sou · GUB345 · 2007-01-01 00:00:00 — Mitt svar är att staten inte så mycket ska sträva efter att få in hörselskadade i barnkulturen(och andra barn och ungdomar med funktionshinder) som att sluta vara så heteronor- mativ.Det är inget onormalt med en karaktär med hörselnedsätt- ning, det onormala är att gång och gång berätta historier där karak- tärer med hörselnedsättningar osynliggörs. Och precis som medel- ålders medelklassiga vita män har allmängiltliga historier att berätta så finns dessa berättelser även hos barn och ungdomar med hörsel- nedsättning. Det handlar mycket om att sluta ge företräde åt en norm som inte speglar vårt samhälle. Att sluta lägga resurser på aktiviteter som på ett orimligt sätt exkluderar barn med funktions- hinder. Krönika från Unga Synskadade Kultur, kultur visst är det härligt med kultur! Kultur kan innebära många olika saker, konst, film och musik är några exempel. Viss kultur kan vara svår att göra tillgänglig, jag säger inte att det är omöjligt men kanske lite besvärligt. Att gå på en konstutställning med tavlor som ingen beskriver för dig ger ingen upplevelse alls. Filmer på bio kan syntolkas så att de blir till- gängliga. Syntolkning innebär att en person som ser beskriver det som händer på bioduken och inte kan förstås genom ljud eller repliker. Böcker kan läsas in på CD eller framställas i punktskrift som är ett skrivstystem för gravt synskadade personer vilket gör dem tillgängliga. Dock känns det ofta som om det finns alltför få inlästa böcker. Vill du läsa något nytt som alla pratar om så får du räkna med att du får göra det så långt efter alla andra att de vid det laget slutat prata om den boken oh gått över till en annan bok. Musik är dock något som kan uppskattas av alla. Upplevelsen som en konsert ger uppskattas lika av synskadad såväl som seende. Att alla synskadade är duktiga musiker är dock en myt, man behöver inte kunna ta en ton bara för att man ser illa. En annan sak som alla kan finna nöje i utan att se är ljudkonst. I ljudkonst har man satt ihop olika ljud och röster på ett effektfullt sätt. Ljudkonst kan vara ett roligt sätt att uttrycka sitt missnöje med något eller sin glädje över något annat. Det kan vara ett effektfullt sätt att påverka sin omgivning. Att titta på statyer och annat dylikt kan också vara svårt utan att få lov att känna på deras former. Tänk vad glad museiintendenten blir om du frågor om du får lov att känna på den antika marmorstatyn av . Museum är en sak som det kan vara svårt att kunna ta del av innehållet i utan en syntolkad visning och en del modeller av saker som man kan känna och tita närmare på för att uppleva formen om mönstret på. Man kan göra mycket inspirerande och trevliga syntolkade museivisningar, det har gjorts av bland annat medeltidsborgen på i . Guiden hade verkligen tänkt efter och berättade mycket tydligt vad hon såg och lät även personerna som deltog känna på reliefmönster osv. Ljudk0onst och musik kan ofta vara ett bra sätt att påverka, det kan vara lättare för någon att ta till sig ett budskap förmedlat genom kultur. Öppna alla dörrar! Har vi ett jämlikt samhälle för funktionshindrade barn och ung- domar? I en modern kultur måste vi sluta att kategorisera män- niskor oavsett vilka olikheter som gäller. Särbehandling är det stora hindret för det moderna samhället . Ett stort problem för funktionshindrade ungdomar är att de isoleras i speciella miljöer istället för att integreras med andra, därför måste vi behandla funk- tionshinder som en etnicitetsfråga. Man behöver inte göra något märkvärdigt av detta, för vi har alla mer eller mindre något slags funktionshinder, som hos vissa är synliga och hos andra är osyn- liga. Av den anledningen ska vi ha ett samhälle som är tillgängligt och jämlikt för alla. Unga funktionshindrade ska känna sig trygga i en tillgänglig och välkomnande miljö och få den hjälp som behövs när de befinner sig bland andra människor. Det är två saker man alltid ska komma ihåg i kulturmiljöer för barn och ungdom. Det är bemötandet och tillgängligheten. När det gäller bemötandet är det viktigt att människor som jobbar inom dessa områden har handikappkunskap. Om det finns en kunskap om problemen så vet man när en funktionshindrad behöver hjälp. Detta är viktigt för att funktionshindrade ska kunna synas och medverka i samhällslivet utan att få speciell uppmärksamhet för funktionshindret. Att mötas av en förvirrad omsorgsvilja som man inte behöver eller nedlåtande försök till godhet kan lätt kännas kränkande för den funktionshindrade. För att individen ska kunna känna sig respekterad och integrerad i samhället måste man förstå hans eller hennes egna behov. Man kan inte se funktionshindrade som ett kollektiv. Det är lätt att säga att tillgänglighet är ett konstigt och diffust ord. Men det är bara små detaljer som krävs för att man ska slippa ett otillgängligt samhälle. Till exempel så borde alla skolor och universitet ha en ingång som är gemensam för alla. har funk- tionshindrade ofta en egen undanskymd ingång på baksidan eller liknande, vilket ofta kan skapa störningar i det sociala livet. Så kan det också vara med restauranger och krogar. Man bör komma ihåg att det kan räcka med en liten halvtrappa för att många funk- tionshindrade inte ska komma in. I klassrummet eller föreläsningssalen får den funktionshindrade sitta längst fram. Om det överhuvudtaget är möjligt att sitta någon annanstans måste stolar och bord flyttas och människor hjälpa till. Risken är att särbehandlingen medför att den funktionshindrade upplevs som ett problem och blir centrum för en negativ uppmärk- samhet som han eller hon inte kan göra något åt. Detta på grund av att det inte är tillgängligt. På bion eller teatern upplever den funktionshindrade också sär- behandling. Den funktionshindrade får nöja sig med att sitta längst fram eller längst bak, visserligen till reducerade priser, men det förstärker snarare upplevelsen av särbehandling än fungerar som plåster på såren. På får funktionshindrade gå in gratis, som en kompensation för att det är otillgängligt. Det är precis sådana förhållningssätt och samhällsmönster som lägger grunden för särbehandling och ojämlikhet. Det utanförskap som funktions- hindrade upplever speglas också av bristen på förebilder inom teater, film eller media överhuvudtaget. är det att skapa förutsättningar för människor som bryter , t.ex. en rull- stolsburen skådis som har möjlighet att delta och vinna priser i en Oscarsgala eller en blind programledare osv. Om olika kulturmiljöer i samhället inte tar frågor om bemötande och tillgänglighet på allvar så kan vi inte säga att vi har en kulturell miljö för barn och ungdomar där de kan delta, påverka och leva i kulturen. Öppna alla dörrar! 1.Skola & Samhälle. 2.Omprövning av medborgarskap. 3.Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt- ning i hela landet. 4.Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 5.Organisering av regional utvecklings- politik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. 6.Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/ EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande.UD. 7.Studieavgifter i högskolan. 8.Mångfald och räckvidd. 9.Kontroll av varor vid inre gräns. Ett förnyat programkontor. Spel i en föränderlig värld. Rattfylleri och sjöfylleri. Djurskydd vid hästavel. Detaljhandel med nikotinläkemedel. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. 19.Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. 21.Mediernas Vi och Dom. Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. 22.En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfattningen, lättläst samman- fattning och daisy. 23.Nya skatteregler för idrotten. 24.Avgift för matservice inom äldre- och handikappomsorgen. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. 26.Sverige som värdland för internatio- nella organisationer. 27.Stöd till hälsobefrämjande tandvård. 28.Nya upphandlingsregler 2. 29.Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. 30.Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. 32.God sed vid lönebildning – Utvärde- ring av . 33.Andra vägar att finansiera nya vägar. 34.Den professionella orkestermusiken i . 35.Värdepapper och kontrolluppgifter. – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. 37.Om välfärdens gränser och det vill- korade medborgarskapet. En ny myndighet. 39.Ett utvidgat miljöansvar. 40.Utbildningens dilemma Demokratiska ideal och andrafierande praxis. 42.Plats på scen. 43.Översyn av atomansvaret. 44.Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. N. 45.Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartlägg- ning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Omprövning av medborgarskap. [2] Rattfylleri och sjöfylleri. Att återta mitt språk. Åtgärder för att stärka det samiska språket. [19] Mediernas Vi och Dom. betydelse för den strukturella diskrimi- neringen. En sammanhållen diskrimineringslag- stiftning. Del 1+2, särtryck av sammanfatt- ningen, lättläst sammanfattning och daisy. Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet. Demokratiska ideal och andrafierande praxis. Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. En anpassning av svensk lagstiftning till EG-direktiv /83/EG angående flyktingar och andra skyddsbehövande. som värdland för internationella organisationer. Ny reglering om brandfarliga och explosiva varor. Integritet – Effektivitet. Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] Avgift för matservice inom äldre- och Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] Teckenspråk och teckenspråkiga. Kunskaps- och forskningsöversikt. Kontroll av varor vid inre gräns. [9] Spel i en föränderlig värld. [11] Tonnageskatt. Nya skatteregler för idrotten. [23] Nya upphandlingsregler 2. Värdepapper och kontrolluppgifter. Skola & Samhälle. [1] Studieavgifter i högskolan. [7] Mångfald och räckvidd. Ett förnyat programkontor. [10] Anställ unga! Den professionella orkestermusiken i . – om studentkårer, nationer och särskilda studentföreningar. [36] Vuxnas lärande. En ny myndighet. Plats på scen. Tänka framåt, men göra . Så stärker vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: "Det ser lite olika ut..." En kartläggning av den offentligt finansierade kulturen för barn. Djurskydd vid hästavel. Ett utvidgat miljöansvar. [39] Översyn av atomansvaret. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i hela landet. Svenska partnerskap – en översikt. Rapport 1 till Organisations- utredningen för regional tillväxt. Organisering av regional utvecklingspolitik – balansera utveckling och förvaltning. Rapport 2 till Organisationsutredning- en för regional tillväxt. Ett statligt ägt bolag efter sammanslag- ning av (publ) och Arbetslivstjänster. God sed vid lönebildning – Utvärdering av . Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] Bättre arbetsmiljöregler I. utbildning, avtal m.m. [44]