sou · GUB3102 · 2007-01-01 00:00:00 — I delbetänkandet beskrev jag hur AMS tillsammans med arbets- förmedlingspersonalen förnyat och intensifierat arbetet med arbetslösa ungdomar. Alla ungdomar ska snabbt få en individuellt utformad handlingsplan och en bedömning av behovet av insatser från förmedlingen för att kunna söka arbete. Om inte ansträng- ningarna att söka arbete givit resultat ska de få en anvisad plats i kommunens regi . De kommunala programmen avser dels Kommunalt ungdomsprogram (KUP) och dels Ungdoms- garanti (UG). I KUP har kommunerna ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar och anordnar ungdomsprogram i form av praktik eller utbildning för att förbereda och underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Ungdomarna får ersättning från kommunen och det är kommunen som beslutar om ersättningens storlek. UG innebär att kommuner har möjlighet att erbjuda arbetslösa ungdomar mellan 20 , som varit arbetslösa en aktivitet på heltid. i ungdomsgarantin får den unge aktivitetsstöd som motsvarar arbetslöshetsersättningen eller utvecklingsersättning med . Aktive- ringsprogrammet får pågå . De kommunala programmen är inte enhetligt utformade. Kunskaperna om hur de fungerar är begränsade på arbetsförmedlingarna. Jag pekade redan i delbetänkandet på problemen med de nuvarande åldersgränserna och . 20-årsgränsen stänger ute unga med avslutade gymnasieutbildningar från de arbetsmark- Korta arbetslöshetsperioderna för unga nadspolitiska åtgärder som kan vara vägen till ett arbete. Det kan gälla praktik, arbetsmarknadsutbildning eller annan åtgärd. 25- årsgränsen innebär att om den unge är eller äldre men nytillträdande på arbetsmarknaden och saknar arbetslivserfarenhet, så måste han/hon ofta klara sig själv med sitt jobbsökande . är en oändlig tid för en ung människa som investerat i en utbildning och inte lyckas få ett arbete. Efter delbetänkandet fattade regeringen beslut i två av utred- ningen väckta frågor. Den första handlade om finansieringsbidrag som skulle betalas av arbetsgivare vid anordnande av praktikplats. Det har tagits bort . Det andra handlade om möjligheten att få reseersättning från arbetsförmedlingen för unga , det har återinförts. och de kommunala ungdomsprogrammen (RiR 2006:14 ) konstaterar att det brister i arbetsförmedlingens insatser under ungdomarnas vid arbetsförmedlingen, innan de anvisas till något av de kommunala ungdomsprogrammen. Tre fjärdedelar av kontoren ger inte ungdomarna fullgott stöd i deras arbetssökande enligt bedömning. Granskningen visar att arbetsförmed- lingens insatser också kan förbättras när ungdomarna har anvisats till program. Mer än hälften av kontoren, enligt RR:s bedömning, stödjer inte och följer inte upp ungdomarnas arbetssökande i tillräcklig omfattning. Vid många arbetsförmed- lingar har inte reformen att inleda ungdomarnas programtid med jobbsökaraktiviteter fått genomslag. Sammantaget visar Riksrevi- sionens granskning att många arbetsförmedlingar ger ungdomarna för lite stöd före och under kommunala ungdomsprogrammet (KUP) och ungdomsgarantin (UG). Enlig RR riskerar de kommu- nala ungdomsprogrammen att bli en ersättning för de insatser som ska utföras av arbetsförmedlingen, snarare än ett komplement till dessa insatser. Det finns vidare risker för att den geografiska rörlig- heten begränsas när kommuner tar över ansvaret för arbetsmark- nadspolitiken enligt . Korta arbetslöshetsperioderna för unga IFAU:s rapport (Hur) hjälps ungdomar av arbetsmarknadspolitiska program för unga? (och , 2006) studerar i vilken utsträckning ungdomar hjälps av att de behandlas annor- lunda än äldre arbetslösa inom arbetsmarknadspolitiken. Regel- verken skiljer på tre grupper 18 19-åringar, 20 24-åringar och övriga (25+). Resultaten av IFAU:s studie visar att reglerna för 20 24-åringar gör att dessa snabbare avaktualiseras från arbets- förmedlingen för att de fått arbete. har dock skillnaderna utjämnats. Vid en jämförelse av deltagare i olika program finner och att de kommunala ungdomsprogrammen är väsentligt sämre på att få ungdomar i arbete än de program som erbjuds till både ungdomar (från ) och vuxna. I budgetpropositionen 2006/07:1, Utgiftsområde 13, har flera förändringar som ändrar förutsättningarna för unga arbetslösa aviserats; Resurserna för att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb ska öka och ska varje arbetssökande ha en personlig coach. ska de kommunala ungdomsåtgärderna ersättas av en jobbgaranti. I jobbgarantin kan utbildning och praktik ingå. Nystartsjobb, som innebär en subvention motsvarande arbets- givaravgiften för arbetsgivare i det privata näringslivet och för offentliga arbetsgivare som bedriver affärsverksamhet, införs för unga mellan som varit arbetslösa eller deltagit i arbetsmarknadspolitiska program . Subven- tionen kan avse högst . Unga vuxna ska ha varit arbetslösa eller deltagit i program för att få del av nystartsjobb. avser regeringen att införa en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för ungdomar mellan . Denna ska kunna kombineras med subventionen i Nystartsjobben. Korta arbetslöshetsperioderna för unga Hur stor nedsättningen blir och hur den kan avse är fortfarande okänt. Feriejobben för gymnasieungdomar, anställningsstöd för unga och datorteken tas bort. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskas drastiskt vilket medför att många projekt som riktar sig till unga får läggas ner. Studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäkringen ska avskaffas. Det innebär att unga som avslutat sin utbildning inte längre genom att vara anmälda arbetslösa kan kvalificera sig för grundersättningen i arbetslöshetsförsäkringen. Därmed för- svinner ett viktigt incitament för unga att skriva in sig vid arbetsförmedlingen. 7.3Unga som blir arbetslösa – riskerar att förbli arbetslösa Närmare hälften av alla i åldersgruppen 18–har varit arbetslös (SCB, 2005). Ju äldre man blir desto större är sannolikheten för fler och längre arbetslöshetsperioder (AMS, ). Unga arbetssökande befinner sig omväxlande i arbetslöshet, förmedling, åtgärder, tillfälliga arbeten, studier och framförallt okända orsaker, som ofta innebär att de gett upp eller tröttnat på att anmäla sig på arbetsförmedlingen . Det är den tid de kan förväntas befinna sig i glappet mellan utbildning och arbete. I genomsnitt skrevs 18 19-åringarna in som arbetslösa första gången för . 20–25-åringarna och 25 29-åringarna för närmare enligt den av AMS bearbetade statistiken från (se bilaga 4). Detta är en bidragande orsak till de sena etableringsåldrarna för unga . Det betyder att ungas inträde på arbetsmarknaden är en betydligt längre och krångligare process än vad som framgår vid en hastig blick på arbetslöshetsstatistiken. 1 645 ungdomar i åldern 18 har varit arbetslösa 44, 2006. Men många av de unga har i själva verket stått mer eller mindre utanför arbetsmarknaden med korta avbrott för studier, tillfälliga timanställningar, praktik eller ett kommunalt ungdomsprogram. Som framgår av kapitel 2 har de unga flera Korta arbetslöshetsperioderna för unga inskrivningstillfällen och ofta långa perioder . För att kunna korta etableringstiden måste den rundgången stoppas. Med de åtgärder som regeringen nu föreslår i årets budget- proposition kan trösklarna in i ett arbete för många unga sänkas. Om de föreslagna subventionerna är tillräckliga är svårt att ha en uppfattning om eftersom det ännu inte finns färdiga förslag för alla reformer att ta ställning till. Men som jag redovisar nedan finns det skäl för att ytterligare stärka de unga, inte minst de nytillträdande på arbetsmarknaden som hunnit fylla . 7.4Ungas inskrivningstider vid arbetsförmedlingen I budgetpropositionen (Prop. 2006/07:1 Utgiftsområde 13 Arbets- marknad) beskrivs den tid som den unge går arbetslös som kortvarig. Mediantiden i öppen arbetslöshet för ungdomar mellan var, enligt BP, . Den genomsnitt- liga tid som ungdomar var inskrivna vid arbetsförmedlingen var cirka 2005 enligt samma redovisning. Det finns en föreställning om att unga människor som blir arbetslösa och anmäler sig på arbetsförmedlingen snabbt får arbete och försvinner ur statistiken. Det har varit ett starkt vägande motiv till att inte vidta några särskilda åtgärder eller insatser de första hundra inskrivningsdagarna. Individuella bedömningar görs sällan under den tiden. I mina samtal med unga tonar en annan bild fram, en bild där unga arbetslösa ofta känner sig vilsna och osäkra. De saknar stöd och uppmuntran. Många har befunnit sig i systemet . Av det skälet bad utredningen ta fram data på hur flödena för unga arbetslösa vid arbetsförmedlingen ser ut. Som framgår av kapitel 2 har mellan , 314 279 unga i åldern 18 registrerat sig hos arbetsförmedlingen i . Innan hundra dagar har gått har , dvs. 133 850 av dessa unga skrivits ut igen. Orsakerna till avaktualiseringarna är flera, av dem har fått olika typer av anställning och har påbörjat utbildning. är alltså kvar . Inskrivningsperioderna är för hela åldersgruppen. Det tyder på att många i målgruppen har behov av tidiga och riktade insatser. Vid en kontroll hade av de som avaktualiserats återkommit och registrerat sig igen. Korta arbetslöshetsperioderna för unga Totalt hade alltså 55 000 av de 133 850 unga som avaktualiserats återkommit till arbetsförmedlingen. De flesta återkom men de som avaktualiserats för okänd orsak återkom , och de som avaktualiserats för studier återkom efter cirka en termin räknat. Statistiken visar att de unga i genomsnitt skrivs in 3,5 gånger, de yngre 18–har endast hunnit vara inskrivna 1,4 gånger medan 25–29-åringarna hunnit med drygt fem perioder (se bilaga 4). Om förmedlingen varje inskrivningsperiod börjar räkna för dem upp till och för dem kan det dröja länge innan dessa unga får någon kvalificerad hjälp och stöd av arbetsförmedlingen. 7.5Målgruppen för arbetsmarknadspolitiska insatser Enligt direktiven till utredningen ska förslag om snabbare etable- ring på arbetsmarknaden avse de unga som slutfört en gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Av det skälet har jag som jag tidigare beskrivit valt åldersgränserna 18–för målgruppen. Större delen av de unga med eftergymnasial utbildning och som är nytillträdande på arbetsmarknaden är . Enligt min bedömning är nuvarande åldersgränser i arbetsmark- nadspolitiken inte relevanta. Behov av tidiga insatser är inte ålders- relaterade utan bör bedömas individuellt utifrån den arbets- sökandes erfarenheter, utbildning, ställning på arbetsmarknaden mm. Unga som slutför sin gymnasieutbildning vid 18–förstår inte logiken i att behöva vänta till 20-årsdagen för att få del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Lika lite förstår t.ex. en 26-årig nyexaminerad samhällsvetare varför det måste dröja upp innan han eller hon får en handlingsplan och stöd och hjälp i jobbsökandet. Unga arbetssökande är inte en homogen grupp, i åldersspannet finns de med oavslutade studier, de som har en bra men generell utbildning i bagaget och är nytillträdande men också de som redan har varit ute på arbetsmarknaden trots att de kanske har kvar till 25-årsgränsen. Men en mycket stor del av dem har det gemensamt, att de inte är etablerade på arbetsmarknaden och har därför stora behov av att tidigt och individuellt få stöd i sina ansträngningar att söka arbete. Våra samtal med unga arbetslösa i utredningen har också visat att de efterfrågar tidiga kontakter och handfast stöd. Korta arbetslöshetsperioderna för unga om att se sina egna möjligheter och styrkor för att kunna marknadsföra sig hos arbetsgivare, det handlar om metoder för att visa på alternativa vägar och olika arbetsområden. Men det handlar också om att få kännedom om hur man bildar nätverk, skapar kontakter och hur man får kunskaper om samhället. Även IFAU:s rapport (, 2006) visar på olägenhe- terna med de nuvarande åldersgränserna. Alla de unga som är nytillträdande på arbetsmarknaden, åtminstone de som är med tanke på nuvarande etableringsålder, bör få del av tidiga intensiva insatser från arbetsförmedlingen. Jag föreslår att kommunerna får ett samlat förstahandsansvar för alla unga som inte fullföljt gymnasieutbildningen. Det är viktigt att se kommunens olika roller och de starka incitament det ger som huvudman för gymnasieskolan, arbetsgivare för de kommunala verksamheterna och uppföljningsansvaret för ungdo- mar under . Inom ramen för sina olika verksamheter bör kommunerna ha möjlighet att stärka dessa ungdomar genom framförallt olika former av utbildning anpassad utifrån individens behov. För unga som uppnått eller fullföljt sina gymnasiestudier bör rätten till arbetsmarknads- politiska åtgärder vara samma som för övriga arbetslösa. I kapitel 1.3 redovisar jag olägenheterna för de arbetslösa 25 29- åringarna med att inte vara en prioriterad grupp på arbetsför- medlingen. De räknas inte i statistiken som långtidsarbetslösa förrän . De tillhör inte dem som ska få del av den kommande jobbgarantin för unga. De kommer inte heller att få del av den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter som ska komma alla 19 24-åringar till del från . Unga, ej etablerade på arbetsmarknaden bör vara en prioriterad grupp på arbetsförmedlingen och få tillgång till tidigt och individuellt stöd, åtminstone tills de fyllt . Unga arbetslösa under men också andra i gruppen nytill- trädande på arbetsmarknaden som inte uppfyller arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen riskerar att hamna utanför AMS statistik eftersom incitamenten hos framförallt de yngsta för att skriva in sig vid arbetsförmedlingen kommer att vara mycket svaga när studerandevillkoret tas bort. Korta arbetslöshetsperioderna för unga 7.6Avstamp – ett sätt att bemöta de unga som söker arbete Pilotsatsningen Avstamp genomfördes under andra delen av 2006. Den omfattar fem län, 20 arbetsförmedlingar och 50 deltagare som till största delen utgörs av ungdomshandläggare men även representanter från berörda kommuner. Avstamp ska vara en inledande verksamhet i matchningspro- cessen för unga som ska träda in på arbetsmarknaden. Konceptet avser en tvåveckorsverksamhet som arbetsförmedlare själva genomför med cirka 20 deltagare. Tanken är att Avstamp ska vara en av de första kontakterna ungdomen har med arbetsförmedlingen inför att han eller hon själv klarar att söka arbete eller behöver gå vidare till annan verksamhet. Syftet med Avstamp är att höja motivationen, självförtroendet och öka delaktigheten hos de deltagande ungdomarna som de kommer igång med jobbsökaraktiviteter. Arbetsförmedlarna blir i Avstamp coacher för de arbetssökande i deras ansträngningar att få arbete. genomfördes metodutbild- ningar för ungdomshandläggare och kommunrepresentanter vid tre olika tillfällen. Metodutbildningen förberedde handläggarna inför genomförandet av pilottestet på de utvalda arbetsförmedlingarna. Upplägget på metodutbildningen var att kursdeltagarna själva fick uppleva och genomföra alla metoderna praktiskt. Totalt introdu- cerades ett smörgåsbord av ett 40-tal metoder som arbetsförmed- larna och kommunrepresentanterna kunde plocka av till genom- förandet av den egna Avstamp på arbetsförmedlingen. Metoderna i Avstamp sätter ungdomarna i fokus. Flera metoder handlar om att de unga ska komma samman med övriga i gruppen på ett socialt plan. Andra handlar om att göra ungdomarna delaktiga på riktigt i verksamheten. Flera metoder är konstruerade så att ungdomarna är en resurs för varandra. Själva kärnan i pilottestet var att varje arbetsförmedling, efter metodutbildningen, skulle genomföra en egen Avstamp . Vissa ungdomshandläggare har genomfört Avstamp enskilt, andra arbetade i en mindre grupp av handläggare och i en tredje variant samarbetade arbetsförmedlingen med kommunen. arrangeras en återträff med samtliga arbets- förmedlare som deltagit i Avstamps pilottest. Syftet med denna träff är erfarenhetsutbyte samt utvärdering av Avstampskonceptet. Korta arbetslöshetsperioderna för unga Hur arbetet med Avstamp och erfarenheterna kan leva vidare kommer också att diskuteras. Själva metodutbildningen visade sig vara mycket uppskattad. 80 av ungdomshandläggarna/kommunrepresentanterna satte höga eller mycket höga betyg i utvärderingen. Deltagarna upplevde det positivt att metoderna fick upplevas, att det var högt tempo, att kursledarna själva var unga och hade bra inblick i ungdomskulturen. Det upplevdes också positivt att det inom ramarna för konceptet var tillåtet för arbetsförmedlarna och kommunrepresentanterna att själva komma med idéer och experi- mentera. Tanken var att Avstamp skulle upplevas som annorlunda och lite speciellt och att handläggarna, både under metodutbild- ningarna och under arbetsförmedlarnas egna Avstampsutbild- ningar, skulle uppleva något nytt och inspirerande. Avstamp-konceptet har utvecklats och genomförts av projektet i i samverkan med utbildningsledare från AMS och utredningen. Den av regeringen aviserade jobbgarantin ska ersätta de kommu- nala ungdomsprogrammen KUP och UG. I budgetpropositionen 2006/07:1 Utgiftsområde 13 skriver regeringen att jobbgarantin ska gälla unga och att utbildning och praktik ska ingå. Regeringen avser att återkomma med förslag om hur jobbgarantin för ungdomar ska utformas. Jag anser det angeläget att regeringen i den fortsatta beredningen av garantin tar fasta på att den ska leda till jobb. Den bör gälla för unga som är redo för arbetsmarknaden. Därför föreslår jag att unga som fullföljt sin gymnasieutbildning oavsett om de är 18 eller bör få del av jobbgarantin. Också unga som fortsatt att studera och blir klara med sin utbildning först när de är bör få del av jobbgarantin. De unga bör ha möjlighet att gå in i jobbgarantin tidigt, det ska vara arbetsförmedlaren som gör en professionell bedömning av behovet för den unge av tidiga insatser. Alla arbetsförmedlingar bör ha arbetsförmedlare med särskild kompetens för att arbeta med unga. I jobbgarantin bör en viktig del i arbetet med unga nytill- trädande på arbetsmarknaden vara att kompensera för avsaknaden av kontakter och nätverk som ofta utmärker de unga som blir Korta arbetslöshetsperioderna för unga Eftersom mer än hälften av alla jobb tillsätts genom kontakter och kännedom om personer, har unga människor som ska söka sitt första jobb efter utbildningen klara nackdelar om de inte genom föräldrar eller andra bekanta alternativt genom praktik och verksamhetsförlagd utbildning har tillgång till sådana nätverk. I en avhandling framlagd vid visar Alireza Bethoiu att skillnaden mellan dem som fått jobb och dem som inte lyckats skaffa sig jobb beror mer på deras sociala kapital – om de känner rätt personer eller inte – än vilken utbildning de har med sig i bagaget (Unequal opportunities, 2006). Särskilt specia- liserade ungdomshandläggare på arbetsförmedlingen måste därför ha kunskaper och förmåga att hjälpa de unga att etablera sådana kontakter och stärka dem i deras möjligheter till sådant nätverks- byggande. Det görs ofta bäst genom andra människor i grupp och i olika aktiviteter. Jag föreslår att garantin startar med en kort inledning där Avstamp (se kapitel 7.6) med fördel kan utnyttjas. För att garantin ska kunna leda till jobb måste kopplingen till arbetslivet vara tydlig. De unga bör få komma ut och ges möjlighet att prova olika former av praktik. De som är osäkra på vad de vill arbeta med bör få möjlighet till jobbrotation, dvs. korta praktik- tillfällen på cirka en månad. De som har en tydligare yrkesinrikt- ning bör få möjlighet till en introduktion på en arbetsplats med handledning enligt den av utredningen framtagna modellen INTRO (se kapitel 8.3). Detta bygger på att det finns väl etable- rade kontakter och ett förtroendefullt samarbete med arbetsgivare från såväl offentlig sektor som näringsliv. De unga i jobbgarantin som är i behov av arbetmarknads- utbildning för att kunna matchas mot arbete, bör få det oavsett ålder. Vi har i utredningen sett flera väl etablerade verksamheter som lyckas bra i sina ambitioner att få unga i arbete. Det är därför viktigt att inte binda upp jobbgarantin hos en huvudman, utan tvärtom låta många vara med och bidra. Formerna för verksam- heten bör läggas fast samt möjligheten till samverkan mellan olika anordnare och huvudmän. Täta uppföljningar av garantin och av uppnådda resultat samt samarbete med de arbetsförmedlare som ansvarar för de unga arbetslösa är viktiga framgångsfaktorer. Korta arbetslöshetsperioderna för unga I utredningen har vi besökt ett antal länsarbetsnämnder, arbets- förmedlingar, kommunala ungdomsprogram och fristående projekt för unga arbetslösa. Jag har sett exempel på väl fungerande arbete i alla verksamheter och jag har också sett exempel på motsatsen. Det är särskilt roligt att se att det inom ordinarie verksamhet går att bedriva effektiv, framgångsrik förmedling och matchning för unga. Ett exempel är Vägvisaren, kommuns verksamhet för unga i kommunala ungdomsprogram (KUP) och Ungdoms- garantin (UG). Verksamheten startade som ett EU-projekt 1997. finns verksamheten som en del av kommunens näringslivs- enhet. Målsättningen med Vägvisaren är att dels hitta rätt studieväg och dels underlätta inträde på arbetsmarknaden. Verksamheten inleds med ett program som innehåller CV-skrivande, jobbsök, arbetsmarknadsinformation, utbildningsinformation, samhällsutbildning samt friskvård. De unga får själva göra marknadsundersökningar som ett sätt att medverka till att finna lämpliga praktikplatser. Det innebär att de kartlägger företagens rekryteringsbehov. Individuella insatser i form av personlig coaching, uppföljning och handledning ingår. En viktig del i konceptet är praktikplatsrotation som innebär att varje individ har en månads praktik på respektive arbetsplats. Det betyder att ungdomarna har möjlighet att prova på olika arbetsplatser inför antingen fortsatta studier eller arbetssökande. Det innebär också att arbetsgivare som inte är nöjda kan få byta praktikant, men ofta leder praktiken till ett arbete. För att kunna erbjuda unga praktik i den omfattning som Vägvisaren gör, krävs ett förtroendefullt samarbete med arbetsgivare i regionen och det har Vägvisaren byggt upp. Praktikplatserna finns främst i näringslivet och i betydligt mindre omfattning i eller landstings- regi. Tillsammans med Vägvisaren, som finns i egna lokaler avskilda från den kommunala verksamheten, arbetar också en arbetsförmed- lare på heltid. Det betyder att kommunikationen mellan kommu- nala tjänstemän och arbetsförmedlingen blir enkel och snabb. Behövliga beslut kan fattas snabbt och blir väl underbyggda. Vägvisaren visar på goda resultat. I KUP slutade januari , 125 deltagare varav hade fått arbete, hade gått till studier och hade uppnått åldern Korta arbetslöshetsperioderna för unga och fick inte vara kvar. I UG slutade 315 deltagare varav gick till arbete, gick till studier och en procent hade uppnått ålder.TPF1FPT Nackdelen för Vägvisaren med att verksamheten bedrivs i regi är att de unga oftast varit arbetslösa innan de kommer in i verksamheten, en period som ibland kan vara tillräcklig för att förlora självförtroende och lust. I delbetänkandet redovisade jag Real Lifes projekt i som mycket framgångsrikt. Det finns också flera goda exempel i de Navigator-projekt som ger bidrag till och som jag träffade inför delbetänkandet. De vänder sig i stor utsträckning till de unga som står lite längre från arbetsmarknaden, men deras arbetssätt och metoder fungerar väl även för målgruppen i denna utredning. Ett projekt som helt arbetar med den målgrupp som utredningen avser, d.v.s. unga som slutfört åtminstone en gymnasieutbildning och söker arbete, är Jobbakademin i , ett samarbete mellan högskolan, arbetsförmedlingen och en extern utbildningsanord- nare, . Målgruppen är unga mellan inskrivna på arbetsförmedlingen. Jobbakademin består av tre delar; introduktion , trainee på ett företag samt fem poäng i arbetsvetenskap vid . De unga ska själva genom att undersöka branscher man är intresserad av, skaffa sin traineeplats. Projektet har knutit till sig ett nätverk med mer än 150 traineeföretag.