sou · GUB365 · 2007-01-01 00:00:00 — bör särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situa- tion. Nämnden bör också beakta att barn som bevittnat våld eller skall vid be- hov ge stöd och hjälp till den som utsatts för brott samt till dennes anhöriga. Nämnden skall härvid ge stöd och hjälp till kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstå- ende. Barn som upplevt våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och socialnämnden skall vid behov ge dem stöd och hjälp. andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. 1Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Regeringen konstaterar i direktiven till utredningen (Dir. 2005:32) att mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och ett hot mot kvinnors hälsa, välbefinnande och liv. Mäns våld mot kvinnor berör ett antal myndigheter och kommunernas socialtjänst är en viktig aktör för dessa kvinnor. Enligt socialtjänstlagen har kommunerna ansvaret för att våldsutsatta kvinnor får stöd. Ett an- tal rapporter har dock påvisat brister i detta stöd. Visserligen är en positiv utveckling synlig, men en rad problem tycks kvarstå. Bland annat förefaller stödinsatserna variera mellan kommunerna och våldsutsatta kvinnor med funktionshinder eller missbruksproblem har svårt att få ett adekvat stöd. Även insatserna för kvinnor och flickor med utländsk bakgrund behöver enligt uppgift stärkas. Mot denna bakgrund tillsattes en särskild utredare för att göra en över- syn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Enligt direktiven ska utredaren kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut och i vilken omfattning utsatta kvinnor får hjälp. Utredaren ska också analysera vad kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen innefattar. Med utgångspunkt i dessa analy- ser ska utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det ska motsvara kommunernas ansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem, kvin- nor med funktionshinder samt kvinnor och flickor med utländsk bakgrund ska särskilt beaktas. Den problematik som är förknippad med att ha skyddade personuppgifter för våldsutsatta kvinnor och deras barn som har kontakt med ska också uppmärk- sammas. Utredaren ska också beakta de behov av stöd och hjälp som barn och unga har som bevittnat våld mellan närstående vuxna. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund För att genomföra uppdraget har vi använt oss av flera metoder. Ett stort antal intervjuer har genomförts: Vi har träffat eller på annat sätt haft kontakt med ett flertal frivilligorganisationer som repre- senterar och arbetar med målgrupperna för uppdraget – våldsut- satta kvinnor generellt, barn som upplevt våld mellan närstående vuxna, kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med funktions- hinder och kvinnor med utländsk bakgrund. Vi har även träffat ett par kvinnor som lever/har levt med skyddade personuppgifter. Verksamheter som arbetar med männen som utövar våld har ägnats visst utrymme. Vi har också talat med företrädare för ett antal cen- trala myndigheter som berörs av området. I enlighet med direkti- ven har vi fört samtal med andra utredningar och med myndigheter kring ett antal arbeten som pågår/pågått med bäring på området. Vi har besökt ett antal kommuner och där fått tillfälle att träffa såväl chefer som handläggare inom . Vi har också , i samarbete med Kom- muner och Landsting, anordnat s.k. hearings. Vid dessa har chefer från individ- och familjeomsorg eller motsvarande i ett antal kommuner deltagit. Vi har dessutom besökt ett antal kommunala verksamheter som arbetar specifikt med våldsutsatta kvinnor och deras barn. I bilaga 2 finns en sammanställning av samtliga aktörer vi har träffat. En studie om kommunernas handlingsplaner om våld mot kvin- nor har genomförts inom ramen för utredningen. Telefonintervjuer gjordes med sammanlagt 30 personer (såväl chefer som handläg- gare) fördelat på tolv kommuner. Syftet var att ta reda på hur handlingsplanerna används i praktiken – om de utgör ett stöd i ar- betet med våldsutsatta kvinnor eller inte. Såväl i denna studie som i våra andra kontakter med kommuner har vi försökt fånga in kom- muner med olika förutsättningar. Vi har här haft god hjälp av Kommuners och Landstings kommungruppsindelning. Vi har också eftersträvat en viss geografisk spridning. En undersökning av socialjourernas kontakter med och insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn har genomförts. En enkät skickades ut till det 40-tal kommuner som har någon form av strukturerad socialjour, enligt en adresslista från Socialstyrelsen.TPTF1FTPT 1P P Ett antal av dessa socialjourer bistår flera kommuner. Antalet kommuner som har funk- tionen av jourberedskap är också betydligt större, exempelvis i form av att någon har beredskap i hemmet etc. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Socialjourerna svarade så gott som mangrant, bortfallet utgörs en- dast av en socialjour. Vi har också ställt några frågor till landets kvinnojourer om deras relation till kommunerna. ROKS (Riksor- ganisationen för kvinnojourer och tjejjourer i ) och SKR () var till stor hjälp i distribu- tionen av dessa frågor. publicerade en kartlägg- ning av hemlösheten i , baserad på enkäter till ett stort antal myndigheter och organisationer, däribland kvinnojourer. Socialsty- relsen har efter vår förfrågan utfört ett antal statistiska körningar av dessa data, med relevans för utredningens arbete. Vi har efter övervägande inte gått ut med en enkät till landets alla 290 kommuner med frågor om insatser för våldsut- satta kvinnor och deras barn. Skälen till detta är flera. Det är få kommuner som överhuvudtaget för statistik beträffande sina insat- ser för denna målgrupp. Någon korrekt kvantitativ bild av insat- serna – det vill säga omfattningen av insatserna i siffror – är därför hart när omöjlig att få. En kartläggning av i vilken omfattning våldsutsatta kvinnor får hjälp i en mer kvalitativ bemärkelse – vilka insatser som görs, hur kontakterna ser ut, vilka svårigheter som finns, hur långt stödet sträcker sig m.m. – låter sig däremot göras. Genom de många och ganska djupgående samtal vi fört med en mängd aktörer och kommuner har vi fått en god bild av vad som görs. Det finns också en rad befintliga kartläggningar av de insatser som görs för våldsutsatta kvinnor. Länsstyrelserna inventerar mer eller mindre regelbundet detta arbete: hur många kommuner i re- spektive län som erbjuder olika typer av insatser, hur många kom- muner som har samverkansgrupper, hur många kommuner som har tagit fram informationsmaterial, hur beredskapen ser ut efter kon- torstid, m.m. Det finns även ett antal kartläggningar, inventeringar och uppföljningar gjorda av andra myndigheter, forskare m.fl. vil- ket är ytterligare skäl till varför vi inte funnit det nödvändigt med en enkätundersökning. Vi har haft tillgång till rapporter om kommunernas insatser be- träffande våld mot kvinnor från samtliga länsstyrelser och därmed län. Tilläggas kan dock att de är av olika datum – en del länsstyrel- ser har relativt publicerat inventeringar, medan andra har på nacken. Även andra dokument från länsstyrelserna har kommit oss tillhanda, exempelvis rapporter över verksamhetstillsy- ner på området. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Som underlag till utredningen har vi också haft tillgång till de 206 kommunala handlingsplaner om våld mot kvinnor som samlats in av och länsstyrelserna. Dessa handlingsplaner behöver nu nödvändigtvis inte vara ett bra mått på vad som faktiskt görs. Men de kan vara ett mått på intentioner, om man har upp- märksammat vissa områden m.m. – kort sagt, hur man tänker sig arbetet med våldsutsatta kvinnor och deras barn och hur man upp- fattar sitt ansvar. I den bemärkelsen har de utgjort ett värdefullt material för oss. Vi har deltagit vid ett antal konferenser och temadagar, dels som åhörare (exempelvis en utbildningsdag om mäns våld mot kvinnor med missbruksproblem anordnad av i samarbete med ), dels som mer aktiva deltagare: I olika sammanhang har vi varit inbjuda för att berätta om utred- ningen, och har vi också kunnat inhämta värde- fulla synpunkter från övriga deltagare (exempelvis ett nätverksse- minarium där verksamheter som arbetar med barn som upplevt våld mellan närstående vuxna deltog samt en konferens för ordföran- dena i de kvinnojourer som är knutna till SKR). Sist men inte minst har vi tagit del av en stor mängd litteratur på området – tidigare utredningar, forskning, rapporter från myndig- heter m.m. Litteratur publicerad efter har inte kunnat beaktas i utredningen. Det har varit nödvändigt för oss att avgränsa arbetet – mäns våld mot kvinnor är ett stort och komplext område, inte minst med de grupper som vi enligt direktiven särskilt ska beakta. i sig är heller inget lätt område att överblicka, med skiftande sätt att organisera, och att ofta omorganisera, sig. Traditionellt brukar so- cialtjänsten delas in i två huvudområden; individ och familjeomsor- gen samt vård och omsorg om äldre och funktionshindrade. Sätten att organisera dessa verksamheter varierar mellan kommunerna, bl.a. till följd av deras olika befolkningsstorlekar.TPTF2FTPT I utredningen koncentrerar vi oss i huvudsak på det arbete som faller inom ramen för individ- och familjeomsorg, IFO. kan komma i kontakt med våldsutsatta kvinnor på många sätt: Vid behov av ekonomiskt bistånd, i samband med 2P P (2003a). Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund missbruksproblem, i kontakter gällande barnen etc. är det känt att kontakterna har sin grund i det våld kvinnan utsatts för, men ofta är det mindre uppenbart. Hur kontakterna än ser ut, är det individ- och familjeomsorg som i huvudsak be- rörs. ser olika ut – indelningen kan följa lag- stiftningen eller målgrupper och skilja på myndighetsutövning re- spektive öppenverksamhet, beställare och utförare. Det finns också allt fler exempel på olika former av samgående med andra verksam- heter, från samlokalisering och samverkan till integrerad verksam- het med gemensam budget.TPTF3FTPT Oavsett dessa olikheter i organisering, är det individ- och familjeomsorgen som har till sin uppgift att i olika former stödja, hjälpa och skydda utsatta grupper i samhället. Detta görs genom insatser så som exempelvis råd, stöd och moti- vation, vård och behandling och ekonomiskt bidrag.TPTF4FTPT Även familje- rätten tillhör detta område – det är också en verksamhet inom IFO som våldsutsatta kvinnor ofta kommer i kontakt med. Mäns våld mot kvinnor behöver också sin avgränsning. Vi har valt att avgränsa oss till det våld som män utövar mot kvinnor i nära relationer, dvs. våld av en partner eller före detta partner (se vidare avsnitt 3.1). På de närmaste följande sidorna redovisas tidigare utredningar inom området samt något om hur frågan om mäns våld mot kvin- nor uppmärksammats internationellt. I kapitel två redogörs för so- cialtjänstens ansvar för våldsutsatta kvinnor och deras barn utifrån socialtjänstlagen. Här beskrivs också hur 5 kap. 11 § SoL har ut- vecklas samt några problem i anknytning till denna paragraf. Där- efter följer ett kapitel om våldets omfattning och karakteristika; dels generellt, dels för de grupper av kvinnor vi särskilt ska upp- märksamma. Även situationen för barnen beskrivs. Tonvikten i dessa beskrivningar ligger på det som kan ha bäring på socialtjäns- tens insatser. I kapitel fyra skildras, analyseras och problematiseras ett antal av insatser för våldsutsatta kvinnor. I det därpå följande kapitlet beskrivs insatser för barn som upplever våld i nära relationer. I kapitel sex skildras olika aspekter av samverkan kring mäns våld mot kvinnor, därefter beskrivs några utvecklings- 3P P (2006a). 4P P (2003a). Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund Kapitel åtta innehåller utredningens förslag. Betänkan- dets slutkapitel utgörs av olika konsekvensanalyser. 1.3Tidigare utredningar och propositioner Ett flertal tidigare utredningar har mer eller mindre bäring på soci- altjänstens insatser för våldsutsatta kvinnor och deras barn. Ett antal av dessa presenteras kort nedan. 1993 tillsatte dåvarande statsrådet den s.k. . Kommissionen skulle utifrån de utsatta kvinnornas situation göra en översyn av frågor som rör våld mot kvinnor och föreslå åtgärder för att motverka sådant våld. En av kommissionens uppgifter var att närmare studera de sociala myn- digheternas erfarenheter och handläggning av frågor som rör våld mot kvinnor. Utredningen nämner i sitt slutbetänkande Kvinnofrid en rad av insatser för dessa kvinnor: Ekonomiskt bistånd, hjälp med att erhålla skyddat boende, rådgivande och stödjande samtal, förordnande av en kontaktperson, förmedling av kontakter med andra myndigheter och frivilligorganisationer, hjälp med att söka efter ny bostad, kontakter med polismyndigheter och övriga rättsväsendet vid polisanmälan, samt insatser för eventuella Utredningen påtalar en rad brister i in- satser för dessa kvinnor. De handläggande tjänstemännen upp- märksammar inte alltid våldet och personal kan känna osäkerhet om hur dessa ärenden ska hanteras. Tidsbrist och bristande resurser försvårade för personalen att prioritera arbetet med kvinnorna. Enligt utredningen leder också enskilda socialsek- reterares olika värderingar beträffande orsakerna till våldet till bristande enhetlighet i handläggningen. Utredningen pekar också på att det framför allt är en viss grupp våldsutsatta kvinnor som möter – de som tidigare kommit i kontakt med soci- altjänsten av olika anledningar. avlämnade sitt slutbetänkande . Betänkandet följdes 1998 av propositionen Kvinnofrid.TPTF6FTPT Regeringen föreslår här att socialtjänstlagen kompletteras med en ny bestämmelse om att socialnämnden bör verka för att kvinnor 5P P SOU 1995:60. Ett delbetänkande avlämnades Ett centrum för kvinnor som våldtagits och misshandlats (SOU 1994:56). 6P P Prop. 1997/98:55. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp i hem- met får stöd och hjälp att förändra sin situation. gavs i uppdrag att utarbeta allmänna råd för med an- ledning av den nya bestämmelsen. Myndigheten fick också i upp- drag att leda ett utvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor för att främja och stödja kompetensuppbyggnad och metodutveckling inom och hälso- och sjukvården. En mängd myndig- hetsgemensamma uppdrag utfärdades också till ett antal myndig- heter, bl.a. ett uppdrag om fortbildning av personal inom rättsvä- sendet, och hälso- och sjukvården. 1998 överlämnade sitt betänkande Brottsoffer: Vad har gjorts? Vad bör göras?TPTF7FTPT Här föreslås bl.a. att det införs en särskild bestämmelse i socialtjänstlagen om socialnämn- dens ansvar för brottsoffer. Utredningen anser också att vissa av de myndighetsuppdrag som föreslogs i propositionen Kvinnofrid ut- vidgas så att de även innefattar mer allmänna frågor om brottsoffer, exempelvis utvecklingsarbete i frågor om våld mot kvinnor. Man föreslår också att utarbetar handlings- program och rutiner för omhändertagandet av brottsoffer. Utred- ningen uppmärksammar att erhållet skadestånd på grund av brott kan påverka rätten till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen och man menar att denna fråga måste utredas vidare. 2001 överlämnade regeringen propositionen Stöd till brottsoffer till riskdagen.TPTF8FTPT I och med denna kompletteras socialtjänstlagen så att socialnämndens ansvar omfattar alla brottsoffer. överlämnade delbetänkan- det Nationell handlingsplan mot våld i nära relationer.TPTF9FTPT I betänkan- det lyfter man bl.a. fram behovet av att strukturera och samordna samhällets olika insatser mot våld i nära relationer. Utredningen föreslår en handlingsplan mot våld i nära relationer och att en sär- skild samordnare tillsätts för att genomföra och följa upp planen. När det gäller organisation och handläggningsrutiner belyser ut- redningen vikten av att arbetet bedrivs effektivt och långsiktigt och att det därför är viktigt att ansvaret för dessa ärenden byggs in som en naturlig del i varje berörd organisation. Arbetet med våldsutsatta kvinnor och deras barn får inte vara beroende av enstaka engage- rade personer inom en myndighet – en situation som enligt utred- ningen är vanlig. I detta sammanhang pekar utredningen på vikten 7P P SOU 1998:40. 8P P Prop. 2000/01:79. 9P P SOU 2002:71. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund av att handläggningsrutiner finns beskrivna i ett handlingsprogram eller i liknande dokument. Ovan nämnda utredning förordar också vissa sociala utveck- lingsinsatser. Man föreslår att i samråd med (numer Kommuner och Landsting) ges i uppdrag att arbeta med vissa särskilda frågor som rör våld mot när- stående, exempelvis inrättande av fler socialjourer, fler skyddade boenden och stöd till vissa grupper av kvinnor som har särskilt svårt att få stöd och skydd. Man ser också ett behov av att utveckla nya metoder för stöd till barn som upplevt våld mellan närstående vuxna. Utredningen pekar vidare på behovet av att på olika sätt förändra myndigheternas förfarande när det gäller handläggningen av skyd- dade personuppgifter. Utredningen föreslår ett nytt institut, skyd- dad folkbokföring. Det skulle medge att personer som utsätts för hot och förföljelse folkbokförs i särskild ordning med ett högre sekretesskydd än vanlig folkbokföring. Offentlighets- och sekretesskommittén har i sitt huvudbetän- kande Ny sekretesslag tagit upp för- slag om skyddad folkbokföring.TPTF10FTPT Kommittén menar att förslaget visserligen ökar sekretesskyddet inom folkbokföringen men att det är tveksamt om sekretesskyddet för de skyddade uppgifterna är tillräckligt i de fall uppgifterna hamnar utanför folkbokföringen. Kommittén föreslår att problemet i stället löses genom att sekre- tess ska gälla inom hela den offentliga förvaltningen för uppgift om enskilds adress eller hemtelefonnummer eller annan liknande upp- gift om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot, våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Vidare föreslås en bestämmelse om att sekretess gäller, inom hela den offentliga förvaltningen, för uppgift om kopplingen mellan en enskilds verkliga och fingerade identitet som hänför sig till ärende om fingerade personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Regeringen beslutade om propositionen Sekretessfrågor – Skyddade adresser m.m. som i huvudsak överens- stämmer med utredningens förslag.TPTF11FTPT I den ovan nämnda propositionen föreslås också att den s.k. två- årsregeln i sekretesslagen ändras. Enligt nu gällande lagstiftning har hälso- och sjukvården samt möjlighet att lämna upp- 10P P SOU 2003:99. 11P P Prop. 2005/06:161. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund gifter till polis och åklagare som angår misstanke om brott för vil- ket inte är föreskrivet lindrigare straff än , 14 kap. 2 § fjärde stycket sekretesslagen (1980:100). Genom propositionen föreslås att regeln ändras så att sådana uppgifter som huvudregel får lämnas utan hinder av sekretess, om det angår misstanke om brott för vil- ket det inte är stadgat lindrigare straff än fängelse eller misstanke om försök till brott för vilket det inte är stadgat lindri- gare straff än fängelse . I propositionen Personsäkerhet föreslår regeringen att en ny be- stämmelse införs i polislagen.TPTF12FTPT Av bestämmelsen framgår att sär- skilt personsäkerhetsarbete får bedrivas beträffande vittnen och andra hotade personer. I propositionen sägs att det finns flera skäl att förbättra säkerhetsarbetet beträffande allvarligt hotade och an- gripna personer. Bland de personer som anges kunna vara i behov av särskilt personsäkerhetsarbete nämns de som är utsatta för sär- skilt allvarliga hot, exempelvis hot om hedersrelaterade brott. I promemorian Ytterligare åtgärder för att motverka våld i nära relationer föreslås bl.a. att besöksförbud ska kunna avse den egna bostaden om det på grund av särskilda omständigheter finns en påtaglig risk för att den person förbudet avses gälla kom- mer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet och frid.TPTF13FTPT Man menar att kvinnan då ges en möjlighet att bo kvar i hemmet och få ett rådrum för att uppnå en separation från mannen. Vidare skriver man att detta även innebär fördelar för barnen ge- nom att dessa ges möjlighet att stanna kvar i hemmet, i stället för att vistas i en främmande miljö med risk att berövas möjlighet till skolgång och umgänge med kamrater.TPTF14FTPT I anslutning till detta för- slag resonerar man i promemorian också om ersättningsbostad för den som delges ett förbud att uppehålla sig i den egna bostaden. Man menar att utgångspunkten bör vara att det ska ankomma på den som förbudet avser att själv ordna sin bostadssituation. Men om detta i det enskilda fallet visar sig omöjligt ska allmänna regler om kommunernas ansvar för dem som vistas i kommunen och om bistånd enligt socialtjänstlagen träda in.TPTF15FTPT 2003 ändrades lagen (1988:688) om besöksförbud så att besöks- förbud gäller den gemensamma bostaden om det på grund av sär- skilda omständigheter finns en påtaglig risk för att den person för- 12P P Prop. 2005/06:138. 13P P Ds 2001:73. 14P P Ibid., s. 58. 15P P Ibid., s. 74. Utredningens uppdrag, arbetssätt och bakgrund budet avses gälla kommer att begå brott mot en sammanboendes liv, hälsa, frihet eller frid.TPTF16FTPT Regeringen menade att det var en allvar- lig brist att ett besöksförbud endast kunde aktualiseras i de fall parterna separerat. I propositionen framhålls även att det är oac- ceptabelt att en person ska behöva fly från sin bostad för att kunna skydda sig. Regeringen ansåg inte att det borde införas en lagbe- stämmelse om rätt till ersättningsbostad för den som har meddelats besöksförbudet. Istället föreslogs att i förordningsform införa en skyldighet för den som meddelat besöksförbudet att informera so- cialtjänsten om beslutet. Genom förordningen infördes även en be- stämmelse som innebär att de som berörs av förbudet ska informe- ras om vilket stöd som finns att få från myndigheter.TPTF17FTPT I Kommittén mot barnmisshandels betänkande Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda föreslås att psykisk misshandel av barn inkluderar att tvingas bevittna (se eller höra) våld i sin närmiljö el- ler leva i en miljö där våld eller hot om våld är ett ofta förekom- mande inslag.TPTF18FTPT I propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situa- tioner m.m. menar regeringen att ett barn som tvingas bevittna (se eller höra) våld i sin närmiljö eller leva i en miljö där våld och hot om våld förekommer ofta också kan göra att ett barn far psykiskt I promemorian Barnen i brottets skugga lämnas förslag till ett antal åtgärder som syftar till att stärka rättigheterna för och stödet till barn som bevittnar och på annat sätt drabbas av brott av och mot närstående.TPTF20FTPT Bland annat föreslås det att socialtjänstlagen för- tydligas så att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är att betrakta som brottsoffer. Man menar i och för sig att en sådan ändring inte skulle innebära någon större ändring i rättsligt hänseende, då redan har ett ansvar för att barn som riskerar att fara illa får den hjälp och det stöd som de kan behöva. Man anser emellertid att det ändå finns ett behov av att förtydliga att denna grupp barn är offer för brott. Ovan nämnda promemoria ligger till grund för propositionen Barn som bevittnat våld där det föreslås att socialtjänstlagens be- stämmelse om stöd till brottsoffer kompletteras så att det tydlig- görs att barn som bevittnar våld eller andra övergrepp av eller mot 16P P Prop. 2002/03:70. 17P P Ibid. 18P P SOU 2001:72. 19P P Prop. 2002/03:53. 20P P Ds 2004:56.