sou · GUB311 · 2007-01-01 00:00:00 — Activities not covered by the licensing system would continue to require regulation along the lines of the Lotteries Act. A system of this kind would mean both that regulation of a major part of the actual lottery market could be maintained and that at least some of the capital that previously flowed out of the country could be kept here. The chances of a licensing system such as the above meeting the requirements of Community law are probably greater than if the existing regulations were to be retained. A higher level of competitiveness may, of course, lead to an increase in gaming and a growth in gambling addiction. It should be possible, however, to design the licensing system in such a way that these risks are avoided. There is reason to believe that this model would increase the attractiveness to participants of games coming within the regulatory framework, and that operators choosing to remain outside would no longer be considered as attractive. In the committees opinion, the existing marketing regulations are sufficient to ensure general compliance with the principle that the marketing of gambling and lotteries must not be misleading or over-intrusive or otherwise conflict with good marketing practices. As the marketing of gaming products affects the scope and scale of gambling, and gambling can have harmful social and economic effects, there is reason to introduce rules that limit the extent of such marketing. Also, there is a need for policy instruments that can regulate how certain products are marketed, e.g. games that entail a significantly heightened risk of gambling addiction. Finally, uniform rules should be introduced throughout the lottery market for the supervision of operators marketing practices. , therefore, has concluded that it should be possible to regulate the marketing of gambling and lotteries in greater detail, either when considering licensing applications or by legislative means. For the reasons mentioned above, the committee has not formulated any legislative proposals in this respect. To ensure that the Swedish provisions governing the taxation of profits from foreign lotteries are compatible with Community law, the committee has proposed that winnings from lotteries organised in an EEA country be exempted from income tax in if the operator is properly licensed or if the lottery is under public supervision. Winnings from foreign premium bond draws are also to be tax-exempt if the premium bond was issued in an EEA country. has further considered the feasibility of reducing the lottery tax rate, both generally and specifically, in the case of certain competitive products offered by ATG2. While concluding that in principle a minor reduction of the rate from 36 to 35 per cent is perfectly feasible, the committee notes that it is prevented from recommending unfunded cuts in state revenue. It also notes the inadvisability of introducing targeted tax cuts that only apply to certain specific products. Consequently, the committee has not presented any proposals concerning tax reductions. Lack of time has prevented the committee from carrying out the exhaustive review of legislation that the government directive prescribed. has, however, managed to deal with a limited range of issues. A list of the outstanding issues is included in the report. proposes widening the provision in Section 10 of the Lotteries Act – whereby a permit may only be granted if it assumed that the activity will be pursued in an appropriate 2 A state-controlled company owned by the horse racing associations. from a public viewpoint – to encompass registration lotteries and permit-free lotteries as well. It further proposes empowering the registration authority to prescribe terms and conditions for registration lotteries and to revoke a registration in the event of certain types of infringements. In addition, the committee wants non-profit associations whose primary purpose is to promote a public cause or benefit within the country to be given the opportunity to organise permit-free lotteries without a stake. lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000) dels att 1, 10, 15, 16, 17, 19, 32, 33, 38, 51 och 54 §§ samt rubriken närmast före 10 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 51 a §, samt närmast före 51 a § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag skall tillämpas på lotterier som anordnas för allmänheten. Ett lotteri skall anses anordnat för allmänheten även när det som villkor för deltagande krävs medlemskap i en viss sammanslutning, om denna väsentligen har till uppgift att anordna lotterier eller när lotteriet annars med hänsyn till omfattningen eller till villkoren för deltagande är att jämställa med ett lotteri som är anordnat för allmänheten. Lagen skall tillämpas också på lotterier i form av bingospel, automatspel, roulettspel, tärningsspel och kortspel som inte anordnas för allmänheten, om spelet anordnas i förvärvssyfte. Lagen skall tillämpas också på lotterier som i anordnas för allmänheten, även om svenskt deltagande i lotteriet är uteslutet. Tillstånd att anordna ett lotteri Lotterier enligt denna lag får får lämnas endast om det kan anordnas endast om det kan antas att verksamheten kommer antas att verksamheten kommer att bedrivas på ett från allmän att bedrivas på ett från allmän villkor och bestämmelser. villkor och bestämmelser. egentligt lotteri får lämnas till en egentligt lotteri får lämnas till svensk juridisk person som är en en ideell förening som ideell förening och som 1. enligt sina stadgar har till 1. enligt sina stadgar har till huvudsakligt syfte att främja ett huvudsakligt syfte att främja ett 3. inte vägrar någon inträde som medlem, om det inte finns som medlem, om det inte finns särskilda skäl för detta med särskilda skäl för detta med hänsyn till arten eller omfatt- hänsyn till arten eller omfatt- ningen av föreningens verk- ningen av föreningens verk- samhet eller syfte eller av någon samhet eller syfte eller av någon annan orsak, och annan orsak, och 4. för sin verksamhet behöver 4. för sin verksamhet behöver Tillstånd får lämnas också till Om det finns särskilda skäl får en annan juridisk person än en tillstånd lämnas också till ideell förening eller en juridisk 1. en annan juridisk person än person som har till huvudsakligt en ideell förening, som har till syfte att främja ett allmännyttigt huvudsakligt syfte att främja ett ändamål utom landet, om det finns särskilda skäl för det. 2. en juridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigt ändamål utom landet. Tillstånd att anordna ett egentligt lotteri får ges, om 1.värdet av vinsterna i lotteriet motsvarar och högst av insatsernas värde, 2.vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 3.det kan antas att lotteriet kommer att ge sökanden skälig avkastning och att denna kommer att användas för det aktuella allmännyttiga ändamålet. Till grund för beräkningen av vinsternas värde enligt första stycket 1 får läggas en bedömning av ett sannolikt vinstutfall. Detta gäller för lotterier som har en i förväg fastställd vinstplan och som bedrivs i flera län. Kravet enligt första stycket 3 på skälig avkastning gäller inte om det finns särskilda skäl för annat. Bedrivs lotteriet i mer än ett län och anordnar sökanden flera lotterier skall vid bedömningen enligt första stycket 3 sökandens samlade lotteriverksamhet beaktas. Om lotterna skall säljas i en lottförsäljningsautomat krävs vidare att 1.en vinstplan är fastställd i förväg, 2.vinsterna har dragits i förväg inför en av tillståndsmyndigheten godkänd kontrollant, och att 3.automaten inte betalar ut någon vinst. som avses i 15 § och som är som avses i 15 § första stycket verksam huvudsakligen inom en 1–3 och som är verksam huvud- enda kommun får efter registre- sakligen inom en enda kommun får efter registrering anordna 1Senaste lydelse 2003:346. 2Senaste lydelse 2002:592. egentliga lotterier under en 1.lotterierna bedrivs bara inom den eller de kommuner där sammanslutningen är verksam, 2.lotterierna inte bedrivs från en fast försäljningsplats som tillhandahålls av ett serviceföretag, 3.insatsernas sammanlagda belopp i de lotterier som anordnas uppgår till högst 20 basbelopp, 4.en vinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbelopp, 5.värdet av vinsterna i varje lotteri motsvarar och högst av insatsernas värde, 6.vinstandelen anges på lottsedlarna, lottlistorna eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 7.det för lotterierna finns föreståndare som registrerings- myndigheten godkänt. får medge undantag från kravet på föreståndare enligt första stycket 7 om det är uppenbart att någon sådan inte behövs. För lotteri som avses i 16 § fjärde stycket gäller vidare där angivna särskilda förutsätt- ningar. får i samband med registreringen före- skriva villkor för verksamheten. För lotteri som avses i 16 § femte stycket gäller vidare där angivna särskilda förutsätt- ningar. som avses i 15 § första stycket som avses i 15 § första stycket 1–3 får anordna lotterier utan 1. lotteriet anordnas i samband med a)en tillställning eller en sammankomst som sammanslutningen anordnar eller deltar i eller b)ett bingospel som sammanslutningen anordnar, 2.lotteriet bedrivs bara inom det för tillställningen, samman- komsten eller bingospelet avsedda området, 3.värdet av varje insats uppgår till högst 1/6 000 basbelopp, 3 Senaste lydelse 2001:1045. 4. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/6 basbelopp, 5. det sammanlagda värdet av 5. det sammanlagda värdet av av insatsernas värde, om antalet av insatsernas värde, om insats insatser och vinster samt värdet krävs och om antalet insatser av dessa är bestämda enligt en och vinster samt värdet av dessa är bestämda enligt en uppgjord 6.vinstandelen anges på lottsedlarna eller lottlistorna eller i den lokal där lotteriet bedrivs, 7.lottköparen vid lottköpet får veta var och när vinsterna skall dras och på vilket sätt resultatet av dragningen görs tillgängligt för allmänheten, om vinstdragningen inte redan har ägt rum, och 8.vinsterna dras offentligt före tillställningens, samman- komstens eller bingospelets slut för dagen, om vinstdragningen inte redan har ägt rum före lottförsäljningen. Försäljning av lotter genom påteckning på lottlistor får, trots vad som sägs i första stycket 2, påbörjas tillställ- ningen eller sammankomsten äger rum. Tillstånd att anordna roulettspel och tärningsspel får ges, om 1. spelet anordnas i samband med a)en offentlig nöjestillställning inom en nöjespark eller liknande anläggning, b)hotell- och restaurangverksamhet, om det för rörelsen finns tillstånd till servering av spritdrycker, vin eller starköl enligt alkohollagen (1994:1738) eller om det ändå kan antas att spelet utan olägenhet kan anordnas i samband med verksamheten, eller c)trafik på fartyg i internationell trafik, 2.värdet av spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till högst 1/6 000 basbelopp, 3.värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet uppgår till högst 1/200 basbelopp, och 4. den som söker tillstånd 4. den som söker tillstånd bedöms vara lämplig att driva visar att han eller hon med hänsyn till sina personliga och 4 Senaste lydelse 1996:1168. 2. på annat sätt erbjuda möjlig- heten att delta i ett sådant lotteri som avses i 1, eller3. utan medgivande av anordnaren sälja lotter, ta emot insatser eller förmedla vinster i ett tillåtet lotteri. omständigheterna i övrigt är lämplig att driva verksamheten. Vid prövningen enligt 32 § 4 skall tillståndsmyndigheten beakta sökandens erfarenheter på området, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse. I fråga om aktiebolag, handelsbolag och ekonomiska eller ideella föreningar skall prövningen även omfatta och andra som genom en ledande och andra som har ett bestäm- inflytande över verksamheten, 2.styrelseledamöter och styrelsesuppleanter som till följd av eget eller närståendes ekonomiska intresse har en väsentlig gemenskap med den juridiska personen som är grundad på andelsrätt eller därmed jämförligt ekonomiskt intresse, och 3.bolagsmännen i handelsbolag. Som närstående till en styrelseledamot eller en styrelsesuppleant anses den som enligt 4 kap. 3 § första stycket konkurslagen (1987:672) är att anse som närstående till gäldenären. Det är inte tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i 1. främja deltagande i ett lotteri som inte anordnats med som inte är tillåtet eller ett utom stöd i denna lag, landet anordnat lotteri, eller 2. utan medgivande av anord- naren sälja lotter, ta emot insatser eller förmedla vinster i ett tillåtet lotteri. 5 Senaste lydelse 2003:346. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får medge undantag från förbudet enligt första stycket 1 att främja deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får medge undantag från förbudet enligt första stycket 1 om främjandet avser ett utom landet anordnat lotteri, och om 1.lotteriet anordnas som ett led i ett internationellt samarbete på lotteriområdet med svenskt deltagande, och 2.den utländska lotterianordnaren har rätt enligt det egna landets regler att anordna lotteri eller vadhållning samt att samarbeta internationellt. följer föreskrifterna i denna lag meddelats med stöd av lagen, får föreskrifterna i denna lag eller den myndighet som har lämnat tillståndet meddela varning eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen. Tillståndet får också återkallas eller ändras om förutsättningarna för tillståndet inte längre finns eller har ändrats. Beslut om varning och återkallelse av tillstånd gäller , om inte annat bestämts. får upphäva registreringen om den som med stöd av 17 § anordnar lotterier efter registrering inte följer föreskrifterna i denna lag eller föreskrifter, villkor eller bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen. Beslut om upphävande av registrering gäller , om inte annat bestämts. Till böter eller fängelse döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet 1.olovligen anordnar lotteri, eller 2.olovligen innehar en penningautomat, värdeautomat, varu- spelsautomat eller skicklighetsautomat. Till böter eller fängelse döms också den som olovligen i yrkesmässig verksamhet eller annars i för- värvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser deltagande från . I ringa fall döms inte till ansvar. Till böter eller fängelse döms också den som olovligen i yrkesmässig verksamhet eller annars i för- värvssyfte uppsåtligen främjar deltagande i ett sådant lotteri som avses i 38 § första stycket 1, om främjandet särskilt avser deltagande från . Är brottet grovt döms till fängelse i högst . Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2003:346. lag om ändring i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. skall ha följande lydelse. Skatt betalas enligt denna lag Skatt betalas enligt denna lag till staten för penningvinst vid till staten för penningvinst vid vinstdragning i sådant vinst- vinstdragning i sådant vinst- sparande anordnat av bank eller sparande anordnat av bank eller lotteri och för penningvinst i lotteri och för penningvinst i sådant lotteri som avses i 21 § sådant lotteri som avses i 21 och lotterilagen (1994:1000). 21 c §§ lotterilagen (1994:1000). För vinst i lotteri För vinst i lotteri som anordnas med stöd av 21 § lotterilagen skall skatt dock inte 21 eller 21 c § lotterilagen skall betalas med högre belopp än att skatt dock inte betalas med högre belopp än att etthundra kronor återstår av vinsten. Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värde inräknas den skatt som skall betalas för vinsten. Skatt skall inte betalas för vinster som inte tagits ut av vinnaren. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 1995:764. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § och 42 kap. 25 § inkomst- skattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vinster i svenska lotterier eller vid vinstdragning på svenska premieobligationer är skattefria. Vinster i utländska lotterier är utländska lotterier som avses (1991:1482) om lotteriskatt. samarbetsområdet (EES), och står under offentlig kontroll. ställts ut i ett land inom EES. Vinst i ett utländskt lotteri Vinst i ett utländskt lotteri skall tas upp om vinsten skall tas upp om vinsten överstiger och om vinsten Detta gäller dock inte vinst i inte är skattefri enligt 8 kap. 3 § utländska lotterier som avses i 1 § andra och tredje styckena. andra stycket lagen (1991:1482) Utgifter för att delta i svenska och utländska lotterier får inte dras av. Denna lag träder i kraft . 8Senaste lydelse 2003:349. 9Senaste lydelse 2003:349. Den gällande lotterilagen är , men i väsentliga delar har den sitt ursprung lotteriförordning. Lagstiftningen är i grunden anpassad till en fysisk lotterimarknad, där det förutsatts att lotterier anordnas på plats och ställe eller i varje fall förmedlas genom ombud eller avser fysiska lottsedlar eller deltagarbevis. Verkligheten ser emellertid annorlunda ut . Den tekniska utvecklingen har medfört att förutsättningarna att elektroniskt förmedla t.ex. speltjänster utan hinder av nationsgränser är nära nog obegränsade, som möjligheterna för en enskild nation att ingripa mot verksamhet som anordnats utomlands synes vara små. Det gränsöverskridande spelet har inneburit att förutsättningarna att upprätthålla en nationell spelmarknad minskat i betydande mån. På det rättsliga planet är det för vidkommande framför allt medlemskapet i Europeiska unionen (och EES) som påverkat möjligheterna att reglera spel och lotterier. Någon gemenskapsrättslig lagstiftning som särskilt avser spel och lotterier finns inte. har i ett antal mål, som samtliga avsett begäran om förhandsavgörande från nationella domstolar, behandlat fördragsreglernas tillämpning vid spel och lotterier och därvid funnit att verksamheten i och för sig kan motivera ett undantag från bestämmelserna om fri rörlighet, men endast under närmare angivna förhållanden såsom att den restriktiva lagstiftningen skall syfta till att begränsa spelmöjligheterna och minska spelandet. De marknadsmässiga, tekniska och rättsliga förutsättningarna att reglera spel och lotterier har således förändrats efter lotterilagens tillkomst. 2002/03:93 redogjorde regeringen för sin syn på utvecklingen på spel- och lotterimarknaden samt för olika åtgärder som skulle kunna stärka svenska anordnares konkurrenskraft och värna spelverksamhetens överskott. Under rubriken spelpolitik behandlade regeringen bl.a. hur spel över Internet påverkat den svenska lotterilagstiftningen och fann samman- fattningsvis anledning att se över lotteriregleringen bl.a. i syfte att anpassa regleringen till spel- och lotterimarknadens snabba utveckling. Utredningsdirektiven finns som bilaga 1 till detta betänkande. Uppdraget inrymmer all lagstiftning på spel- och lotteriområdet, Det skulle därför kunna hävdas att uppdraget även borde omfatta de särskilda spelformer som regleras i kasinolagen (1999:355) och lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen). Vi har dock funnit att varken kasinolagen, som är föremål för en särskild översyn, eller automatspelslagen, som behandlats övergripande av lagstiftaren (prop. 2004/05:3), bör omfattas av vårt uppdrag. I avsnitt 5.5.1 redogörs för hur utredningen uppfattat uppdraget i den del det avser förhållandet till den av riksdag och regering fastställda spelpolitiken. Utredningen har hållit 18 sammanträden där experterna deltagit. I syfte att inhämta information dels från de ledande svenska anordnarna av spel och lotterier, dels i fråga om spelberoende har utredningen även upprättat tre referensgrupper (Statliga bolag, , Spelberoende). Vardera två möten har hållits med dessa referensgrupper. I dessa grupper har följande personer medverkat. , Lotteriinspektionen, som senare förordnats som expert i utredningen och ersatts av Ett stort antal kontakter har ägt rum med anordnare av spel och lotterier – såväl svenska som utländska – samt andra intressenter på marknaden såsom Lotteriinspektionen, , , polisen och . Utredningen har även deltagit vid rådets Oberoende Spelsamverkan (OSS) möten. Sammanträffanden har ägt rum med Kultur- og kirkedepartementet och Lotteritilsynet () samt med och (). Vidare har utredningen deltagit vid Svenska Spels Spelakademin i och 2005, för alkohol- och drogforsknings (NAD) konferens i , i (om , se avsnitt 8.2.1), () konferens i samt International of i . Utredningen har fört diskussioner med Utredningen om utvärdering av kasinoverksamheten i (Fi 2005:07). Utredningen har slutligen haft ambitionen att sammanträffa med företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission för att fullfölja analysen av EG-rätten, men av skilda anledningar har ett sådant sammanträffande tyvärr inte kommit till stånd. Enligt utredningsdirektiven skulle förslagen rörande vinståter- betalning behandlas med förtur. Utredningen behandlade denna fråga särskilt i delbetänkandet Vinstandelar (SOU 2005:21) vilket avgavs . Utredningen föreslog ingen höjning av vinståterbetalningen, varken enligt lotterilagen eller i regeringens särskilda tillstånd enligt 45 § lotterilagen. Avsikten har varit att i detta betänkande slutbehandla samtliga frågor som omfattas av direktiven. Som även framgått i missivet till detta betänkande har emellertid den tid, som utredningen haft till förfogande, varit alltför kort för att fullgöra det omfattande uppdraget. Utredningen har redovisat kvarstående frågor i avsnitt 13.7. Uppräkningen där gör inte anspråk på att vara fullständig. Bestämmelser om lotterier har funnits i den svenska lagstiftningen åtminstone . Ett antal äldre förordningar ersattes 1939 av lotteriförordningen (1939:207), vilken var den första samlade författningen på området. lotteriförordning ersattes 1982 av lotterilagen (1982:1011), vilken i sin tur ersatts av den nu gällande lotterilagen (1994:1000). Lotterilagen utgör den generella regleringen av spel och lotterier i . Lagen omfattar förutom sedvanliga lotterier även t.ex. vadhållning, automatspel, kortspel, roulettspel, bingospel och kedjebrevsspel. Särskilda bestämmelser om förströelseautomater, som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel, ges i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel (automatspelslagen). Bestämmelser om kasinospel med internationella regler ges i kasinolagen (1999:355). Bestämmelser om beskattning av vissa av de verksamheter som regleras i lotterilagen ges i lagen (1972:820) om skatt på spel, i lagen (1991:1482) om lotteriskatt (lotteriskattelagen) och i lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m. I slutbetänkande Från tombola till Internet (SOU 2000:50) lämnades en utförlig redogörelse för den svenska lotterilagstiftningens utveckling samt innehållet lotterilag och automatspelslag. Här lämnas därför endast en kortfattad redogörelse för de ändringar som därefter skett i lotterilagen och – i den mån det är av intresse för utredningens uppdrag – automatspelslagen. I avsnitt 5.3 redovisar utredningen översiktligt hur lotterilagens skyddsintressen behandlats i tidigare lagstiftningsärenden. 2.2De senaste årens lagändringar Som nämndes i SOU 2000:50 s. 49 f. ändrades lotterilagen dels i fråga bl.a. om lotteribegreppet, högsta vinsttaket och automatspel (SFS 1996:1168), dels i fråga bl.a. om automatspel inbegripet högsta vinst för sådant spel, märkning av automater, innehav av automater m.m. (SFS 1999:358).