara i egen- skap av deltagare i RTP – vilket många också är – eller att de avstått om de upplevt sitt deltagande som mer perifert. Den fråga som vi avslutningsvis ställde till personer som inte be- svarat enkäten visade också att många som hämtats från dessa listor inte ansåg att de deltog i något partnerskap eller att de hade så ringa erfarenhet att de inte hade möjlighet att besvara enkäten. Vi har ju också givit respondenterna möjlighet att i sina svar utgå från andra partnerskap än de utpekade. Ca 40 personer valde detta svar. En del av dessa svar pekar ut andra partnerskap, såsom EQUAL, Interreg, VINNVÄXT, Innovativa åtgärder, Mål 2 öarna, Mål 2 , medan andra svar mer pekar på att respondenten är tvek- sam inför sin roll som ledamot i partnerskap överhuvudtaget. Han/hon jobbar i administrativa funktioner, är knuten till kommu- nalförbund, deltar i ett projekt eller dyl. Troligen hör en del av de personer som endast svarat på några av formulärets frågor och se- dan avbrutit, till någon av de senare kategorierna. Antalet svar från de tre valda delarna av landet är, som sagts, tämligen lika. Däremot ser mixen av partnerskap något olika ut. Det västra och det sydöstra urvalet är ganska lika i sin samman- sättning. Urvalet i norr skiljer sig mer från de andra regionerna. De part- nerskap som fått flest svar i norr anges först. Figur 3:2 Respondenternas fördelning på partnerskap för norra Anledningen till att det kommit in så många svar från övervak- ningskommittéer i norr beror, som nämnts tidigare, på att leda- möter i två övervakningskommittéer i norra fått enkäten. Att det är färre från Mål 3 är inte så konstigt eftersom Mål 3 ingår i Mål 1 i norr. Däremot finns det delgrupper för mål 3 i norr som Här har å andra sidan ledamöter i de regionala kom- petensråden svarat mer än i de övriga regionerna. Det är allmänt omvittnat att de regionala kompetensråden fungerar väldigt olika inom olika län. Den höga svarsfrekvensen i de två nordligaste länen kan tyda på att dessa har mer engagerade ledamöter än i de andra undersökta regionerna. Det finns inga LAG-grupper i norr. Eftersom det är så stora skillnader i mixen av partnerskap mellan de tre regionerna kommer vi i fortsättningen inte studera om det finns några systematiska skillnader som skulle kunna förklaras av geografin. Sådana eventuella skillnader kan mer troligt tillskrivas andra faktorer än geografin. Exempelvis är medelåldern något lägre i norr och andelen kvinnor något högre. Detta kan dock lika gärna bero på att det i norr ingår relativt sett fler personer från ÖK där åldern är något lägre och kvinnorepresentationen något högre. Av dem som svarat var män och kvinnor. Fördelningen mellan män och kvinnor i de olika grupperna är tämligen lika. Det finns relativt sett något fler kvinnor inom övervakningskommitté- erna och LAG-grupperna och färre kvinnor inom Mål 3 och de stora partnerskapen. Figur 3:3 Könsfördelning inom olika partnerskap (procent) I figur 3:4 ser vi fördelningen mellan kvinnor och män fördelat på de olika organisationer eller sektorer som finns företrädda i part- nerskapet. Figuren utgår från antalet kvinnor i en stigande skala. Här har även den lilla gruppen svarande från central politisk nivå – riksdag och regering – angivits, mer som en kuriositet. Av sex som svarat var fem kvinnor! Figur 3:4 Könsfördelningen inom de organisationer eller sektorer som deltar i olika partnerskap (antal) R eg o R D H ögskola P art N äringsliv Ideell C entral m y A nnan R eg stat K om m o LT Den relativa mansdominansen är störst bland näringslivsrepresen- tanter, tätt följd av kommun och landsting. Att det finns fler kvin- nor än män i gruppen annan är svårt att förklara. Möjligen före- drar fler kvinnor än män att inte placera sig i något förutbestämt fack. Åldersfördelningen uppvisar ett förväntat mönster. Åldersgruppen mellan 50 och 60 dominerar stort. Figur 3:5 Åldersfördelningen inom de studerade partnerskapen Eftersom vi inte frågade om exakt ålder utan angav ett intervall är det inte möjligt att ange exakt genomsnittsålder, men genom visst mått av approximerande får vi i vart fall fram de relativa skillna- derna i ålder mellan olika partnerskap. Av bilden nedan framgår att övervakningskommittéer och regionala kompetensråd har en något yngre sammansättning. Genomsnittsåldern har beräknats till . Strukturfondsdelegationer och övriga partnerskap ligger högst. Figur 3:6 Genomsnittsålder (approximerad) inom olika partnerskap Å ld e r K o m p e n s Ö K R T P S to rt p s k M å l 3 A n n a t S t r u k t u r Kvinnorna är i genomsnitt betydligt yngre än männen, vilket na- turligtvis avspeglar strukturen i stort inom de sektorer varifrån ledmötena hämtas. Bilden ger också en fingervisning om hur den framtida könsfördelningen kommer att se ut. Allt eftersom män- nen försvinner av åldersskäl fylls partnerskapen (och de strukturer ur vilka partnerskapen hämtas) på av fler kvinnor. En rimlig giss- ning är att det kommer finnas fler kvinnor än män om bara genom framskrivning. Figur 3:7 Fördelning på ålder och kön inom partnerskapen B a k g ru n d frå g o r Å ld e r 3 1 -4 0 K v in n a 4 1 -5 0 5 1 -6 0 6 1 å r - Ser vi i stället på deltagarnas roller eller funktion kan konstateras att de gräsrötter som deltar samt politiker har högst genomsnitt- lig ålder. Företagare och ombudsmän och tjänstemän från intresse- organisationerna är yngst. Figur 3:8 Åldersfördelning bland deltagare med olika roll eller funktion 4 Vilka är parterna? Vilka organ är representerade i de olika partnerskapen? I enkäten ombeds intervjupersonerna dels ange vilken organisation de kom- mer från dels ange vilken roll eller funktion de har, såsom politiker eller tjänsteman. Vi börjar med organisationsvariabeln. 4.1Deltagande organisationer - en överblick Detta visas i tabell och figur nedan. I den fortsatta kartläggningen kan vi bortse från regering o riksdag eftersom antalet svar var mycket lågt.1 Först kommer en samlad bild. Företräder respektive arbetar inom Högskola, forskning och näraliggande organ Kommun eller landsting (inkl. självstyrelseorgan) Ideell sektor eller viss aspekt, såsom miljö, jämställdhet 1 Av de tio tjänstemän i som fick enkäten svarade tre Vilka är parterna? Figur 4:1 Antal personer som besvarat enkäten uppdelat på typ av organisation eller sektor Det visade sig att ca 50 personer inte ville placera in sig i något av de givna svarsalternativen. Ser man närmare på hela listan med an- nat svar som angavs kan man i vissa fall förvånas över att detta andra alternativ inte ansågs passa in bland de i förväg givna. Ca 20 svar var sådana som borde ha placerat sig i alternativet ideell sek- tor och närmare tio respondenter hade tydlig koppling. I figuren ovan skulle därför egentligen stapeln för ideell sektor vara lika hög som den för näringsliv. Det har dock inte varit tekniskt möjligt att i efterhand koda om dessa svar. 4.2Variationer mellan olika partnerskap Man kan antingen studera från vilka organisationer som de olika partnerskapen har hämtat sina ledamöter eller studera i vilka part- nerskap olika organisationer väljer att gå in – eller blir ombedda att ingå. Vi börjar med den första ingången. Vilka parter ingår i olika partnerskap? Hur ser då fördelningen av olika företrädare ut inom de olika part- nerskapen? Det framgår av diagrammen nedan. Strukturfondsdele- gationerna består främst av företrädare för kommuner, landsting och regionala statliga myndigheter. Som partnerskap betraktade har de en mycket obalanserad sammansättning om man skulle vilja gå tillbaka till de ursprungliga intentionerna i EU:s skrivningar. Vilka är parterna? Övervakningskommittérena (ÖK) har en något bredare sam- mansättning, men domineras av kommun och stat, främst företrä- dare för centrala myndigheter samt från . Mål 3 lever mer upp till ambitionen att inom sig härbärgera flera olika parter – och dessutom med en förhållandevis bred representation från flera av dessa. Särskilt har arbetsmarknadens parter en god re- presentation. LAG-grupperna kan ses som gräsrotspartnerskapen och där fin- ner man relativt sett flest personer från den sociala ekonomin och näringslivet. Men även kommuner är väl företrädda. Kommunernas företrädare dominerar i RTP och de stora partnerskapen, men finns också företrädda i de regionala kompetensråden. Här bör noteras att det är kommunala tjänstemän som sitter i kompetensråden me- dan kommunpolitiker sitter i strukturfondsdelegationerna. I kom- petensråden finns annars främst företrädare för regionala statliga myndigheter. Figur 4:2 Andel respondenter från olika organisationer/sektorer uppdelat på partnerskap Vilka är parterna? LAG inom Leader + Vilka är parterna? Vilka är parterna? I vilka partnerskap har olika organisationer valt att delta? Man kan också vända på perspektivet och fråga sig: Vilka partner- skap har tett sig särskilt intressanta för olika slags organisationer? De regionala statliga myndigheterna är de som är mest spridda och återfinns i alla slags partnerskap, särskilt Mål 3 och RTP. Även kommuner och landsting är väl spridda över flera typer av partner- skap. De andra aktörerna har profilerat sig tydligare, vilket syns tydligt i nedanstående diagram. Figur 4:3 Olika organisationers och sektorföreträdares deltagande i olika typer av partnerskap - de mest profilerade Högskola, forskning mm Vilka är parterna? De centrala statliga myndigheterna är mest koncentrerade. De finns till en dominerande del i övervakningskommittéerna. Det handlar om , , och liknande sektorsmyndigheter. I ÖK deltar också flera departementsföreträ- dare. Även högskolorna har en låg spridning på olika partnerskap och återfinns till en övervägande del inom RTP och i någon mån i de stora partnerskapen kopplade till strukturfonderna. Arbets- marknadens parter är främst representerade inom Mål 3 och RTP, men även en del inom övervakningskommittéerna. Den ideella sektorn – den sociala ekonomin – som ofta företrä- der en viss grupp eller en viss aspekt återfinns främst i de mer jord- nära Mål 3 och LAG-grupperna, men även inom övervaknings- kommittéerna. Näringslivets representanter är relativt väl spridda, men återfinns något mer inom RTP och Mål 3. Några finns också i övervaknings- kommittéer och LAG-grupper. Figur 4:4 Organisationers och sektorföreträdares deltagande i olika partnerskap - med större spridning på olika typer av partnerskap Ideell sektor eller aspekt 4.3Yrkesroll och/eller samhällsfunktion Generell bild - tjänstemännen dominerar Partnerskapen domineras av tjänstemän inom offentlig sektor. Tjänstemän eller ombudsmän inom intresseorganisationer, arbets- marknadens parter, näringslivsorganisationer liksom heltidspoliti- ker är också väl representerade medan företagare och fritidspoliti- ker eller förtroendevalda och/eller medlemmar i intresseorganisa- Vilka är parterna? tioner syns mer sällan. Figuren nedan visar resultatet i absoluta tal. De som markerat annat har inte tagits med. Figur 4:5 Antal deltagare med olika roll eller funktion, samlad bild Tjman i off sekt De olika partnerskapens sammansättning med avseende på roll/funktion Nedan visas de olika partnerskapens sammansättning med avseende på ledamöternas roll eller samhällsfunktion. Figur 4:6 Deltagare med olika roll eller funktion i strukturfonds- delegationer jämfört med totalmängden Tjman i off sekt Ombman i org Politiker, heltid Medlem i org Fritidspolitiker av ledamöterna i strukturfondsdelegationerna är politiker och lika många är offentligt anställda tjänstemän. Politi- kerna är kraftigt överrepresenterade i dessa grupper. Vilka är parterna? Figur 4:7 Deltagare med olika roll eller funktion i övervaknings- kommittéer jämfört med totalmängden. Tjman i off sekt Ombman i org Politiker, heltid Medlem i org Fritidspolitiker Övervakningskommittéernas sammansättning är ungefär som sum- man av alla partnerskap. Hälften är tjänstemän från offentlig sektor och kommer från intresseorganisationer. Politi- ker spelar en mindre framträdande roll. Värt att notera att andelen fritidspolitiker är lika stor som heltidspolitiker trots att den första kategorin är ganska begränsad. Fritidspolitikerna är något överre- presenterade i ÖK i förhållande till samtliga partnerskap. Figur 4:8 Deltagare med olika roll eller funktion i Mål 3 partner- skap jämfört med totalmängden Tjman i off sekt Ombman i org Politiker, heltid Medlem i org Fritidspolitiker I Växtkraft Mål 3 finner man relativt sett fler ombudsmän i organi- sationer och medlemmar i intresseorganisationer. I övrigt finns, som vanligt, många tjänstemän från offentlig sektor. Här finns nästan inga politiker. Vilka är parterna? Figur 4:9 Deltagare med olika roll eller funktion i LAG-grupper jämfört med totalmängden Tjman i off sekt Ombman i org Politiker, heltid Medlem i org Fritidspolitiker I LAG-grupperna framträder gräsrötterna mycket tydligt. Här finns relativt sett många fritidspolitiker, företagare och medlemmar i in- tresseorganisationer. Även om tjänstemän i offentlig sektor utgör den största andelen är dessa inte alls lika dominerande.