sou · GUB330 · 2007-01-01 00:00:00 — Det visar sig även att personer som är eller äldre oftare anhålls, vilket är väntat med tanke på att yngre personer i lagstift- ningen innehar en särställning när det gäller vilka ingripanden som kan riktas mot dem. Äldre personer anhålls ungefär dubbelt så ofta som personer . Slutligen förekommer överrisker för att häktas kopplade till både grövre våldsanvändning och om den misstänkte tidigare lagförts. Sammantaget kan det alltså konstateras att personer med ut- ländsk bakgrund som misstänks för våldtäkt i , eller mellan 1998–2000 inte tycks vara utsatta för mer ingripande åtgärder av rättsväsendet under förundersökningen Vid frågan om förundersökningen mot en person läggs ned uppstår flera signifikanta över- och underrisker i de olika modellerna. Dessa framgår av tabell I i bilaga 1. Förundersökningen läggs oftare ned om den misstänkte 1) är , 2) inte har varit lag- förd för brott, 3) har utomeuropeisk bakgrund, jämfört med re- spektive referensgrupp. Detta innebär alltså att rättväsendet i detta avseende är mindre ingripande mot utomeuropéer än mot svens- kar.24 Även bekantskap mellan offer och misstänkt har betydelse för om förundersökningen läggs ned eller inte. Ju närmar bekanta offer och misstänkt är, desto större risk för att förundersökningen läggs ned. Även vid regressionsanalyserna av om den misstänkte förhörs eller inte visar på flera olika över- och underrisker. Dessa redovisas i tabell II i bilaga 1. Misstänkta som är eller äldre riskerar att förhöras ungefär dubbelt så ofta som misstänkta under . I öv- rigt förekommer underrisker för personer som utövat grovt eller mycket grovt våld, tidigare lagförts för brotts samt som har euro- peisk bakgrund. Även här visar det sig alltså att personer med ut- 24 Det ska dok påpekas att överrisken är ganska låg 1,5 och endast signifikant på 10 procents nivån. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund ländsk bakgrund, europeisk, utsätts för mindre ingri- pande än personer med svensk bakgrund. När det gäller om den misstänkte anhållits så löper personer som är eller äldre lite drygt dubbelt så stor risk för att anhållas än yngre personer. Även vid häktning visar sig ålder ha betydelse. Misstänkta som är eller äldre häktas mellan fem och sex gånger så ofta som personer som är . I övrigt före- kommer överrisk för att häktas för misstänkta personer som är nu- varande eller före detta partner till offret, samt för de misstänka som uppburit socialbidrag. Sammantaget kan det konstateras att personer med utländsk bakgrund som misstänks för grov misshandel i , eller inte tycks vara utsatta för mer ingri- pande åtgärder av rättsväsendet under förundersökningen. Tvärtom är de få signifikanta skillnader som finns snarare till fördel för per- soner med utländsk bakgrund. Jag återkommer till hur detta resul- tat kan tolkas i min avslutande diskussion. Huvudintrycket är dock att graden av ingripande är påfallande lika även då en mängd fakto- rer tagits hänsyn till. Eget bruk av narkotika Inga av de undersökta faktorerna innebär över- eller underrisker för att förundersökningen ska läggas ned. Personer som tidigare lagförts för brott förhördes mer sällan (gäller ej modell 3) liksom de som uppburit socialbidrag . Vid analys av vilka som anhålls visar det sig att 1) personer som är eller äldre, 2) män, samt 3) personer som uppburit social- bidrag har överrisker för att anhållas i samband med misstanke om eget bruk av narkotika. Eftersom så få av de miss- tänkta för eget bruk häktas, och det i så fall måste handla om andra grövre brott i anmälan som motiverar häktningen, görs ingen ana- lys för detta. Det förekommer alltså inga signifikanta skillnader mellan perso- ner med svensk respektive utländsk bakgrund i grad av ingripanden som analyserats här. I annat sammanhang har jag dock visat att per- soner med utomeuropeisk bakgrund oftare kroppsvisiterades i syfte att också se om de hade droger på sig i samband med miss- tanke om eget bruk av narkotika. Det visade sig även att personer med utomeuropeisk bakgrund mer sällan verkligen hade droger på Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund sig, även om skillnaden var liten. För mer om detta se (2005). Påföljder för grövre sexualbrott, misshandel och grov misshandel Andel dömda till fängelse för olika brottskategorier Inledningsvis redovisas påföljder för de olika brottstyperna (se Ta- bell 5). I Tabell III i bilagan redovisas ytterligare brott i domen. Som framgår av tabellerna så är antalet i varje grupp litet vilket gör att små skillnader i antal kan ge relativt stora skillnader i procenttal. Något man bör minnas då slutsatser ska dras. Tabell 4.5 Påföljder för personer dömda för grövre sexualbrott eller misshan- del/grov misshandel uppdelat efter utländsk bakgrund. Avser domar för brott som anmälts för våldtäkt i , och mellan 1998–2000, eller för grov misshandel i samma områden . Misshandel och grov misshandel 25I ett fall kombinerat med ett fängelsestraff kortare än . 26Det förekommer att skyddstillsynen kombineras med samhällstjänst eller en behandlings- plan. 27Är ibland förenat med samhällstjänst. 28Här ingår exempelvis dagsböter, vilket är den största kategorin. Även vård inom social- tjänsten ingår. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Av tabellerna framgår att det förekommer vissa skillnader i vilka straff som dömts ut för de olika grupperna. De största skillnaderna återfinns vid domar för grövre sexualbrott. Personer med utländsk bakgrund döms nästan uteslutande till fängelsestraff för dessa brott, medan personer med helt svensk bakgrund i en tredjedel av- fallen döms till andra former av påföljder. Skillnaderna borde inte kunna förklaras av ytterligare brott i domen, eftersom det inte fö- rekommer några markanta skillnader mellan grupperna i detta avse- ende. Svenskar och européer har i större utsträckning dömts för ytterligare ett grövre sexualbrott jämfört med utomeuropéer. Dessa har i stället oftare dömts för ett misshandelsbrott. Ungefär lika stor andel, , har dömt för endast ett brott. Även vid misshandelsbrotten förekommer skillnader i andelen dömda till fängelse. Återigen döms utomeuropéer oftare till fäng- else än svenskar, men vid dessa brott döms däremot européer mindre ofta till fängelse. Dessa får i stället i högre utsträckning villkorlig dom eller dagsböter. Utomeuropéer döms klart mer säl- lan till villkorlig dom än vad både svenskar och européer gör. Inte heller här borde förklaringen ligga i övriga brott i domen. Den grupp som dömts till högst andel fängelsestraff, utomeuropéer, är också den grupp som generellt sett har minst allvarligt brott utöver misshandelsbrottet. Det grövsta ytterligare brottet återfinns hos svenskarna som nästan dubbelt så ofta som utomeuropéerna dömts för ännu ett misshandelsbrott. Det kan dock finnas andra förklaringar till skillnaderna i straff än övriga brott i domen. Exempelvis skulle det kunna vara så att de dömda svenskarna är yngre än de med utländsk bakgrund. Om så är fallet skulle skillnaderna i andel dömda till fängelse kunna förklaras av detta, eftersom yngre personer endast i undantagsfall ska dömas till fängelse enligt svensk lagstiftning. Detta undersöks nedan ge- nom logistisk regression. Beskrivning av variablerna som ingår i analysen framgår av Tabell IV i bilaga 1. I analysen utesluts kön som oberoende variabel. Kvinnorna är få () och när de tas med i analysen före- kommer inga signifikanta över- eller underrisker kopplade till kön, och resultaten i övrigt påverkas inte. Inte heller våldsanvändningen visar på några signifikanta skillnader i andelen dömda till fängelse. Eftersom uppgifterna kommer från förundersökningen, och det Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund alltså inte är säkert att det i domen anses bevisat att gärningsman- nen använt så mycket våld, utesluts även denna variabel från analy- sen. Även de olika variablerna för att mäta social situation har tes- tats i olika regressionsmodeller, men inte heller dessa ger signifi- kanta skillnader kopplat till risken för att dömas till fängelse. Där- för utesluts även dessa ur den slutliga analysen. Resultatet av de logistiska regressionsanalyserna framgår av Tabell 6 nedan. Tabell 4.6 Logistisk regressionsanalys av om den åtalade döms till fängelse eller inte. Avser dömda för grövre sexualbrott, grov misshandel samt miss- handel. 4,0 *** 3,3 *** 3,6 *** 8,2 *** 8,2 *** Antal brott i domen30 Ytligt/tillfälligt bekanta Nuvarande eller fd partner *** Signifikansnivå 0,01 29Den variabel som använts i tidigare regressioner för att mäta tidigare belastning var tidigare lagförd för brott. Vid analys av straffen visade sig tidigare lagföring inte vara associerat med några signifikanta över- eller underrisker, något som däremot att tidigare ha dömts till fängelsestraff innebar. Därför används denna variabel i de slutliga regressionerna. 30Denna variabel visade på signifikanta överrisker när tidigare lagförd ingick i stället för tidigare dömd till fängelse. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Som framgår av de logistiska regressionerna återfinns de överlägset största överriskerna för att dömas till fängelse för personer som är eller äldre. Ungefär åtta gånger oftare döms dessa till fängelse än yngre personer, givet att övriga oberoende faktorer är lika, vilket är i enlighet med lagstiftningen då yngre personer, i synnerhet , endast undantagsvis skall dömas till fängelse. Dom- stolarna tycks alltså i hög utsträckning följa detta.31 Även brottstyp har betydelse. De som dömts för grov misshandel döms oftare till fängelse än dem som dömts för misshandel. Dömda för grövre sex- ualbrott är de som allra oftast döms till fängelse. Även detta är i linje med lagstiftningen eftersom det är stadgat strängare straff i straffskalan för grov misshandel än för misshandel. Allra strängast är straffskalan för grövre sexualbrott. Mer än två tredjedelar av dessa är våldtäkter för vilka minimistraffet är fängelse. Även antal brott i domen har betydelse för risken att dömas till fängelse, då de som har dömts för flera brott oftare döms till fängelse, lik- som att tidigare ha dömts till ett fängelsestraff. Mest intressant för denna undersökning är dock att utomeuro- peisk bakgrund innebär en signifikant överrisk att dömas till fäng- else även då flera legala faktorer tagits hänsyn till.32 Personer med utomeuropeisk bakgrund döms nästan så ofta till fäng- else som personer med helt svensk bakgrund när övriga faktorer är lika. Och det utgör alltså en större risk för att dömas till fängelse om du har utomeuropeisk bakgrund än om du är dömd för flera brott i samma dom i detta material. Även relationen mellan offer och gärningsperson innebär signifikanta överrisker, genom att närmare bekantskap innebär överrisk för fängelse jämfört med gär- ningsmän som är helt obekanta med offret. Statusskillnader mellan offer och gärningsperson (1989) hävdar att skillnader i straff inte kan studeras utan att hänsyn tas till statusskillnader mellan offer och gärningsperson. En sådan statusskillnad kan vara om personen tillhör majoritetsbefolk- ningen eller en etnisk minoritet. För att utesluta att de stora skill- 31Det skall dock påpekas att det svenska rättsväsendet tycks ha blivit hårdare mot unga brottslingar (2002). 32Även vid en analys där rättspsykiatrisk vård, som är en frihetsberövande påföljd, räknats ihop med fängelse till en analys av frihetsberövande eller inte, förekommer signifikanta över- risker för personer med utomeuropeisk bakgrund för att dömas till frihetsberövande påföljd. Överrisken minskar dock i storlek. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund naderna i andel dömda till fängelse mellan svenskar och utomeuro- péer beror på offrets status i relation till gärningsmannen har jag genomfört en analys utifrån Blacks tankegångar kopplat till svensk/utländsk bakgrund. För att få någorlunda stora grupper har svenskar och européer sammanförts, eftersom dessa tycks behand- las förhållandevis lika, till en gemensam grupp under samlingsnam- net Europa2. Nedan (Figur 2) presenteras andel dömda till fängelse i de olika kategorierna utifrån Blacks (1989) tidigare presenterade figur. Figur 4.2 Figur över hur statusen hos offer och åtalad interagerar med varandra. Siffrorna visar andel dömda till fängelse av dömda. Siffrorna i parentes är förväntat utfall utifrån (1989), där 1 = högst sannolikhet för fängelsestraff 85 (1) 58 (2) 77 (3) 62 (4) Det visar sig vid denna jämförelse att offrets status tycks ha be- gränsad, eller ingen, betydelse för risken att dömas till fängelse för den åtalade. Utfallet följer alltså inte Blacks hypotes, utan de med utomeuropeisk bakgrund döms oftare till fängelse än dem med eu- ropeisk2 bakgrund oavsett offrets status. Detta styrker alltså tidi- gare resultat angående överrisker för personer med utomeuropeisk bakgrund för att dömas till fängelse. En logistisk regression där målsäganden och åtalads bakgrund ingår visar samma sak. Det finns ingen skillnad mellan europeiska2 och utomeuropiska offer i andel av gärningspersonerna som döms till fängelse. Däremot har perso- ner med utomeuropeisk bakgrund drygt så stor risk att dömas till fängelse än européer2 då det kontrolleras för offrets bakgrund. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Resultatet av denna undersökning visar att personer med utländsk bakgrund inte tycks vara utsatta för högre grad av ingripande än personer med svensk bakgrund när de väl är misstänkta för ett brott.33 Däremot riskerar personer med utomeuropeisk bakgrund att oftare dömas till fängelse än personer med helt svensk bak- grund. Resultaten är med avseende på risken att dömas till fängelse i linje med vad tidigare studier i visat. Däremot skiljer de sig med avseende på graden av ingripande under förundersökningen. Att graden av ingripande är så påfallande lika mellan grupperna i denna undersökning kan tolkas som ett positivt resultat. Frågan är hur detta resultat ska tolkas, inte minst mot bakgrund av att förun- dersökningen i vissa fall till och med läggs ned oftare för personer med utländsk bakgrund än för dem med helt svensk bakgrund. Detta får anses vara ett högst oväntat resultat. En möjlig tolkning, annan än den att rättsväsendet skulle agera mildare gentemot per- soner med utländsk bakgrund, är att dessa anmäls på lösare grun- der, något som ha hävdats av bland annat Diesen (2005). Om så var fallet skulle det innebära att det pågick utredningar med sämre ut- gångsläge med avseende på bevisning med mera mot personer med utländsk bakgrund. Det vore i så fall rimligt att en högre andel av dessa lades ned i ett senare skede. Jag har inga uppgifter om detta skulle kunna vara fallet. Resonemanget skall därför ses som hypo- tetiskt. Varför resultatet skiljer sig från tidigare undersökningar angå- ende graden av ingripande är svårt att svara på. Framför allt skiljer de sig från Diesens undersökningar, vilket också gäller mina resul- tat där offrets bakgrund lyfts in i analysen. I SVT:s granskning pre- senterad i programmet Faktum görs inga försök att se vilken bak- grund de misstänkta personerna har. Eftersom personer med ut- omeuropeisk bakgrund i stor utsträckning begått brott mot andra personer med utomeuropeisk bakgrund är det fulltmöjligt att den olika behandling de menar sig påvisa helt enkelt handlar om den misstänktes bakgrund, inte offrets. Svårare är det dock att förklara skillnaderna jämfört med Diesens resultat. En möjlig orsak till skillnaderna är att det finns geografiska variationer. Dessutom byg- ger denna undersökning på ett större kvantitativt material medan de undersökningar som Diesen presenterar är mindre och har i hu- 33 Med undantag för risken att kroppsvisiteras i syfte att hitta droger vid misstanke om eget bruk av narkotika (se 2005). Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund vudsak bearbetats mer kvalitativt. Diesen (2005, s 256) skriver själv att Det bör observeras att de studier, som presenteras här, främst bygger på en kvalitativ metod och inte på en kvantitativ. Det är alltså inte i första hand de statistiska uppgifterna i olika studier, som ligger till grund för slutsatserna, utan den analys som genomförts på basis av hela materialet i samtliga dessa undersökningar, som i sin tur bygger på granskningar av varje enskilt fall. Kanske beror skillnaderna på att olika förhållanden blir synliga med olika metoder. Visserligen har samtliga förundersökningar lästs igenom även i denna undersökning, men eftersom materialet är stort, 2 150 anmälningar, är det omöjligt att skapa sig ett övergri- pande intryck av mer kvalitativ karaktär. Men fördelen är att det går att uppnå en större säkerhet i denna undersökning kring statis- tiskt säkerställda skillnader och likheter. Det har dock lyfts fram in andra sammanhang att skillnader och likheter i faktiska utfall inte är det enda som är viktigt att undersöka vid studier av diskrimine- ring inom rättsväsendet, utan även mer kvalitativa skillnader (Milovanovic & 2001). Angående risken att dömas till fängelse visar denna undersök- ning än en gång att utländsk bakgrund utgör en nackdel vid på- följdsvalet.34 Eftersom flera faktorer som skulle kunna förklara skillnader, såsom ålder, tidigare fängelsedom och antal brott i do- men, tagits hänsyn till och utomeuropeisk bakgrund trots detta innebär en överrisk för fängelsedom, får resultaten anses ganska graverande för det svenska rättssystemet. Åtminstone med avse- ende på grövre sexualbrott och misshandel i tre största städer. Då även tidigare studier av andra brott, främst rattfylleri, och , visat att personer med utländsk bakgrund oftare döms till fängelse måste frågetecken resas kring rättväsendet i denna fråga. Är det så att personer med utländsk bakgrund, sär- skilt utomeuropeisk, generellt riskerar att oftare dömas till fängelse i ? framförs argumentet att varje fall är unikt med specifika förhållanden att ta hänsyn till, och att detta skulle vara förklaringen till att skillnader i straff, inte en persons utländska bakgrund. Med tanke på att flera undersökningar i visat på samma resultat finner jag det svårt att tro att detta skulle handla om individuella avvikelser i det enskilda fallet. I stället är min slut- 34 Det skall dock påpekas att rättspsykiatrisk vård inte nödvändigtvis innebär en mildare dom än fängelse. Men personer med helt svensk bakgrund döms även till andra påföljder som definitivt kan betraktas som mildare. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund sats att personer med utländsk bakgrund, i synnerhet utomeurope- isk bakgrund, faktiskt löper större risk att dömas till fängelse i . Detta stämmer även överrens med internationell forskning inom området. Resultatet ligger också i linje med svensk forskning kring diskriminering inom andra områden. Det är främst personer med utomeuropeisk bakgrund som är utsatta för diskriminering och det är också dessa som upplever sig mest diskriminerade i (Kamali 2005; SOU 2005:56). Och det är också dessa som tycks löpa större risk att dömas till fängelse i . Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund (1989). Univer- sity Press. (2001). Det ideala offret I , M. & , I. (red.) Det motspänstiga offret. Covington, J. (2001). Round Up the Usual Suspects. Racial Pro- filing and the War on Drugs I Milovanovic, D. & , K. (red.) in the U.S. The Dark Figure of racism. Diesen, C. (2005). Om positiv och negativ särbehandling i straffrätten I. Diesen, C., Lernestedt, C., , T. Likhet inför lagen. Ds Ju 1986.11 Grov misshandel och grov stöld. & , P. (2003). grundläg- gande analysmetoder för samhälls- och beteendevetare. (1999). Från text till batong – om poliser, busar och sven- nar. Engen, R. L., , S. & , G. (2002). Racial disparities in the punishment of Youth. A theoretical and empirical as- sessment of the literature Social Problems Vol. 49(2), s. 194– 220. & , O. (1994). levnadsför- hållanden i . (2002). Påföljdssystemet för unga lagöverträdare 1980– 2000 – Förändrade reaktioner, förändrat samhälle eller föränd- rade brottslingar? (2004). Patrullerande polisers yrkeskultur. Social- högskolan, . (1994). Utländska medborgare i kriminalstatistiken 1993. & Kyvsgaard, B. (2003). Are immigrants and their descendants discriminated against in the Danish criminal jus- tice system, in Criminology and Crime Prevention. 4(2), s. 125–142. (2003). A qualitative study of po- lice work in . Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund & , A. (2004). Inre utlänningskontroll i polisar- bete – mellan rättsstatsideal och effektivitet i Schengens . Kamali, M. (2005). Ett europeiskt dilemma. Strukturell/institu- tionell diskriminering I. (red) de los , P. & Kamali, M. Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, integra- tion och strukturell diskriminering. , A (1995). Invandrare om diskriminering. En enkät- och in- tervjuundersökning om etnisk diskriminering på uppdrag av Dis- krimineringsombudsmannen (DO). & Lööw, H. & Bruchfeld, S. & , E. (1997). Ut- satthet för etniskt och politiskt relaterat hot m.m., spridning av rasistisk och antirasistisk propaganda samt attityder till demokrati m.m. bland skolelever. (1999). Group Membership and Eyewitness Teste- mony. (2005). Fördomar och diskriminering – klassiska problem i modern skepnad I. Diesen, C., Lernestedt, C., , T. & inför lagen. (2001). Polisens samtal om kvin- nomisshandel. (1999). Diskrimineras invandrare i svenska domsto- lar? Apropå Nr 1999. (2002). Kulturgenererad grov brottslighet I 1990–ta- lets mångkulturella samhälle – myt eller verklighet? I Dubbel viktimisering? Invandrade brottsoffer i svensk kontext. Rapport från en konferens om möjligheter och brister i mångkulturella möten, . & , K. (2001). Introduction I Milovano- vic, D. & , K. (red.) in the U.S. The Dark Figure of racism. Caro- lina Academic Press. (1998). Påföljdsval vid rattfylleri. effekter av reform av trafikbrottslagen for Krimi- nalvidenskab Vol. 85, s. 81–99. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund (1996). Våldtäktsdomar mot svenska och utländska gärningsmän. (2005). Polisingripanden vid eget bruk av narkotika. Särbehandlas personer med utländsk bakgrund? Rapport 2005.2, . , univer- sitet. (1994). Polisanmälda våldtäkter i –1990. SOU 2005.56 Det blågula – strukturell diskriminering i . (1990). Statistics for the social sciences. with computer ap- plications. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Tabell I Logistisk regressionsanalys av om förundersökningen läggs ned vid anmälningar för grov misshandel i Stockolms stad, eller . 0,5 *** 0,5 *** 0,5 *** Ytligt/tillfälligt bekanta Nuvarande eller fd partner *** Signifikansnivå 0,01 35 Denna kategori torde främst innehålla försöksbrott. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Tabell II Logistisk regressionsanalys av om den misstänkte förhörs vid anmäl- ningar för grov misshandel i Stockolms stad, eller . 2,1 *** 2,4 *** 2,4 *** 2,4 *** 0,4 *** 0,4 *** 0,4 *** Ytligt/tillfälligt bekanta Nuvarande eller fd partner *** Signifikansnivå 0,01 36 Denna kategori torde främst innehålla försöksbrott. Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Tabell III Ytterligare brott i domen uppdelat efter utländsk bakgrund. Avser domar för brott som anmälts för våldtäkt i , och mellan 1998–2000, eller för grov misshandel i samma om- råden . Grov misshandel och misshandel Misshandel, även grov 37Endast ett brott utöver det brott som hör samman med anmälan redovisas. 38Innehåller, med ett undantag vilket är ett rånbrott, mindre allvarliga brott så som stöld och ringa narkotikabrott. SOU 2006:30 Särbehandlas gärningspersoner med utländsk bakgrund Variabler i den logaritmiska regressionsanalysen av dömda för grövre sexualbrott, misshandel eller grov misshandel som anmälts för våld- täkt (och försök) i , eller –2000 eller för grov misshandel inom samma områden . Fördelning (%) Antal brott i domen Ytligt/tillfälligt bekanta Nuvarande eller fd partner