sou · GUB381 · 2007-01-01 00:00:00 — Däremot ökar röjningen produktionens värde bl.a. genom att öka mängden av och värdet på gagnvirket och att sänka avverkningskostnaderna. Det är under alla förhållanden viktigt att inse röjningsingreppets betydelse i skogsskötseln, anser SLU. Beståndsstrukturen går i väsentlig omfattning endast att påverka fram t.o.m. ungskogsfasen, medan man under den resterande delen av omloppstiden i stort är hänvisad till att förvalta vad som har åstadkommits. Röjning indelas, enligt SLU, i plantröjning och ungskogsröjning. Plantröjning ska framförallt utföras för att enkelställa plantor efter fläcksådd och är en ovanlig åtgärd i modernt skogsbruk. 2003/04:39. 2 . och Ekö, P-M: Ungskogsröjning- syfte, nytta, forskning och framtid, SLU, 2006. Röjning SOU 2006:81 172 skogsröjning är däremot en åtgärd som både forskare och praktiker är överens om har hög lönsamhet. Sådan röjning utförs i alltför liten utsträckning och måste utvecklas metodmässigt. Även Skogforsk framhåller att röjning ger bättre beståndsekonomi genom lägre avverkningskostnader och högre virkesintäkter i gallring och slutavverkning.3 Åtgärden skapar även goda möjligheter att fritt välja gallringsprogram och gallringsträd. Dessutom kan trädslagssammansättningen påverkas i hög grad vid röjningen. 10.3 Regeringen om röjning I sin skrivelse om skogspolitiken konstaterade regeringen att plant och ungskog inte röjs i tillräcklig omfattning eller med den kvalitet som behövs.4 Regeringen ansåg vidare att tidigare utvärderingar visat på ett tydligt samband mellan rådgivning och en ökad röjningsaktivitet. I skrivelsen framhöll regeringen att skogsägarna bör ta ett ökat ansvar för att bristerna i röjningsarbetet rättas till. Skogsvårdslagens krav på röjning och gallring slopades genom skogspolitiska beslut. Motivet var, enligt skrivelsen, att möjliggöra den framtida variation i skogarna som av flera skäl ansågs som angelägen. röjdes i genomsnitt 275 000 ha enligt Riksskogstaxeringen. minskade den röjda arealen kraftigt för både privata och övriga ägare till cirka 130 000 ha , en nivå som gällde under större delen av . redovisades en röjd areal på något mindre än 200 000 ha. Arealen ungskog med akut röjningsbehov ökade alltså kraftigt , enligt regeringens skrivelse. I skrivelsen konstaterades det vidare att om röjningsaktiviteten inte ökar finns det risk för att gallringar inte kommer att kunna utföras med lönsamhet . Utebliven röjning minskar dessutom möjligheterna att forma den framtida trädslagsblandningen och virkeskvaliteten och att grundlägga hänsyn till andra värden såsom natur- och kulturmiljövärden, rennäring, landskapsbild och viltbete. Röjning hör till de åtgärder som skogsägarna till största delen utför själva. Behovet av rådgivning riktad direkt till skogsägare 3 4 Skr. 2003/04:39. SOU 2006:81 Röjning 173 kring röjningsfrågor är därför stort, hävdade regeringen i sin skrivelse. Skogsnäringen arbetar på olika sätt med denna fråga. Skogsägareföreningarna planerade t.ex. regionala satsningar i samarbete med för att öka röjningsaktiviteten. I skrivelsen konstaterade regeringen att röjning och gallring är viktiga åtgärder i lövskogsskötsel och för möjligheterna att få mera äldre lövrik skog, vilket är ett av delmålen under miljökvalitetsmålet Levande skogar. Skogsägarna sparar mera lövträd efter röjning och gallring . Röjning och gallring är led i det kommersiella, konkurrensutsatta skogsbruket. Det var därför inte aktuellt att subventionera dessa åtgärder med statliga medel, ansåg regeringen i sin skrivelse. 10.4 Om röjning i 2001 I uppföljning av skogspolitiken (2001) ges en bakgrund till röjningens omfattning genom åren.5 Där skriver man bl.a. att med skogspolitik fick trakthyggesbruket och skogsodlingen sitt genomslag i hela landet. Från en nivå under 50 000 ha ökade skogsodlingen till 175 000 ha. Det var som ungskogsröjningen slog igenom som en normal skogsskötselåtgärd. Dagens skogar i åldern är resultatet av detta. och framåt röjdes också genom beredskapsverksamheten cirka 40 000 ha . Till den motormanuella röjningens framväxt bidrog, enligt 2001, förbudet mot att använda kemiska bekämpningsmedel mot lövsly som trädde 1980. Rekordnivåer Den skogspolitik som infördes innehöll flera kraftfulla medel för att höja virkesproduktionen som gett tydliga effekter i skogen, enligt 2001. nådde ungskogsröjningen rekordnivåer. Det mesta av eftersläpningen i fråga om beståndsanläggning och röjning inhämtades. Arbetet kännetecknades generellt sett av god kvalitet. utfördes återväxt- och skogsvårdsåtgärder på mer än 1,3 miljoner ha med stöd av olika statliga bidrag. Beståndsanläggning och röjning 5 , SVO:s utvärdering av skogspolitikens effekter, 2002. Röjning SOU 2006:81 174 upptog av skogsvårdsstyrelsernas direkta lagtillsyn . till mitten av var behovet av röjning relativt . Därefter ökade behovet , eftersom den allmänna övergången till trakthyggesbruk då började ge resultat i form av stora arealer ungskog. Enligt ökade behovet mest i norra och . Ökat röjningsbehov minskade behovet av röjning och låg och relativt stabilt. har röjningsbehovet återigen ökat. För perioden 20002005 bedömdes det totala röjningsbehovet, enligt 2001, till mer än 2,5 miljoner ha, vilket skulle innebära en årlig röjningsareal på över 380 000 ha. Den röjda arealen ökade stadigt . sjönk den röjda arealen dock kraftigt, för både privata och övriga ägare, till i stort sett samma arealer som och låg sedan kvar runt denna låga nivå. I samband med att skogspolitik formades minskade den röjda arealen kraftigt, enligt 2001. Den lägre röjningsaktiviteten berörde alla ägarkategorier och landsdelar. Mest uttalad var dock minskningen i inland. SOU 2006:81 Röjning 175 Figur 10.1 Röjd areal enligt glidande treårsmedelvärden6 6Observera att arealen för inte är ett treårsmedelvärde utan utgörs av värdet för enbart 2005. Värdet för ett enskilt år är osäkert p.g.a. att det underliggande stickprovet är glest. Treårsmedelvärdena är mer stabila. Värdet för enbart 2004 var 192 000 ha. Källa: Riksskogstaxeringen. har stamantalet efter röjning ökat kraftigt. Antalet kvarlämnade barrstammar har ökat något, men framförallt har antalet kvarlämnade lövstammar ökat över tiden så att det i stort sett lämnades lika många löv- som barrstammar. Flera av de remissinstanser som yttrade sig över 2001 delade uppfattningen att omfattningen av röjningarna måste öka. och och ville införa röjningsplikt om inte ökad rådgivning m.m. ger förbättrat uppfyllandet av resultat. ansåg det angeläget att rennäringens markanvändning beaktas i den föreslagna ökade röjningsaktiviteten. pekade på möjligheten att genom röjningsinsatser kunna bidra till en ökad lövträdsandel och därmed till uppfyllandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar, delmålet om förstärkt biologisk mångfald. 0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 ha Röjning SOU 2006:81 176 10.4.1 Röjningsplikten Plikt att röja täta ungskogar infördes i SVL . Dessutom kunde man få bidrag för röjning, en möjlighet som upphörde . Skogsvårdslagstiftningen, stora rådgivningsinsatser och bidragen hade enligt 2001, förmodligen stor betydelse för de ökande röjningsarealerna . Som skäl för avskaffandet av skyldigheten angav regeringen att, eftersom röjning på ett tidigt stadium fastlägger ett bestånds framtida karaktär och utveckling, skulle en reglering innebära att den önskvärda variationen i framtidens skogar begränsas.6 Bidrag och råd effektivare än lagen Vidare anfördes, enligt 2001, att det sannolikt var statliga bidrag och intensifierade rådgivning som i större utsträckning än lagstiftningen hade bidragit till den ökade röjningsaktiviteten . Departementschefen gav i propositionen uttryck för att: Dagens röjning överensstämmer med vad som oberoende av lagstiftning varit brukligt bland skogsägare i allmänhet. Likafullt kan inte minskningen i röjningsaktiviteten förklaras av ett minskande röjningsbehov, menar i 2001. Inte heller kan de statliga stöden som försvann 1985 ha påverkat förloppet. En förklaring till den minskade investeringsviljan i röjning var, enligt 2001, att skogsbruket drabbades av en djup lågkonjunktur. Det är emellertid svårare att förklara varför den därefter () följande högkonjunkturen inte avspeglas i ökad röjningsaktivitet, skriver i 2001. Lagråd ökar röjningen I s.k. tidsserieanalyser utförda vid SLU i , har antalet utskickade lagråd (tidigare råd och anvisningar) det starkaste sambandet med areal röjning . Röjningsplikten och tillsynen över denna i form av lagråd anses därför ha haft en stor betydelse för röjningsaktiviteten, enligt 2001, även 6 Prop. 1992/93:226. SOU 2006:81 Röjning 177 om det inte var enbart lagråden som var ett verksamt skogspolitiskt medel. Översiktliga skogsinventeringen (ÖSI), som visade var det fanns röjningsbehov, utgjorde också ett viktigt medel, ansåg i 2001. En av grundpelarna skogspolitik är att skogsägarna ges en större frihet under ansvar för att nå de skogspolitiska målen. För att kunna ta detta ansvar förutsattes skogsägarna höja sin kompetens bl.a. genom att skulle öka sina rådgivningsinsatser. En ökad rådgivning har dock varit svårt att uppnå med de tilldelade resurserna i kombination med ett ökat fokus på miljörådgivning som har tagit stora delar av de tillgängliga rådgivningsresurserna i anspråk, skriver i 2001. 10.5 om röjning Om röjning i de nationella sektorsmålen 2005 nationella sektorsmål uttrycks målet för röjning på följande sätt: är arealen som bedöms ha akut röjningsbehov mindre än 700 000 ha. Målet uppskattas innebära en genomsnittlig årlig röjd areal (mätt på beståndsnivå) på 390 000 ha om man röjer lika försiktigt som och cirka 345 000 ha om man återgår till en något hårdare engångsröjning på de flesta objekt. Fjärranalys långsiktigt mål När det gäller röjning så är långsiktiga verksamhetsmål att röjningsbehovet ska analyseras med hjälp av fjärranalys på av den enskilt ägda skogsmarken. Resultatet av analysen ska användas som underlag för objektsvis rådgivning och information till berörda markägare. Uppföljningen av det långsiktiga målet om röjning ska göras i form av andel utskickade objektsvisa råd för röjning. I årliga verksamhetsplanering (cirkulär B1) för angavs att skulle avsättas för att utveckla en tillförlitlig och kostnadseffektiv fältmetod för att kvalitetssäkra organisationens uppgifter om faktiskt utförd röjning. Röjning SOU 2006:81 178 De nyckeltal som angav för uppföljning av röjning är andel objektsvisa råd för röjning samt utskickade objektsvisa röjningsråd per areal akut röjningsbehov per skogsvårdsstyrelse (numera Skogsstyrelseregion). Uppföljning av röjning samlar in röjningsstatistik som bygger på en årlig enkät till olika typer av skogsägare i hela landet. Statistiken visar att även om röjningsarealen har ökat så har också arealen med akut röjningsbehov ökat. Statistik som presenterade visar att röjningsarealen har ökat . Statistiken för röjning är dock, enligt myndighetens egen uppgift, osäker och det är oklart i vilken grad denna ökning i uppskattad röjningsaktivitet motsvaras av en reell ökning. Siffror från Riksskogstaxeringen visar att den röjda arealen har sjunkit från 192 000 ha 2004 till 159 000 ha 2005. Dessa värden är dock osäkra. De treårsmedelvärden som redovisas i figur 10.1 är mer stabila. Nedgången kan möjligen delvis förklaras av en lägre röjningsaktivitet i p.g.a. stormen . Å andra sidan har den röjda arealen minskat även i norra medan den enligt Riksskogstaxeringens statistik stigit i södra och . Eftersom Riksskogstaxeringens stickprov är relativt glest blir dock värden , och landsdelar, osäkra. Även om nedgången skulle visa sig vara tillfällig så kommer inte det nuvarande sektorsmålet för röjning att nås med nuvarande utveckling. årsredovisning Enligt regleringsbrev ska åtgärder för att öka röjning i plant- och ungskog redovisas.7 konstaterar i årsredovisningen att identifiering av röjningsbehov via satellit följt av kostnadsfri rådgivning till skogsägare med röjningsbehov har resulterat i ökad 7 Regleringsbrev för avseende , Regeringsbeslut II 40, . SOU 2006:81 Röjning 179 röjning.8 Ungskogsröjning är ett av de områden som prioriterat inom ramen för sin rådgivningsverksamhet. konstaterar vidare att insatser för att öka röjningarna har varit framgångsrika främst i de delar av landet där man inte har drabbats av stormen. Röjningsbehovet, främst löv, har med stor träffsäkerhet kunnat identifieras i satellitbilder. Efterföljande utskick av information till berörda markägare har enligt årsredovisningen fått stort gensvar, speciellt när man har kompletterat utskicken med att ringa upp markägarna. Som ett led i satsningen har det ingått ett erbjudande om kostnadsfri rådgivning samt information om vart markägaren kan vända sig ifall denne inte själv kan utföra röjningen. Utskicken har i några fall kompletterats med s.k. klarkort (=skogsägaren skickar frivilligt in ett svarskort med uppgifter om huruvida åtgärden har utförts), vilket har underlättat arbetet med att följa upp utförda röjningsinsatser. Enligt årsredovisningen utförs även viss röjning inom ädellövskogsbruket. beviljades bidrag till röjning av 459 ha ädellövskog. Markägarens kostnader ersätts då och totalt betalades ut . bildade företrädare för skogsbruket, på initiativ, ett nationellt nätverk för att öka röjningarna. Arbetet avsågs främst att drivas i de regionala sektorsråden. 10.6 SLU om röjning9 Av statistik från framgår, enligt SLU, att röjning utförs för sent och att det lämnas alltför höga stamantal efter ingreppet. Detta har lett till att s.k. konfliktbestånd blivit ett allt större problem, dvs. bestånd med höga stamantal och svag dimensionsutveckling, vilka är mycket kostsamma att gallra. Den forskning om röjning, som har bedrivits vid SLU, har mer eller mindre upphört. Den forskning som utfördes var i stort sett begränsad till trädslagsrena och likåldriga barrbestånd, med klart definierade slutmål för produktionen. När det gäller röjning i lövskog, blandskog och olikåldrig skog är 8 årsredovisning 2005, . 9 Avsnittet bygger på . och Ekö, P-M: Ungskogsröjning- syfte, nytta, forskning och framtid, skrivelse till , 2006. Röjning SOU 2006:81 180 kunskapsnivån helt otillräcklig, särskilt vid beaktande av de mål som finns vid sidan om de rent ekonomiska, för att främja rekreation och biodiversitet. Markägare kunniga om röjning Det förutsätts allmänt att större markägare själva genom sin expertis följer ett optimalt röjningsprogram. Större markägares attityder till och insatser i röjning är därför inte studerade. Många studier är utförda med syfte att öka kunskapen om privata markägares inställning till röjning. De stora dragen i dessa studier är att markägare är väl medvetna om röjningens nytta och att de också anser sig ha kunskap om fastighetens röjningsbehov och röjningens utförande. Markägarna avser att utföra röjningarna själva men dessa genomförs ofta inte pga. brist på ork och tid. Försök () görs med riktad röjningsinformation till markägare med känt röjningsbehov. En slutlig utvärdering av detta är inte klar men inget tyder, enligt SLU, på att ökad eller ändrad information skulle få röjningen att öka påtagligt hos privatskogsbruket. Denna bedömning skiljer sig till viss del från den som gör (ovan) angående rådgivningens effekt. Om skogsägaren själv får välja, visar studier enhälligt att denna anser att bidrag vore det effektivaste medlet, skriver SLU. Enligt SLU anser många att lagkrav borde återinföras. Historisk erfarenhet visar att lagkrav i kombination med bidrag har varit mycket effektivt. Erfarenheten visar emellertid också att bidrag i bland kan påverka markägaren att snarare maximera möjligheten till bidrag, än att uppmuntra ett effektivt röjningsbeteende. Det är tveksamt om fler markägarstudier skulle ge bättre underlag för en positiv påverkan av röjningsbeteendet, anser SLU. Forskning för effektivare röjning Röjningskostnaden har inte sänkts påtagligt genom metodmässiga förbättringar , enligt SLU. pågår forskning om ungskogsröjning enligt tre olika linjer, 1) högre mekaniseringsgrad (stråkröjning, högröjning, helmekaniserad röjning), 2) effektiviserat trädval (ingen röjning i onödan) och 3) ett rationellare beteende i anläggningsfasen som genererar ett mindre SOU 2006:81 Röjning 181 ungskogsröjningsbehov. Skogforsk, och SLU, arbetar just nu med mekaniseringsutveckling (stråkröjning) i en gemensam satsning med skogsindustrin och FORMAS som finansiärer. Denna forskning är främst aktuell för storskogsbruket som ofta har stora röjningsbestånd. Kunskap saknas om heterogena bestånd Kunskapen är god om den homogena barrskogens utveckling vid olika röjningsprogram medan kunskapsläget är betydligt sämre om utvecklingen i mer heterogena bestånd. Viss forskning pågår vid SLU om utveckling i heterogena bestånd, men behöver öka eftersom den pågående förändringen av skogsskötseln ger en ökad förekomst av just denna typ av bestånd. Röjning är, som framgått ovan, en åtgärd som skapar förutsättningarna för det framtida beståndet, både för produktion och för möjligheterna till en hög biodiversitet. Mer omfattande forskning om röjning och biodiversitet bedrivs inte vid SLU eller någon annan svensk institution. Viss forskning pågår vid SLU och Skogforsk om att stimulera mängden viltfoder genom anpassad röjning, s.k. högröjning. Röjning i nya (alternativa) skogsskötselsystem Trenden i är, enligt SLU, att man övergår från trakthyggesbruk till olika former av s.k. naturnära skogsskötselsystem. Trenden sprider sig sakta till och just nu genomför på regeringens uppdrag, en omfattande studie av möjligheter till s.k. kontinuitetsskogsbruk. Det finns, enligt SLU, all anledning att anta att alla typer av skogsskötselsystem kräver röjning för avkastning av kvalitativt gott, grovt virke och för styrning av beståndsutvecklingen för att uppnå även andra mål. Inga studier av röjning i andra skogsskötselsystem än trakthyggesbruket pågår, enligt SLU, i . Möjligen kan resultat med denna inriktning falla ut från de studier som genomför om kontinuitetsskogsbruk eller från de studier av produktionsutveckling i heterogen skog som pågår vid SLU. Traditionell röjning är inriktad mot ekonomisk optimering av produktionen av massaved, timmer och energisortiment. Röjning SOU 2006:81 182 heten till intäkt av energisortiment från klenvirke kan ändra röjningsbeteendet och hela skogsskötselprogrammet. Skogsskötsel kan då komma att inriktas mer mot högre totalproduktion av biomassa och röjningar övergår då till att bli energigallringar. Kvantifiering av biomassa i röjningsbestånd är ett relativt väl utforskat område. 10.7 Skogforsk om röjning Det finns flera problem som måste studeras närmare när det gäller den unga skogen och dess skötsel, enligt Skogforsk, som bl.a. pekar på att en stor andel tallungskogar har mer eller mindre allvarliga betesskador av älg.10 Det finns också en hel del eftersatta bestånd efter de begränsade röjningsinsatserna . Kostnaderna för motor-manuell röjning har ökat, påpekar , som det regionalt kan vara ett problem att finna tillräckligt många röjningsutförare. Under innevarande ramprogram (20052008) bedriver Skogforsk studier inom bl.a.: Effekter av stråkröjning på produktion och ekonomi Effekter av biomassauttag i röjningsbestånd Effekter av olika röjnings- och gallringsstrategier i älgbetesutsatta/älgbetesskadade tallbestånd. 10 183 11 Klövviltproblematiken 11.1 Direktiven I regeringens senaste skrivelse om skogspolitiken uppmärksammades problemet med de stora klövviltstammarna och behovet av att hålla dessa på en acceptabel nivå, så väl från produktionssynpunkt som ur ett naturvårdsperspektiv.1 Enligt regeringens direktiv till ska utredaren granska denna fråga och lämna förslag på åtgärder. 11.2 Klövvilt tillgång och problem i den svenska skogen 11.2.1 Många älgar Den svenska älgstammen är världens tätaste. Så har dock inte alltid varit fallet. var älgen en ovanlig syn i den svenska skogen. Den omvälvning av skogsbruket som inleddes gynnade emellertid älgen. Det allt mer dominerande trakthyggesbruket tillskapade stora arealer plant- och ungskogar som blev ett attraktivt vinterbete för älgen. förändrades dessutom viltförvaltningen i så måtto att jakten främst bedrevs mot kalvar medan reproduktiva älgkor sparades. Syftet med denna förändring var att stärka älgstammen. Andra faktorer som bidrog till utvecklingen var de stora rovdjurens tillbakagång och att boskapsbetet på skogsmark upphörde. Sammantaget bidrog dessa faktorer till älgstammens starka tillväxt vilket också avspeglas i den avskjutningsstatistik som redovisas i figur 11.1. 2003/04:39. Klövviltproblematiken SOU 2006:81 184 Figur 11.1 Älgavskjutning för riket 19392004 Källa: . Sommarälgstammen i är 300 000400 000 individer. Ungefär en tredjedel av stammen skjuts under jakten.2 Ofta uttrycks älgstammens storlek i antalet älgar per tusen hektar (ha). Den svenska älgstammen uppgår till 1015 älgar per tusen ha. Älgtätheten kan emellertid variera mycket i både tid och rum, bl.a. som en följd av tillgången foder. Som jämförelse kan nämnas att den finska älgstammen uppgår till i genomsnitt cirka tre älgar per tusen ha. 11.2.2 äter mycket skog Det är inte bara antalet älgar som är stort i . Älgen är också största däggdjur och varje individ konsumerar stora mängder biomassa. Älgens föda består huvudsakligen av buskar och träd, framför allt . äter en vuxen älg ungefär torrvikt (vilket motsvarar färskvikt). Detta är ungefär dubbelt så mycket som . Tillgången på foder är direkt avgörande för vilka skador som älgen åsamkar ungskogen. 2 0 20000 40000 60000 80000 100000 120000 140000 160000 180000 200000 1939 1944 1949 1954 1959 1964 1969 1974 1979 1984 1989 1994 1999 2004 År Antal skjutna älga r SOU 2006:81 Klövviltproblematiken 185 Om älgen fritt får välja sitt vinterbete föredrar den betesväxterna i en förutsägbar rangordning. , asp, ek, sälg och videarter tillhör favoriterna. betas på grund av sin rikliga förekomst och dominerar också födointaget . Tallungskogar drabbas då särskilt hårt. Gran är mindre eftertraktad av älgen vilket bidrar till att detta trädslag ofta väljs vid skogsodling i områden där älgbetestrycket är stort även om marken i fråga är mer lämpad för tall.3 Älgens betning av lövträd bidrar också till att granen gynnas framför lövträd i skogsbruket. 11.2.3 Försämrad virkesproduktion och lägre virkesvärde Älgens bete på tallungskog sätter ned virkesproduktionen och inverkar negativt på virkeskvaliteten. Skadorna uppkommer främst genom att topp- och sidoskott betas. Även stambrott och barkgnag förekommer. Toppskottsbetningen upphör när en tall har nått älgsäker höjd, vilket brukar vara . Trampskador och fejnings- och slagskador gjorda med hornen förekommer, om än i betydligt mindre omfattning. Effekterna av betningen är minskad tillväxt, nedsatt vitalitet och att de betade träden i vissa fall dör. Dessutom hämmas trädens konkurrenskraft i förhållande till andra trädslag, som exempelvis gran. Nedsatt vitalitet gör också träden mer mottagliga för sekundära angrepp av exempelvis svampar och insekter. senaste inventering av återväxtresultaten (20032005) visar att av arealen med underkända återväxter skulle vara godkända om inte klövviltets betning skadat eller dödat ett antal av huvudplantorna. I visar även senaste inventering av återväxtresultaten att gran planterats på av den mark som betraktas som lämplig för tall.4 Data från Riksskogstaxeringen har visat att arealen ungskog med hög frekvens av svåra skador ökade under senare delen av 1990talet.5 Riksskogstaxeringens särskilda älgskadeinventering togs emellertid bort . En tidsserie för andel älgskadad tallungskog har dock räknats fram års data. Den visar på en 3 Vid återväxttaxeringarna 1996/97 fann man att mer än hälften av det som anses vara lämpliga tallmarker i hade planterats med gran. Viltskadesituationen bedömdes vara den helt dominerande orsaken till detta. 4 Uppgifter från , analysenhet, . 2003/04:39.