sou · GUB387 · 2007-01-01 00:00:00 — En trend i internationell migration är att den blir alltmer femi- niserad dels i bemärkelsen att allt fler kvinnor migrerar, dels att allt fler kvinnor migrerar som självständiga arbetstagare och inte bara som medföljande till en man. Detta har vi skrivit om i del- Internationellt flyttar en stor andel av kvinnorna till samhällen där traditionen att ha personer anställda inom hushållet är stor. 14.4.3Ett räkneexempel om den framtida arbetskrafts- invandringen till Med utgångspunkt i det av kommittén beställda materialet av- seende arbetskraftsinvandring till från EES (exklusive ) har kommittén låtit en kon- sult29 göra en beräkning av hur den framtida arbetskraftsmigratio- nen till kan se ut. Beräkningarna är gjorda i nära samarbete med kommitténs sekretariat. För att få en bild av hur den framtida arbetskraftsinvandringen kan se ut har vi i vår beräkningsmodell antagit att det invandrar 5 000 arbetskraftsinvandrare med stöd av vårt regelverk –2050. Den valda nivån på invandringen, som skall ses som ett tillskott till den arbetskraftsinvandring som redan finns , är inte en prognos över det kommande antalet arbets- kraftsinvandrare utan är vald mer eller mindre godtyckligt. Model- len gör det möjligt att med en skalförskjutning öka eller minska invandringen i det fall man skulle vilja analysera andra nivåer på invandringen. I det här exemplet använder vi oss dock av antagan- det av ytterligare 5 000 arbetskraftsinvandrare . Ett årligt till- skott av 5 000 arbetskraftsinvandrare medför även, i linje med vad vi observerat från våra empiriska data, en invandring av 2 500 anhö- riga. Av dessa är 1 400 barn. Totalt blir alltså det årliga ytterligare tillskottet till befolkning i vårt räkneexempel 7 500 perso- ner. Det årliga tillskott till arbetskraften blir dels de 5 000 arbets- kraftsinvandrarna som direkt är knutna till ett bristarbete, dels deras anhöriga som enligt dagens praxis får ett arbetstillstånd som inte är knutet till något speciellt yrke eller arbetsgivare. Denna form av tillstånd kallas ofta för ett rent tillstånd. 28Avsnitt 2.1.1 i delbetänkandet. ningsmodell blir detta tillskott till arbetskraften 1 100 personer. Av de familjer som invandrar till kan några ha små barn som gör att den ena av föräldrarna inte har för avsikt att arbeta eller så kan man även i andra fall inte från början vara inställd på att för- värvsarbeta. Om varannan av de medföljande är inställd på att för- värvsarbeta blir tillskottet till arbetskraften från denna grupp bara ca 550 personer. Teoretiskt blir dock tillskottet 1 100 personer med arbetstillstånd utan några inskränkningar. Det totala årliga till- skottet till arbetskraften i räkneexemplet blir således 6 100 personer30. För att kunna beräkna det teoretiska kumulativa tillskottet till befolkning och arbetskraft antar vi i vår beräkningsmodell att de framtida arbetskraftinvandrarnas beteende avseende hur länge man stannar i följer samma mönster som de tidigare arbetskraftsinvandrarna från EES (exklusive ). Samma sak gäller för dödligheten inom gruppen, vilken för den här relativt unga gruppen naturligtvis är låg och inte har någon stor betydelse för det samlade resultatet. Gruppen utökas också i genom de barn som föds i , vilka inkluderas i modellen. Det kumulativa tillskottet över tiden av den årliga invandringen av arbetskraft påverkas dock naturligtvis i allra högsta grad av i vilken utsträckning invandrarna stannar i och för dem som lämnar efter hur utvandringen sker. Det empiriska materialet visar att benägenheten att lämna landet (återutvandra) efter en periods bosättning i är mycket högre bland arbetskraftsinvandrare än bland skyddsbehövande och de som invandrat som anknytningar till någon här i landet. har av arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga lämnat landet och . Eftersom återutvandringen sker efter en tidsperiod kan det vara värdefullt att se i vilken utsträckning olika årskullar av arbets- kraftsinvandrare har utvandrat från . De kan ju ha bott i . Benägenheten att utvandra från förefaller i stort att följa samma mönster oberoende av under vilket år invandringen till skedde (se diagram). Kurvorna i diagrammet följer varandra och har samma mönster trots att invandringen har skett och under olika perioder i samhällsekonomin. 30 Med en lägre arbetskraftsinvandring på bara 1 000 personer blir det totala tillskottet 1 220 och med en mycket omfattande invandring av 50 000 arbetstagare blir det totala teoretiska tillskottet till arbetsmarknaden 61 100 personer enligt samma beräkningsmodell. Benägenheten att återutvandra bland arbetskraftsinvandrare efter tid i för dem som invandrat 1994, 1996, 1998 etc. Källa: Specialbearbetningar av SCB:s befolkningsregister beställd av KAKI. Bland dem som återutvandrar visar det empiriska materialet att benägenheten att lämna är betydligt högre för anhöriga och deras barn än för de arbetskraftsinvandrare som kommer ensamma. Barnfamiljer förefaller, precis som många svenska familjer som flyttar utomlands, att ha som ett gemensamt livsprojekt att flytta utomlands och sedan återvända hem igen. I den framskrivning vi har gjort av det kumulativa tillskottet av arbetskraft vid en årlig invandring av 5 000 arbetskraftsinvandrare använder vi, som tidigare påpekats, det mönster vi har funnit i det empiriska materialet. En faktor som talar för att benägenheten hos de framtida arbetskraftsinvandrarna att stanna i kan vara större är att de kan komma från länder där framtidsutsikterna är sämre än de är för återvändande till ett EES-land. Dessutom medger det föreslagna regelverket längre vistelser i än gäl- lande regelverk och möjligheter att det temporära tillståndet kan övergå i ett permanent tillstånd. Faktorer som talar för att vistelsen i blir tidsbegränsad är bl.a. att allt fler arbeten på arbets- marknaden organiseras som projekt med en begränsad utsträckning i tiden och att arbetskraftsinvandringen i huvudsak är ett svar på efterfrågan på arbetskraft vilken till stor del bestäms av de ekono- miska konjunkturernas cykliska förlopp. Med stöd av metodiken för en traditionell befolkningsprognos31 skriver vi fram gruppen arbetskraftsinvandrare och deras anhöriga. , med start , antar vi i modellen att 5 000 arbets- kraftsinvandrare och deras 2 500 anhöriga invandrar till . Deras ålders- och könsstruktur och benägenhet att ha med sig an- höriga överensstämmer med de 18 000 arbetskraftsinvandrare från EES (exklusive ) som invandrat mellan 1994–2005. Vi antar att de när de väl är i föder barn i samma utsträckning och har samma dödsrisker som vi som redan bor här. () av arbetskraftsinvandring är kvar i , ca 48 000 av 75 000 invandrade. Därtill kommer ca 5 000 barn födda i . Resultaten visar att av arbetskraftsinvandrarna med anhöriga är i åldrarna 20–. () av arbetskraftsinvandring visar framskriv- ningen att har utvandrat och drygt 40 pro- cent fortfarande bor i . Genom detta har befolkning fått ett tillskott på nästan 70 000 personer varav 52 000 är i arbetskraftsåldrarna 20–, 17 000 i åldrarna 0– och 1 500 . () av arbetskraftsinvandring har haft ett bruttoinflöde på 375 000 personer. Enligt beräkningarna kommer nettotillskottet, vilket alltså även inkluderar barn födda i , att bli ca 90 000 personer varav 63 000 är i åld- rarna 20–och 19 000 i åldrarna 0–19 år.32 I och med att arbetskraftsinvandrarna och deras anhöriga är betyd- ligt yngre än befolkningen i så ger invandringen en föryng- ring av befolkningen. (se diagram) av arbets- kraftsinvandring är fortfarande de stora grupperna av arbetskrafts- invandrare mellan . Barnen födda i är framför allt i förskoleåldern. De första grupperna av ålderspensionärer finns nu . 31Samma modell som SCB använder vid sina befolkningsprognoser. 32Se tabell i bilaga 8 för resultaten. Kalkylerad åldersfördelning på arbetskraftsinvandrare, anhöriga och deras barn födda i arbetskraftsinvandring Vartefter åren går växer antalet ålderspensionärer som en följd av arbetskraftsinvandringen. arbetskraftsinvandring kommer enligt räkneexemplet antalet personer i åldrarna att uppgå till 25 000 personer eller av arbetskrafts- och anhöriginvandringen. Enligt SCB:s befolkningsprognos kommer av landets befolkning att vara eller äldre. Arbetskraftsinvandringen föryngrar alltså befolk- ning. Ett resultat av den ökade arbetskraftsinvandringen är att migrationsutbyte med omvärlden kommer att öka33. Den ökade invandringen alstrar, som visats ovan, även en omfattande utvand- ring från i och med att tidigare invandrare senare lämnar landet. Det ökade migrationsutbytet med omvärlden bör kunna leda till att det svenska samhället och arbetsmarknaden kan dra lär- dom och nytta av erfarenheter från utländska arbetsmarknader. kommer antalet personer utomlands med erfarenheter och kunskaper om den svenska arbetsmarknaden och det svenska näringslivet att öka, vilket borde kunna skapa förutsättningar för ökade kontakter och handel mellan och utlandet. 33 Av figur i bilaga 8 framgår hur nivån på såväl den framtida in- och som en följd av den ut- vandringen kommer att öka i relation till de antaganden SCB har gjort i senaste befolknings- prognos. I diagrammet är storleken på arbetskraftsinvandringen samma tal som använts i räkne- exemplet i detta avsnitt. Det ökade migrationsutbytet med omvärlden kommer också att leda till att allt fler svenska medborgare kommer att vistas eller bo utomlands. Många av dem kommer att vara arbets- kraftsinvandrare och deras anhöriga som arbetat och bott i att de har kunnat förvärva svenskt medborgar- skap. De kan antingen enbart ha svenskt medborgarskap eller, där så är möjligt, dubbelt medborgarskap. Dessa svenska medborgare kan vara beroende av stöd och hjälp från svenska staten. 14.4.4Arbetskraftsinvandringens påverkan på jämställdhet I direktiven till kommittén uppdras kommittén att analysera, bedöma och redovisa effekterna av arbetskraftsinvandring ur ett köns- och jämställdhetsperspektiv. Kommittén skall särskilt upp- märksamma vilka effekter arbetskraftsinvandringen kan få på arbetsmarknadens struktur ur ett sådant perspektiv. Könsstrukturer på dagens arbetsmarknad Historiskt har arbete alltid delats in i manligt respektive kvinnligt. Vad som har ansetts vara kvinnligt respektive manligt arbete har till viss del varierat och mellan samhällen. I ett samhälls- ekonomiskt perspektiv torde inlåsningen av kvinnor och män i olika yrken, branscher och sektorer bland annat tendera att försvåra matchningen mellan arbetssökande och vakanser och därmed för- sämra den samhällsekonomiska effektiviteten och drivkrafterna för ekonomisk tillväxt.34 En annan aspekt är att en könssegregerad arbetsmarknad bygger på att arbete som i huvudsak innehas av kvinnor värderas – och därmed betalas – lägre än jobb med liknande kvalifikationskrav som i huvudsak innehas av män. Att kvinnor och män har olika yrken och utför olika arbetsuppgifter medför att arbetsvillkoren i olika avseenden blir olika. Skilda löner och för- måner, liksom skilda karriär- och utvecklingsmöjligheter, har visat sig vara direkta konsekvenser av yrkessegregeringen.35 34SOU 2004:43, s. 22. 35SOU 2005:66, s. 158. Könssegregeringen på den svenska arbetsmarknaden har tidigare utretts.36 lämnade också den Jämställdhetspolitiska utredningen sitt betänkande.37 Kommitténs frågeställning är om den framtida arbetskrafts- invandring som följer av kommitténs förslag till vidgad arbets- kraftsinvandring kommer att påverka könssegregeringen på den svenska arbetsmarknaden. Könssegregeringen har olika dimensio- ner. Dels finns en arbetsdelning efter kön mellan betalt förvärvs- arbete och obetalt arbete i hemmet. Traditionellt har männen stått för den allra största delen av det betalda förvärvsarbetet. Kvinnor- nas förvärvsarbete har emellertid ökat starkt i västvärlden , vilket har bidragit till en dramatisk minskning av denna skillnad av arbetsdelning efter kön. Dels finns en ojämn för- delning av kvinnor och män efter yrken och bransch. Det är denna aspekt som vanligtvis åsyftas när man diskuterar könssegregering på arbetsmarknaden. Negativa konsekvenser av könssegregeringen är till exempel att kvinnodominerade yrken tenderar att erbjuda lägre löner och sämre karriärmöjligheter än yrken dominerade av män.38 Definitionen av segregering varierar, men vanligen ses ett yrke/arbetsområden som samlar kvinnor eller män som könssegregerat, medan de som samlar mellan av endera könet räknas som könsintegrerade eller könsbalanserade.39 Om man ser på skillnader mellan sektorer på arbetsmarknaden och ev. dominans av endera könet så är det framförallt ett för- hållande som bidrar till segregeringen. Av männen arbetar 80 pro- cent i privat sektor och i offentlig sektor. Kvin- norna däremot är jämnt fördelade över sektorerna. Att männen i så liten omfattning arbetar inom offentlig sektor innebär att denna domineras av kvinnor. Kvinnornas största yrkesområde är service-, omsorgs- och för- säljningsarbete. Nästan en tredjedel av den kvinnliga arbetskraften återfinns där. Männens största yrkesområden är process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m. samt hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning inom vilka drygt en tredje- del av männen arbetar. 36Betänkandet Den könsuppdelade arbetsmarknaden (SOU 2004:43) lämnades . 37Betänkandet Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66) lämnades . 38Nemo (2004). 39SOU 2004:43, s. 42. Andelen kvinnor och män efter yrkesområde 2003. Yrkesgruppen med flest anställda överst i figuren Service-, omsorgs- och försäljningsarbete Arbete som kräver kortare högskoleutbildning Arbete som kräver teoretisk specialkompetens Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m. Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske Källa: SCB, yrkesregistret. När det gäller specifika yrken40 är 29 yrken kvinnodominerade och 67 yrken mansdominerade. De mest kvinnodominerade yrkena är kontorssekreterare och dataregistrerare; förskollärare och fritids- pedagoger samt barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens med mellan kvinnor. De mest mans- dominerade yrkena som är byggnads- och anläggningsarbete, gju- tare, svetsare, plåtslagare m.fl. samt maskin- och motorreparatörer har kvinnor. Endast 18 av 114 yrken är jämställda i bemärkelsen att där arbe- tar 40–av vardera könet. Exempel på jämställda yrken är journalister, konstnärer, skådespelare m.fl. samt företagsekonomer, marknadsförare och personaltjänstemän med hälften kvinnor och hälften män. Att räkna antalet mans- respektive kvinnodominerade yrken för att beskriva eventuell könsdiskriminering har sina brister eftersom dagens yrkesklassificering är specifik när det gäller mansdomine- rade yrkesområden, men mer generell när det gäller kvinnodomine- rade. Att vissa yrken beskrivs på ett specifikt sätt, bland annat 40 SSYK 3-siffernivå. genom att tilldelas egna yrkeskoder kan ha betydelse för hur yrket och arbetet värderas. Många av männens yrken har sitt ursprung i industrin och kännetecknades tidigt av en stark uppsplittring av arbetsuppgifterna.41 Ett annat sätt att beskriva den horisontella segregeringen är att granska könsfördelningen i de trettio största yrkena enligt yrkes- registret sett till antalet sysselsatta. var av alla förvärvsarbetande kvinnor och av alla förvärvsarbetande män sysselsatta i något av dessa yrken. Att andelen kvinnor är högre beror till stor del på sättet att klassificera yrkena. Ju mindre detaljerad yrkesgrupperingen är desto större blir sysselsättnings- koncentrationen och i detta fall betyder det färre män och fler kvinnor i de största yrkena. Endast fyra av de 30 största yrkena42 var jämställda. De jämställda yrkena var företagsekonomer, mark- nadsförare och personaltjänstemän; hälso- och sjukvårdsspecia- lister; gymnasielärare m.fl. samt administratörer i offentlig förvalt- ning. Generellt sett förefaller den framtida arbetskraftsinvandringens påverkan på jämställdheten inom yrken vara negligerbar vid en årlig arbetskraftsinvandring på 5 000 arbetstagare, men kan självfallet i det enstaka fallet eller i en mindre region vara stor. Vid en mer omfattande arbetskraftsinvandring och kan på- verkan vara större. Ett enkelt och extremt räkneexempel visar att om alla de 5 000 arbetskraftsinvandrare som kommer är ingenjörer och kvin- nor så förändras könskvoten kvinnor bland ingenjörer från Fortsätter denna atypiska invandring år så fort- sätter utjämningen mellan könen och förutsatt att inga andra än arbetskraftsinvandrarna tillkommer så är könskvoten 50/50. Motsvarande räkneexempel för sjuksköterskor, ett yrke med ca hälften så många utövare som ingenjörer, visar att en sådan här enkelriktad och massiv invandring, i det här exemplet av män, till ett yrke ger en förändring första året från 9 till 13 andel män bland sjuksköterskor i . Med fortsatt årlig invandring i samma omfattning tar det innan det finns lika många män som kvin- nor inom den yrkeskåren. 41SOU 2004:43; s. 44. 42Se tabell i bilaga 8. För att kunna göra någon form av bedömning av de framtida arbetskraftsinvandrarnas ålder, kön, i vilken utsträckning det är familjer som kommer samt i vilken utsträckning man stannar i har vi hämtat erfarenheter från ett så utförligt empiriskt dataunderlag av arbetskraftsinvandring till som möjligt. Generellt sett är arbetskraftsinvandrare unga, tre av fyra är män, i storleksordningen var femte har sin familj med sig och många åter- vänder hem igen i . Vi har använt erfarenheter från denna empiri för att i ett räkneexempel visa vilken struktur den kommande arbetskraftsinvandringen med stöd av det före- slagna regelverk kan se ut. I vårt räkneexempel antar vi att de kommande arbetskraftinvandrarna följer samma mönster som tidi- gare arbetskraftsinvandrare har uppvisat. Att arbetskraftsinvandrarna är unga och i många fall även har barn med sig bidrar till att föryngra den svenska åldrande befolk- ningen. Vår bedömning är dock att arbetskraftsinvandringen från länderna utanför EES inte kommer att få sådan omfattning att det i väsentlig grad föryngrar den svenska åldrande befolkningen. Men den är trots allt ett föryngrande positivt tillskott till den svenska befolkningen. Att en del arbetskraftsinvandrare kan förmodas ha med sig sin familj medför också att arbetsmarknaden får ett till- skott av invandrare vars arbetstillstånd inte är kopplat till ett spe- ciellt bristyrke eller en speciell arbetsgivare. Detta tillskott kan vara i storleksordningen utöver den av brist på arbetsmark- naden bestämda arbetskraftsinvandringen. Hur många av dem som sedan verkligen kommer ut på arbetsmarknaden är oklart. En viktig komponent såväl för konsekvenser av arbetskrafts- invandringen i som för utvandringslandet är i vilken utsträckning arbetskraftsinvandrarna stannar i eller väljer att lämna landet arbete. Erfarenheter från tidigare arbetskraftsinvandring är att har hälften av arbets- kraftsinvandrarna och deras anhöriga lämnat . I vilken om- fattning detta mönster kommer att gälla även för arbetskrafts- invandrare från länderna utanför EES är osäkert, det finns faktorer som såväl talar för att rörligheten hos den här gruppen kan vara såväl större som mindre. Vår bedömning är dock att rörligheten även för arbetskraftsinvandrarna från länderna utanför EES kom- mer att vara omfattande. Vi anser att jämställdheten på den svenska arbetsmarknaden knappast kommer att påverkas i någon större grad av arbetskrafts- invandring från länderna utanför EES. I och med att arbetskrafts- invandringen i huvudsak skall fylla de vakanser som inte går att till- sätta med arbetstagare från eller EU är det osäkert hur många arbetskraftsinvandrare som kommer att invandra till . Om ett stort antal arbetskraftsinvandrare skulle komma inom en speciell bransch eller till ett speciellt yrke skulle det kunna innebära viss påverkan. Vi har visat med ett räkneexempel att även ett rela- tivt stort tillskott av arbetskraftsinvandrare till ett något så när stort yrke har liten effekt på könsstrukturen. I de fall arbetsgivare och myndigheter skulle göra samlade rekryteringar av ett större antal arbetstagare från länderna utanför EES kan man, om så bedöms som angeläget, ta hänsyn till könsstrukturen i den totala rekryteringen. Kommittén bedömer att det, åtminstone inte , finns någon anledning att vidta speciella åtgärder för att styra eller påverka huruvida män eller kvinnor från länderna utanför EES skall beredas tillträde till den svenska arbetsmarknaden. 14.5Samhällsekonomiska konsekvenser av arbetskraftsinvandringen I kommitténs uppdrag ingår också att beskriva och bedöma sam- hällsekonomiska konsekvenser av det regelverk för arbetskrafts- invandring som kommittén föreslår. För att kunna göra det måste vi utgå från några förenklade antaganden. Beträffande den framtida arbetskraftsinvandringen och invandrar- nas antal, benägenhet att ha med sig anhöriga, sannolikhet att utvandra från , i vilken utsträckning de föder barn i och dödsrisker har vi utgått från det räkneexempel vi presenterat ovan (avsnitt 14.4.3). I en framskrivning av den fram- tida arbetskraftsinvandrade befolkningen och deras i födda barn kan vi få uppgifter om antal personer och deras ålder för varje enskilt år som framskrivningen omfattar. När det sedan gäller de samhällsekonomiska konsekvenserna för offentlig sektor har vi utgått från de uppgifter som inkluderas i den generationsstudie som görs av inom ramen för långtidsutredningen (LU). Studien avser värden för och baseras på simuleringar som gjorts med mikrosimuleringsmodellen SESIM43 och sparbalansmodellen FIMO. Så långt det är möjligt har LU utgått från hushållssektorns skatter/avgifter, transfereringar och offentlig konsumtion. Dessa simuleras i SESIM. För att få en total representation av alla inkomster och utgifter i de offentliga finanserna i nationalräkenskaperna har LU även fördelat poster som t.ex. företagsskatter, rättsväsende, försvarskostnader och liknande som inte är kopplat till en viss åldersgrupp av landets befolkning, och som inte simuleras i SESIM, lika på alla vuxna i . Skatterna/avgifterna inkluderar inkomst- och förmögenhets- skatter från hushåll och företag, skatt på produktion och import samt sociala avgifter. Transfereringarna är, främst genom ålders- och förtidspensionssystemen, koncentrerade till högre åldrar. Den offentliga konsumtionen utgörs till en dominerande del av kostna- der för vård, skola och omsorg. Uppdelningen av skatter/avgifter, transfereringar, offentlig konsumtion samt nettointäkter med för- delning på ålder visar det välkända mönstret med inbetalningar till offentlig sektor kopplat till personer främst i arbetsför ålder och utbetalningar till verksamheter kopplade till unga och äldre som står utanför arbetskraften (se diagram). De förväntade tydliga brytpunkterna finns vid åldrarna för inträde och utträde från arbetsmarknaden. Skatter, offentlig konsumtion, transfereringar och netto efter ålder enligt en beräk- ningsmodell från Källa: SESIM, , Priser och inkomstnivån avser . I princip ingår samtliga offentliga intäkter och utgifter i det mate- rial som LU arbetar med. I kommitténs beräkningar av samhällsekonomiska konsekvenser har vi multiplicerat den arbetskraftsinvandrade befolkningen och deras anhöriga år för år med de ekonomiska variablerna från LU. I och med att såväl vår framskrivning av den arbetskraftsinvandrade befolkningen som de ekonomiska variablerna finns för varje enskild ålder över livscykeln kan vi i våra beräkningar ta full hänsyn till åldersstrukturen hos de nyanlända arbetskraftsinvandrarna och hur den förändras över tiden. Beräkningarna kan redovisas .