sou · GUB372 · 2007-01-01 00:00:00 — Man kan dock tänka sig system som identifierar förarens slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 118 (128) nedsatta körförmåga på grund av droger eller trötthet. I en teknisk specifikation bör man därför undvika låsningar som hindrar utvecklingen av ny, potentiellt mer önskvärd teknik. Utredaren ska överväga hur forskning och utveckling av nya tekniker för att förhindra rattfylleri ska kunna stimuleras. För att få acceptans för ett brett införande av sådana tekniska system i fordonen krävs exempelvis en uppföljning av funktionaliteten hos och acceptansen för de befintliga tekniska utrustningar som finns. Uppföljningarna bör kompletteras med utökade forskningsinsatser om system för förhindrande av nedsatt körförmåga och olämpliga förarbeteenden i de fordonstekniska forskningsprogrammen. Även kontakterna med EU och arbetet för en bredare internationell utveckling av tekniska lösningar för kontroll av föraren, inklusive alkolås, bör utvecklas. Användning av alkolås eller liknande inom arbetsmiljöarbetet Inom arbetsmiljöarbetet är en arbetsgivare skyldig att göra vissa insatser för rehabilitering av personer med alkoholproblem. Även här skulle en utvidgad användning av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri, i kombination med andra slags insatser, kunna ge arbetsgivaren ökade möjligheter till ett bra rehabiliteringsresultat och individen ökade incitament att komma ur sina problem och klara sitt arbete. Uppdragets redovisning Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Förslag som gäller att öka acceptansen för och användningen av alkolås eller andra tekniska system som förhindrar rattfylleri ska dock redovisas . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 119 (128) 13 Bilaga 2: skrivelse till Europeiska kommissionen slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 120 (128) slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 121 (128) 14 Bilaga 3: Alkoholrelaterade skador i trafiken – underlag till tabell 3 14.1 Antal skadade i officiell statistik och i verkligheten Kunskapen är bristfällig om hur många som verkligen skadas i trafiken och hur allvarliga skadorna är. I tabell 3 har mörkertalsfaktorn i polisens rapportering för svårt skadade bedömts vara 3,0, dvs. det verkliga antalet är det rapporterade antalet.TPTF 39 FTPT För lindrigt skadade har en traditionell mörkertalsfaktor på 2,4 använts i brist på bättre underlag. I olyckor där bussar och tunga lastbilar varit inblandade kan man räkna med en hög rapporteringsgrad för skadade. Lägst rapporteringsgrad är det för singelolyckor, speciellt för olyckor med cyklar. Mörkertalet varierar därför kraftigt för olika typer av olyckor och för olika trafikantgrupper vilket ökar osäkerheten i bedömningen. Uppfattningarna varierar om hur utvecklingen ser ut för skadade i trafiken. Det finns de som menar att antalet skadade fortsätter att öka, medan andra hävdar att antalet minskar. Kalkylmässigt kan man därför bedöma att antalet person- och egendomsskador kommer att ligga på ungefär oförändrad nivå . Egendomsskadorna bedöms ligga på oförändrad nivå trots ökande trafik. Bilarnas aktiva säkerhet (antisladd m.m.) ökar successivt vilket väl borde balansera att ökande trafik medför fler olyckor vid oförändrade förutsättningar i övrigt. 14.2 Säkerhet, ålder och körsträckor hos bilar inblandade i dödsolyckor De bilar som är inblandade i dödsolyckor är i genomsnitt äldre och därmed mindre säkra än medelbilen. Av alla personbilar som är inblandade i dödsolyckor är eller äldre. Dessa personbilar svarar för av trafikarbetet för personbilar. I dödsolyckor där personbilsföraren har varit alkoholpåverkad är av de inblandade personbilarna eller äldre.TPTF 40 FTPT De unga förarna avviker dock från bilden. Av 18-24-åriga personbilsförare inblandade i dödsolyckor satt i en bil som var säkrare än medelbilen (se delbetänkandet). En hypotes är att många av dessa unga män lånar familjens förstabil. Personbilarna med de kortaste körsträckorna är i relation till sin körsträcka upp till 20 gånger oftare inblandade i olyckor med dödade eller svårt skadade än de bilar som har de längsta körsträckorna.TPTF 41 FTPT Motsvarande relationer gäller i princip alla typer av bilar. Detta talar för att alkoholrelaterade olyckor främst orsakas av bilar ägda av privatpersoner. Firma-, företags- och förmånsbilar är mycket sällan vållande till alkoholrelaterade olyckor. Några studier är dock inte kända som skulle kunna belägga detta påstående, utan slutsatsen bygger på indikationer från olika indirekta indikatorer. Antalet dödade kan förväntas minska kraftigt , främst på grund av att andelen bilar med god säkerhetsstandard fortsätter att öka och att vägmiljöerna blir allt säkrare. Detta minskar även effekterna av alkolås på antalet dödade, och kanske också på antalet skadade. 14.3 Andelen av trafikolyckorna med samband till alkohol Det finns stora brister i kunskapen om omfattningen av problemet trafikolyckor med samband till alkohol och också av rattfylleriets omfattning. Detta framgår av P 39 P Bedömningen är baserad på VTI notat 21 2005. P 40 P , , Alkoholpåverkade personbilsförare inblandade i dödsolyckor , publikation 2004:161, 2004 P 41 P Vägtrafikskador 2003, , , ISSN 1404-854X, slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 122 (128) delbetänkandet, där det finns en fyllig redovisning av rattfylleriets omfattning och dess konsekvenser (SOU 2005:72, avsnitt 5). Den säkraste kunskapen gäller personer som dödats i vägtrafiken. Men även dessa uppgifter är grova. De bygger främst på analyser av dödsolyckor i djupstudier i tre södra regioner. djupstudiematerial är inte en del av den officiella statistiken. Analyser utifrån detta material kan bland annat göras av trafikdödade där obduktioner har visat att alkohol eller droger har varit inblandade. Med denna information skattas andelen dödsolyckor där någon förare varit rattfull (enligt lagens definition). Det finns flera osäkerhetsfaktorer, och mörkertalet kan bedömas vara relativt stort. Stor osäkerhet finns om hur många dödsolyckor som rattonyktra förare som själva inte dör i olyckan är inblandade i. Många olyckor orsakade av trötthet kan också ha ett indirekt samband med alkohol. Dessa finns dock inte med i bedömningarna och påverkas inte heller direkt av användningen av alkolås. Risken för att råka ut för dödsolyckor ökar snabbare än risken för personskadeolyckor vid höga alkoholhalter i blodet hos bilföraren. Bedömningarna av hur mycket alkoholhalten påverkar riskernas storlek varierar inom mycket vida gränser i olika undersökningar och i olika länder.TPTF 42 FTPT Generellt är risken för såväl döds- som personskadeolyckor mångfalt högre för en alkoholpåverkad ung förare än för en äldre alkoholvan förare. Bedömningen av andelen svårt och lindrigt skadade i olyckor med samband till alkohol baseras bland annat på den danska statistiken (se delbetänkandet), jämförelser av polisens bedömning av andelen alkoholrelaterade olyckor med dödade och svårt skadade samt undersökningar från om andelen skadade cyklister i sjukvården som varit alkoholpåverkade. på VTI bedömer att dödsrisken ökar i genomsnitt 5 gånger mer än personskadeolycksrisken (svår och lindrig skada) för en alkoholpåverkad bilförare jämfört med en nykter förare.TPTF 43 FTPT Detta skulle tala för att andelen alkoholrelaterade olyckor med skadade skulle vara något lägre än enligt den bedömning som görs i tabell 3. Det finns dock stora osäkerheter även i VTI:s bedömning. I tabellen har andelen drabbade i trafikolyckor med samband till alkohol bedömts vara av de dödade i samtliga trafikolyckor, av de svårt skadade, av de lindrigt skadade och av egendomsskadorna. De bedömda andelarna för svårt och lindrigt skadade är snarare för låga än för höga. Olyckor med enbart cyklister och gående inblandade har i mycket hög utsträckning samband med alkohol, se delbetänkandet. Andelen är också enligt polisens rapportering högre för mopedister och motorcykelförare än för förare av bilar. Av polisens rapportering skulle man kunna dra slutsatsen att andelen av de svårt skadade i alkoholrelaterade olyckor är i det närmaste på samma nivå som för dödade.TPTF 44 FTPT Denna rapportering har dock viktats lågt i bedömningen. 14.4 Olika trafikantkategoriers vållande av alkoholrelaterade olyckor Det går bara att göra relativt grova skattningar av i vilken grad olika trafikantkategorier har varit vållande till olyckorna. Alkoholpåverkade förare av bussar, lastbilar och personbilar bedöms i effekttabellen (tabell 3) ha orsakat alkoholrelaterade P 42 P Se Delbetänkandet (SOU 2005:72) och VTI:s meddelande 2004:951 Trafiksäkerhetsåtgärder och efterlevnad. Hastighetsanpassning , användning av bilbälte och nykter som bilförare. , () P 43 P Bedömningen utgår från en analys enligt , , G., 1997, , D, E., 1998 samt et al., 1995. P 44 P Delaktiga förare av motorfordon (inklusive moped) i polisrapporterade vägtrafikolyckor med dödlig, svår och lindrig personskada och där polisen angett misstanke om alkoholpåverkan (Tabell 19 i Vägtrafikskador ) utgjorde för dödade, för svårt skadade och för lindrigt skadade. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 123 (128) dödsolyckor motsvarande av de alkoholrelaterat dödade.TPTF 45 FTPT Skattningen bygger bland annat på att andelen bilförare som vållar alkoholrelaterade olyckor är något större än andelen bilförare av det totala antalet dödade i olika trafikkantkategorier. Andelen bilförare är också större än andelen dödade alkoholpåverkade i respektive trafikantkategori. Hänsyn har också tagits till att andelen alkoholpåverkade bilförare som orsakar dödsolyckor men som inte själva dör med stor säkerhet är relativt större än motsvarande andel för mc-förare, mopedister och cyklister. Av de alkoholrelaterade personskadeolyckorna bedöms andelen där en alkoholpåverkad bilförare varit vållande vara . Anledningen till att andelen bedömts lägre än för dödade är bland annat att i singelolyckor med skadade cyklister bedöms andelen alkoholpåverkade cyklister vara mycket hög, se delbetänkandet. Av egendomsskadeolyckorna bedöms av de alkoholrelaterade olyckorna ha orsakats av att en bilförare varit påverkad. Alla dessa olyckor skulle ha undvikits om bussar, lastbilar och personbilar varit utrustade med alkolås. Övriga alkoholrelaterade olyckor orsakas av berusade gående, cyklister och förare av motorcyklar och mopeder. I effekttabellen (tabell 3) har 75/60/av de alkoholrelaterade döds/personskade-/egendomsskadeolyckorna tillskrivits bussar, lastbilar och personbilar. 14.5 Olika fordonsslags antal och trafikarbete och deras andel som vållande av olyckor Personbilar Tung lastbil Lätt lastbil Buss MC () Moped Terrängskotrar I trafik 30/12 2004 4 116 75 365 13 235 162 182 Antalets andel av (Pb+Lb+Buss) 1,8,0,Trafikarbete 2003, miljarder fordonskilometer 58,7 5,8 7,8 1,0 0,9 0,4 Trafikarbetets andel av (Pb+Lb+Buss) 7,10,1,Fordonsbeståndet i Tabell 8: Fordonsbeståndet i Av tabell 8 ovan framgår fordonsbeståndet och trafikarbetet för olika fordonsslag.TPTF 46 FTPT Polisen redovisar delaktiga förare av motorfordon (inklusive moped) i polisrapporterade vägtrafikolyckor med dödlig, svår och lindrig personskada och andelen av dessa där det finns misstanke om alkoholpåverkan. Relateras antalet förare med misstanke om alkoholpåverkan till respektive fordonsslags trafikarbete är den relativa andelen jämfört med alla motorfordon för: personbilar 1,06; bussar 0,14; tunga lastbilar 0,10; lätta lastbilar 0,16; mc 4,37 och mopeder 15,81. Det skulle innebära att mopedister är de motorfordonsförare som oftast kör alkoholpåverkade, medan förare av tung lastbil är de som mest sällan kör påverkade av alkohol. Man ska P 45 P : I 223 dödsolyckor med alkohol och droger i Region (1997-2004) var det 63 obducerade cyklister, mopedister, mc-förare m.m. som varit påverkade – dvs. ej bilföraren om en bil varit med i olyckan. Det innebär att av de alkohol- eller drogrelaterade dödsolyckorna där bilföraren omkommit tillskrivits förare av personbilar, lastbilar och bussar. P 46 P Fordon i trafik: Ett svenskregistrerat fordon som inte är avställt (inklusive veteranfordon). Bil: Samlingsbenämning för personbilar, bussar och lastbilar Personbil: Bil som är inrättad huvudsakligen för befordran av föraren och högst åtta passagerare. Buss: Bil som är inrättad för befordran av fler än åtta personer förutom föraren, även om bilen dessutom är inrättad för annat ändamål. Tung lastbil: En lastbil med en totalvikt över (>) . Vid trafikräkningar jämställs buss med tung lastbil. Lätt lastbil: En lastbil med en totalvikt av högst () . slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 124 (128) dock vara försiktig med att dra alltför långtgående slutsatser av dessa relationer. De används dock delvis i argumentationen. Rattonyktra lastbilsförare i alkoholrelaterade olyckor Tunga lastbilar (totalvikt över ) Närmare 100 personer dör i olyckor där tunga lastbilar varit inblandade. Antalet har tenderat att minska ganska kraftigt. I hälften av alla olyckor med dödade och svårt skadade där lastbilar var med var det lastbilar med en totalvikt på och däröver som var inblandade. Lastbilar över utförde däremot av lastbilarnas trafikarbete.TPTF 47 FTPT En analys av 63 dödsolyckor med tunga lastbilar inblandade visar att var mötesolyckor, olyckor med oskyddade trafikanter, korsningsolyckor och upphinnande-, avsvängnings- och singelolyckor. I nästan samtliga mötes- och korsningsolyckor är det ett annat fordon än en lastbil (främst personbilar) som vållar kollisionen med lastbilen.TPTF 48 FTPT Studien visar att endast 1 av de 63 lastbilsförarna var rattfull medan 8 av förarna av de fordon de kolliderat med var rattfulla. Det finns anledning att här poängtera att singelolyckorna ingår för lastbilarna, men inte för de fordonstyper de kolliderat med. Som jämförelse kan nämnas att i singelolyckor med personbil dör ungefär 130 förare , varav över hälften varit alkoholpåverkade. I tunga lastbilar dödas oftast färre än 5 personer och ungefär 40-50 blir svårt skadade enligt polisrapporter. Bara några enstaka förare dödas i singelolyckor med tung lastbil. Den ökande bältesanvändningen är säkert en bidragande orsak. Denna är dock mindre än hälften mot för personbilsförare. Ytterst sällan har rapporterats att föraren varit rattfull. I dödsolyckor med tung lastbil inblandad dör mycket sällan föraren av den tunga lastbilen. Metoden med obduktion som mått på förarnas nykterhet ger därför inte något kvalitativt underlag för att bedöma nykterheten för förare av tunga lastbilar. Mörkertalet för andelen rattonyktra förare av tunga lastbilar i dödsolyckor kan därför vara stort. Jämfört med personbilar är andelen singelolyckor med dödade förare av tunga lastbilar dock extremt låg, vilket stärker uppfattningen att förare av tunga lastbilar mycket sällan kör rattonyktra. I djupanalys av dödsfall i tre södra regioner 1997-2003 () bedömdes att 4 förare av tunga lastbilar som dödats i trafikolyckor har varit rattonyktra.TPTF 49 FTPT Dessa utgjorde då av alla dödade förare i personbilar och lastbilar med alkohol i blodet. Andelen utländska förare av tunga lastbilar i är hög och dessa anses i högre utsträckning vara rattonyktra än inhemska förare. av alla olyckor med dödade och svårt skadade sker i tre södra regioner.TPTF 50 FTPT Av polisens rapportering kan man också dra slutsatsen att andelen rattfyllerister bland förare av tunga lastbilar är betydligt mindre än bland personbilsförare. I de polisrapporterade vägtrafikolyckorna med personskada var 1 252 förare av tunga lastbilar inblandade. Bland dem hade polisen misstanke om alkoholpåverkan i fyra fall (0,).TPTF 51 FTPT I förhållande till trafikarbetet var andelen förare där poliP 47 P Vägtrafikskador 2003, , , ISSN 1404-854X, P 48 P publikation 2002:146 Tunga lastbilar och dödsolyckor; - händelser, - tänkbara åtgärder och - vem kan genomföra dem? P 49 P Tabell erhållen av , Trafiksäkerhetssamordnare, Kundbehov och planering, . : Av 223 dödsolyckor i region väst med alkohol eller droger har vi bara uppgift om en enda dödsolycka där en förare av tung lastbil varit påverkad. P 50 P Underlag från . P 51 P Vägtrafikinspektionen Dödsolyckor med tunga lastbilar TR 40-A 2004:147 . En studie från visar att lastbilsförarna utgjorde av de lagförda rattfylleristerna. Polisens arbete har varit med större fokus på den tunga trafiken vilket talar för att den verkliga andelen troligtvis är något lägre. slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 125 (128) sen rapporterade misstanke om alkoholpåverkan hos förare av tunga lastbilar ca 1/11 av den för personbilar 2004 med dödade och skadade. Den UosäkraU slutsats som kan dras är att rattfulla förare av tunga lastbilar i genomsnitt orsakar av alla dödade i trafikolyckor. Det ska jämföras med att deras trafikarbete utgör av trafikarbetet för alla bilar i trafiken. är andelen högre på grund av olyckan när en utländsk långtradarförare vände på en motorväg i och orsakade fem människors död. Lätta lastbilar (totalvikt högst ) Mer än hälften () av det totala trafikarbetet för lastbilar utfördes av lätta lastbilar (fordon med en totalvikt på eller lättare). De lätta lastbilarna var dock inblandade i av lastbilsolyckorna med dödade eller svårt skadade. Husbilar ingår i gruppen lätta lastbilar, men är en mycket liten del av gruppen. I lätta lastbilar dödas drygt 10 personer , varav hälften i singelolyckor, och ungefär 70 personer blir svårt skadade enligt polisrapporterna. I relation till trafikarbetet är antalet dödade i singelolyckor med lätt lastbil ungefär en fjärdedel av den för personbilar. Andelen som använder bälte är låg. Några uppgifter har inte gått att få fram om hur ofta rattonyktra förare av lätta lastbilar förekommit i dödsolyckor. I djupanalys av dödsfall i tre södra regioner 1997-2003 () bedömdes att 12 förare av lätta lastbilar som dödats i trafikolyckor ha varit rattonyktra.TPTF 52 FTPT Dessa utgjorde av alla dödade alkoholpåverkade förare av personbilar och lastbilar tillsammans. Man kan försiktigtvis dra slutsatsen att rattonyktra förare av lätta lastbilar orsakar av alla dödsfall i trafikolyckor, medan deras andel av trafikarbetet är av trafikarbetet för alla bilar. I förhållande till trafikarbetet var andelen förare där polisen rapporterade misstanke om alkoholpåverkan hos förare av lätta lastbilar ca 1/7 av den för personbilar 2004 med dödade och skadade . Lätta och tunga lastbilar sammantaget I av olyckorna med dödade eller polisrapporterat svårt skadade finns en tung eller lätt lastbil med. Lastbilarnas andel av trafikarbetet är och andelen lastbilar är av alla bilar.TPTF 53 FTPT Detta indikerar då att risken för att tunga och lätta lastbilar blir inblandade i en trafikolycka med dödade eller svårt skadade är bara ca hälften så stor som för personbilar, trots lastbilarnas tyngd. Eftersom polisens rapportering av svårt skadade i lastbilsolyckor troligtvis är betydligt högre än för personbils- och cykelolyckor, utgör lastbilar en ännu mindre olycksrisk i trafiken än andra fordon. När lastbilsolyckor ändå inträffar är det mycket sällan som lastbilsföraren är vållande eller rattfull. Polisens rapportering från och från färjelägren i visar att lastbilsförare har misstanke om rattfylleri och lagförs för rattfylleri mindre än en sjättedel så ofta jämfört med alla fordonsförare. Enligt ovanstående kan man bedöma att andelen dödsolyckor som vållas av rattonyktra lastbilsförare som mest utgör någon procent av alla alkoholrelaterade dödsolyckor. Den relativa andelen för olyckor med polisrapporterat skadade är troligtvis lägre. Finns en lastbil med i en olycka talar dock allt för att konsekvensen av olyckan blir mycket svårare än i andra olyckor. Statistiken av tunga lastbilar i dödsolyckor visar tydligt på detta. I effekttabellen (tabell 3) har av de alkoholrelaterade döds- och egendomsskadeolyckorna med bilar inblandade tillskrivits alkoholpåverkade lastbilsföP 52 P Tabell erhållen av , Trafiksäkerhetssamordnare, Kundbehov och planering, P 53 P Vägtrafikskador 2003, , , ISSN 1404-854X, slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 126 (128) rare. För personskadeolyckor är andelen . Andelarna är troligtvis något överskattade. Rattonyktra bussförare i alkoholrelaterade olyckor I av olyckorna med dödade eller polisrapporterat svårt skadade finns en buss med. Bussarnas andel av bilarnas trafikarbetet är och andelen bussar är av bilparken.TPTF 54 FTPT Polisens rapportering av bussolyckor är troligtvis i det närmaste fullständig. Därför kan man bedöma att bussarna risk att bli inblandad i en trafikolycka troligtvis är lägre än medelbilens trots att de framförs i komplexa trafikmiljöer med många oskyddade trafikanter. Det är förhållandevis få som dör eller skadas svårt i olyckor där bussar varit med. Därför kan variationerna mellan åren vara ganska stora. Det kan också variera mycket mellan åren hur många av dem som dödats som har suttit i bussen respektive varit fotgängare eller funnits i ett annat fordon. Bussar med plats för 70 passagerare eller fler utför hälften av det totala trafikarbetet för bussar. Dessa bussar var inblandade i av alla olyckor med dödade och polisrapporterat svårt skadade där bussar funnits med. av alla bussolyckor med dödade eller polisrapporterat svårt skadade sker i tättbebyggt område.TPTF 55 FTPT har gjort en uppföljning för åren som visar att det inte finns någon dödsolycka med bussar inblandade där bussföraren varit rattfull. Någon uppgift har inte gått att få fram om hur många bussförare som dör i singelolyckor med buss. I djupanalys av dödsfall i tre södra regioner 1997-2003 () fanns ingen bussförare med som varit rattfull och dödats i någon trafikolycka. I förhållande till trafikarbetet var andelen förare där polisen rapporterade misstanke om alkoholpåverkan hos förare av bussar ca 1/8 av den för personbilar 2004 med dödade och skadade. Bussförare är en speciellt observerad grupp. Man kan därför anta att rapporteringsgraden för denna grupp är den högsta av alla förarkategorier. Vi uppskattar att de rattfulla bussförarna står för av alla alkoholrelaterade dödade med bilar inblandade i trafiken. Uppskattningen utgår från att bussförare i rattfyllerihänseende kan likställas med förare av lastbil, att bussarnas trafikarbete är 1/13 av lastbilarnas och att 4 gånger fler dör eller skadas svårt enligt polisens rapportering i dessa olyckor jämfört med i lastbilsolyckor. I effekttabellen (tabell 3) har av de alkoholrelaterade döds- och egendomsskadeolyckorna med bilar inblandade tillskrivits alkoholpåverkade bussförare. För personskadeolyckor är andelen . Andelarna är troligtvis starkt överskattade. Rattonyktra personbilsförares i alkoholrelaterade olyckor Andelen av alla dödade i alkoholrelaterade trafikolyckor som de rattfulla personbilsförarna står för har här beräknats vara lika med den total andelen för bilar minskat med andelarna för lastbilar och bussar. Av de rattfulla personbilsförarna som vållat dödsolyckor är det troligt att kört personbilar ägda av privatpersoner. I effekttabellen (tabell 3) har av de alkoholrelaterade döds- och egendomsskadeolyckorna med bilar inblandade tillskrivits alkoholpåverkade bilförare. För personskadeolyckor är andelen . P 54 P Vägtrafikskador 2003, , , ISSN 1404-854X, P 55 P Vägtrafikskador 2003, , , ISSN 1404-854X, slutbetänkande SOU 2006:72 Sid 127 (128) Alkoholberoende bilförares i alkoholrelaterade olyckor I delbetänkandet redovisas en studie av Kapubra där man hade använt frågeformuläret Audit för att kartlägga alkoholberoende. Enligt denna studie hade av de motorfordonsförare som misstänkts för rattfylleri vid polisens kontroller (totalt 2 104 personer) alkoholproblem i form av riskabla eller skadliga alkoholvanor. Förarna med riskabla eller skadliga alkoholvanor bedöms svara för en relativt sett ännu större andel av alla alkoholrelaterade olyckor. Uppskattningar finns om att alkoholberoende förare svarar för av alla alkoholrelaterade dödsolyckor med personbilar inblandade. I effekttabellen (tabell 3) har av alla bilolyckor som har samband med alkohol tillskrivits alkoholberoende bilförare. För alkoholrelaterade dödsolyckor är det troligtvis lågt bedömt.