sou · GUB326 · 2007-01-01 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den rättsliga ställningen för de internationella mellanstatliga organisationer som har sitt säte i . förordnades professorn att vara särskild utredare. Som experter har medverkat departementsråden och , kansli- råden och , samt kanslichefen . har bidragit med värdefulla synpunkter till Kammarrättsassessorn har tjänstgjort som utredningssekreterare . Utredningen har antagit namnet (UD 2005:03). Härmed överlämnar utredningen sitt betänkande som värdland för internationella organisationer (SOU 2006:26). Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Inledning och sammanfattning ............................................ Introduction and summary .................................................. Allmänt om organisationerna ....................................... Organisationer med verksamhet i .............................. 1.1.1 för demokrati och fria val () .................................................................... 1.1.2 Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor (GWPO).................................................. Världssjöfartsuniversitetet (WMU) ............................ 1.1.4 Östersjöstaternas råds sekretariat ().................. 1.1.5 Antal utländska personer med anknytning till Immunitet och privilegier ............................................ Lagen om immunitet och privilegier....................................... Folkbokföring och personnummer ................................ 3.2.3 Synpunkter från ............... Hälso- och sjukvård .................................................... Svensk hälso- och sjukvård ...................................................... 4.1.2 Finansieringen av hälso- och sjukvård ......................... 4.1.3 Vårdansvar för bosatta personer enligt nationell 4.1.4 Omedelbar hälso- och sjukvård för ej bosatta personer inom eller i ..................... Hälso- och sjukvårdsförmåner enligt 4.2.1 Socialförsäkring eller hälso- och sjukvård? 4.2.3 Tandvård för barn och ungdom ................................... Socialförsäkring inklusive pension ................................ 5.1.2 Kopplingen mellan nationell rätt och överenskommelserna med de internationella 5.2.1 Kopplingen mellan allmän ålderspension och Finansieringen av socialförsäkringar och pension.................. 5.4Tillhörighet till det svenska socialförsäkringssystemet – regleringen för respektive organisation .................................. 5.4.1 En översikt av normalt förekommande 5.4.2 för demokrati och fria val ()..................................................................... 5.4.3 Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor (GWPO) .................................................. 5.4.4 Världssjöfartsuniversitetet (WMU)............................. 5.4.5 Östersjöstaternas råds sekretariat ().................. 5.4.6 Övrig enhetlig reglering i överenskommelserna med , GWPO och WMU................................... 5.5 Överväganden och förslag....................................................... 5.5.1 Sambandet mellan förmåner och finansiering............. 5.5.2 Förslag om utökad möjlighet för anställda tjänstemän att vara anslutna till svenska 5.5.3 Fortsatt uppdelning av tillhörighet till respektive 5.5.4 Gränsdragningen för tillhörigheten till svensk socialförsäkring för familjemedlemmar....................... 5.6Rätt till barnbidrag vid kvalifikation till 5.7Sjukpenning efter anställningens upphörande (SGI- skydd) samt 240-dagars villkoret i föräldraförsäkringen 5.7.2 Gällande rätt – SGI-skydd ........................................... 5.7.3 Biståndsarbetares och deras familjemedlemmars rätt till SGI-skyddad tid ............................................... 5.7.4 Regeringens huvudsakliga motiv för att införa SGI-skydd för biståndsarbetare................................... 240-dagarsvillkoret i föräldraförsäkringen.................. Skola och utbildning................................................... 6.1Barnomsorg och utbildning för barn och ungdomar vars föräldrar arbetar hos de internationella organisationerna ..... Gällande rätt m.m. ........................................................ 6.2 Utbildning i svenska för invandrare........................................ Synpunkter från organisationerna ............................... 6.2.3 Aktuellt förslag om ändring av reglerna om sfi .......... 7.2Praxis vid ansökan av arbetstillstånd av medföljande Några skattefrågor – inkomst- och Östersjöstaternas råds sekretariat () Relationerna mellan svenska myndigheter, UD och Statens och myndigheters tolkning och tillämpning av rättsfrågor rörande organisationerna och deras anställda .... Överväganden av utredning .................................... Värdlandspolitik i några andra länder .......................... En aktiv svensk värdlandspolitik ................................ Överväganden och förslag..................................................... Ekonomiska och andra konsekvenser .......................... Tilldelning av personnummer ............................................... Ökad anslutning till svensk socialförsäkring ....................... Barnbidrag till anställdas familjemedlemmar ....................... Skola för barn och ungdom................................................... Utbildning i svenska för invandrare (sfi) ............................. 15.1Förslag till lag om ändring av avtalet med råds sekretariat om immunitet och privilegier för sekretariatet (SÖ 1999:14) ............................ Förslag till lag om ändring av avtalet med Organisationen (Organisationen) för det globala nätverket för vattenfrågor om immunitet och privilegier för Organisationen och dess personal (SÖ 2002:72)........... Förslag till lag om ändring av överenskommelsen med för demokrati och fria val (Institutet) om immunitet och privilegier för Institutet och dess personal (SÖ 1995:67)............................................ 15.4Förslag till lag om ändring av överenskommelsen med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) angående världssjöfartsuniversitetet (SÖ 1983:48).............................. 15.5Förslag till lag om ändring av förordningen (1994:1543) om personregister över främmande staters 15.6 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)............. Förslag till lag om ändring av folkbokföringslagen (1991:481)............................................................................... Kompletterande förslag till förslaget om skall vara ett bra värdland för internationell samverkan. I detta betänkande uppmärksammas några problem som har uppstått för mellanstatliga organisationer här i landet. Vissa smärre ändringar föreslås i värdlandsavtalen och i svensk lag. Vidare skisseras konturerna av en mer aktiv svensk värdlandspolitik. Det övergripande syftet är att underlätta för internationella organisa- tioner att lokalisera sig och verka i . Mellanstatlig samverkan befinner sig i stark expansion. Denna utveckling inleddes och förra , men har kraftigt intensifierats under det senaste halvseklet och inte minst under . Enbart har antalet mellanstatliga organisationer enligt The Yearbook of ökat från drygt tusen till över sex tusen. Tillväxten av det organiserade samarbetet över gränserna är på flera sätt förknippad med de vidgade handels- och kommunika- tionsströmmarna och det ökade ömsesidiga beroende som brukar gå under benämningen globalisering. Mellan ekonomisk och politisk integration råder komplexa samband. Å ena sidan är inter- nationell samverkan ett gensvar på de utmaningar som genererats av ekonomiernas allt mer sammanvävda struktur och de allt tätare relationerna mellan olika länder. Å andra sidan är det mellanstatliga samarbetet också en förutsättning för det expanderande utbytet. Det har vuxit fram en mängd internationella organisationer med inriktning på sådana uppgifter som harmonisering av nationella regelverk liksom standardisering av produkter och processer. Gränsöverskridande risker ställer nya krav på gemensamma kontrollinsatser. Andra former av samverkan har orienterats mot erfarenhetsutbyte, kunskapssökande och intressebevakning. Vissa delar av det växande mellanstatliga samarbetet kan relateras till det allt intensivare samarbetet inom multinationella företag och kommersiella nätverk. Nationalstaternas intresse av att engagera sig i dessa olika former av samverkan är påtagligt. Det gäller inte minst små och mellan- stora stater, som genom sin närvaro vid internationella möten och aktiviteter i mellanstatliga organisationer kan skaffa sig värdefulla kontaktytor. Lokalisering av mellanstatlig samverkan Många internationella verksamheter har samlats i sådana städer som , , och . I viss mening har den geografiska bindningen av dessa aktiviteter minskat i betydelse. Genom modern informationsteknologi kan arbete numera utföras på många olika håll och ändå hållas samman. Elektroniska flöden och periodiska möten mellan deltagare i spridda nätverk har i stor utsträckning kommit att komplettera verksamheten i centrala sekretariat och sessionslokaler. Detta hindrar emellertid inte att geografiska centra bibehåller en stor tyngd i det gränsöver- skridande samarbetet. Var mötena hålls och var högkvarteren är placerade påverkar olika länders, städers och regioners positioner i det internationella systemet. Det är också lätt att konstatera att värdskapet för sådana organi- sationer har kommit att uppfattas som attraktivt inom det internationella samfundet. Den tävlan som regelmässigt bryter ut när det ska fattas lokaliseringsbeslut om nya inrättningar kan inte förklaras enbart genom kortsiktigt ekonomiska bevekelsegrunder. Det handlar också om ambitioner att nå ett större politiskt inflytande och att långsiktigt bidra till de synergieffekter som uppstår när flera aktiviteter med internationell räckvidd dras till en stad, en region och ett land. Varför är då vissa centra mer framgångsrika än andra? Hur upp- står kluster för internationell samverkan? De faktorer som bestämmer lokaliseringen av enskilda organisationer är av många- handa slag. Läge och språkliga förutsättningar spelar en viktig roll liksom utbudet av service. Städer med goda kommunikationer har uppenbarligen bättre förutsättningar än perifera orter. Möjligheten till bekväma kontakter med redan etablerade organisationer är en Den omfattande etableringen av intresseorganisa- tioner i städer som ger en antydan om den interna tillväxtdynamiken i politiska centra. Det är emellertid inte bara spontana processer som styr lokalise- ringen av nya verksamheter, utan även målmedvetna ansträngningar från olika länder, regioner och städer. Det handlar här inte bara om förhandlingstalanger utan också om visionär drivkraft. Många länder har kunnat dra till sig ny mellanstatlig samverkan genom egna målmedvetna initiativ. En rad exempel visar att lokaliseringen av internationell verksamhet betingas av förmågan att identifiera otillfredsställda behov av gemensamma insatser. Men det gäller också att bygga långsiktigt hållbara finansieringsmodeller. som värdland för mellanstatlig samverkan spelar en mycket aktiv roll i internationellt samarbete. Det avspeglas bl.a. i vårt omfattande bistånd, vårt deltagande i de olika FN-organens arbete och vår medverkan i europeiska verksamheter, inte minst sedan inträdet i Europeiska Unionen. På en mängd olika plan samverkar svenska myndigheter med motsvarande inrättningar i andra länder. Svensk forskning och högre utbildning präglas av en långtgående internationalisering. Inte desto mindre är det relativt få mellanstatliga organisationer med någon mer betydande verksamhet som har lokaliserats till . Att tränga in i orsakerna till detta har mindre intresse än att reflektera över vilka möjligheter som skulle kunna finnas till en framtida expansion. Många av de förutsättningar som behöver förbättras är precis desamma som är angelägna att bearbeta för att stärka ställning i en rad andra avseenden: som investe- ringsland, som turistland och som aktiv partner i forsknings- och kulturutbyte. Dessa frågor hanteras av sådana institutioner som Invest in (), , , , och, vad avser utlänningars villkor i , även av och . Men kretsen av myndigheter som på olika sätt är inblandade i servicen till utlänningar i är avsevärt bredare och inrymmer bl.a. , och skolmyndigheterna. Det är bl.a. i kontakterna med sådana myndigheter som det har uppstått vissa problem för mellanstatliga organisationer och deras anställda. Ett första syfte med denna utredning har varit att inventera sådana friktioner och pröva hur de skulle kunna elimineras genom ändringar i regelverk eller praxis. Ett andra syfte har varit att skissera konturerna till en mer aktiv svensk värdlands- politik för mellanstatliga organisationer. Immuniteten och dess baksidor Villkoren för de organisationer som undersökts är reglerade i värdlandsavtal som ingåtts av regeringen och därefter godkänts av . Ett centralt inslag i dessa avtal är att organisationerna och vissa av deras anställda ges en särskild legal status genom lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, som i detta betänkande kommer att kallas immunitetslagen. Syftet med denna reglering är givetvis att underlätta organisationernas verksamhet, men en övergripande slutsats av denna utredning är att immuniteten har många baksidor. Ett exempel på detta är att personer som inte är folkbokförda i och som inte tilldelats personnummer ständigt möter praktiska hinder i det svenska samhället, inte bara i umgänget med olika offentliga myndigheter, utan också i kommersiella transaktioner och i andra sammanhang. Försök har gjorts att tackla detta problem genom olika slags imitationer av personnummer, såsom personnummer med fyra nollor på slutet eller s.k. samordningsnummer som innebär att siffran för födelsedagen ökas med 60. Utredningens bedömning är att dessa lösningar inte har fungerat vidare väl, att de är allmänt okända i det svenska samhället och att personer med sådana fingerade personnummer ofta möts med misstro. En bredare översyn av personnummersystemet i relation till utlänningar som under vistas i ter sig angelägen. Inom ramen för denna utredning föreslås enbart några begränsade förändringar som gäller den särskilda gruppen anställda hos mellanstatliga organisationer. En samordnare för svensk värdlandspolitik Ett problem som kräver en mer löpande uppsikt är samman- jämkningen av de folkrättsliga förpliktelser som har åtagit sig enligt de olika värdlandsavtalen med den svenska regeltillämp- ningen inom olika förvaltningsområden. organisationerna är det naturligt att vända sig till Utrikesdeparte- mentet (UD) när man uppfattar att avtalen inte fullt ut respekteras. UD kan inte överta ansvaret från de myndigheter som enligt regeringsformen och sina respektive bemyndiganden har att själv- ständigt tillämpa lagar och förordningar. En särskild samordnings- funktion inom departementet kan emellertid bidra till att lösa uppkommande problem. Till de uppgifter som en sådan samordnare skulle kunna fylla hör också den framåtriktade planeringen av svenska insatser för att främja ställning som värdland för mellanstatliga organisa- tioner. Överväganden om nya och vidgade aktiviteter pågår inom många olika grenar av det internationella samarbetet. En aktiv bevakning av sådana diskussioner och en aktualisering av eventuella svenska initiativ förutsätter kontakter inte bara med olika delar av UD, utan också med andra delar av och myndig- hetsvärlden. Andra frågor kring villkoren för mellanstatliga organisationer kan behöva tas upp i samråd med andra statliga institutioner med främjandeuppgifter. En nationell värdlands- strategi kan också behöva kompletteras med regionala insatser. Sammanfattning av utredningens förslag Denna utredning lämnar en rad förslag som syftar till att förbättra situationen för internationella organisationer som bedriver verk- samhet i . Särskilt fokus ligger på att förbättra förhållandena för de anställda och deras familjemedlemmar. Förslagen kan ses som steg mot en mer aktiv och framåtsträvande svensk värdlands- politik som syftar till att höja attraktionskraften för internationella organisationer att bedriva verksamhet här. Utifrån detta perspektiv föreslår utredningen en huvudregel innebärande att tjänstemän hos organisationerna och deras familje- medlemmar i avtalen skall vara undantagna svensk socialförsäkring. Dessutom införs en kompletterande regel som ger organisationerna möjlighet att låta en tjänsteman vara ansluten till det svenska socialförsäkringssystemet, vilket inbegriper pension. Vid en sådan anslutning erlägger organisationen socialförsäkringsavgifter för tjänstemannen i fråga. Familjemedlemmar till tjänstemän hos () och för demokrati och fria val () skall ha rätt till barnbidrag och flerbarnstillägg om de uppfyller kriterierna för bosättningsbaserade socialförsäk- ringsförmåner i . De särskilda undantag som finns i respektive organisations överenskommelse tas bort och en enhetlig reglering införs därmed för organisationerna. Ovan nämnda förslag förutsätter att regeringen initierar sådana ändringar i respektive överenskommelse medan följande förslag föranleder ändringar i nationell lag. Utländska personer med anknytning till internationella organisa- tioner med verksamhet i skall få bättre möjligheter att utföra bl.a. vardagliga transaktioner genom att de tilldelas person- nummer. En ändring till vad som är gängse praxis internationellt införs vad gäller barns möjligheter att kostnadsfritt få gå i skola. Barn och ungdomar vars föräldrar arbetar hos de internationella organisa- tionerna skall således ha rätt till kostnadsfri grundskola och gymnasieskola. Barnomsorg och förskola skall också tillhandahållas barn vars föräldrar arbetar hos de internationella organisationerna enligt den subventionerade taxa som normalt gäller. Utländska anställda hos organisationerna och deras familje- medlemmar skall få rätt till kostnadsfri utbildning i svenska för invandrare. Regler som skyddar de anställdas sjukpenninggrundande inkomst och föräldrapenning förordas. Det pågående arbetet med att reformera det svenska social- försäkringssystemet har dock föranlett att förslaget överlämnats till och att något konkret förslag inte lämnats i detta betänkande. Därtill har utredningen gjort en rad rättsliga överväganden rörande bl.a. hälso- och sjukvård, arbetslöshetsförsäkring och arbetstillstånd. I betänkandet konstateras bl.a. att anställda som är svenskar eller bosatta i före anställningen är berättigade till svensk subventionerad hälso- och sjukvård. Inom området arbets- löshetsförsäkring konstateras att hinder inte föreligger för organisationernas anställda att uppbära arbetslöshetsersättning på samma villkor som övriga arbetstagare vid händelse av arbetslöshet. När det gäller arbetstillstånd för de anställdas familjemedlemmar förordas att UD ger ut tydligare information om ansöknings- förfarandet. I samband med att ingår överenskommelser med internationella organisationer föreslås att avtalens innebörd kommenteras i författningskommentarer i propositionerna som ligger till grund för godkännande av överenskommel- serna. Syftet med detta är att minska riskerna för felaktig tillämpning av avtalen i nationell rätt. nämnda rättsliga överväganden föranleder inte några förslag till ändring av lag. Utredningen förordar en aktiv svensk värdlandspolitik. Som ett led i denna politik skall det inrättas en särskild samordnare som sköter kontakten med organisationerna, samt ansvarar för den framåtriktade planeringen av svenska insatser för att främja ställning som värdland för internationella organisationer. Utredningsuppdraget och dess genomförande I fråga om utredningsuppdrag och dess bakgrund hänvisas till regeringens beslut , direktiv 2005:43, som i sin helhet framgår av bilaga 1. Utredningsarbetet har genomförts genom intervjuer med fem organisationer som har säten i . Dessa är Östersjöstaternas råds sekretariat (), Europeiska kommissionens ständiga representation, Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor (GWPO), för demokrati och fria val () och Världssjöfartsuniversitetet (WMU). Utredningen har besökt , och för den komparativa delen av uppdraget. Samråd har skett med Invest in (), Läns- styrelsen i och företrädare för kommunala närings- livsintressen i , och . Upplysningar har dessutom inhämtats löpande från relevanta myndigheter. Utredningen har även arbetat med en översyn av vissa immaterialrättsliga frågor som regleras i lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar. Arbetet har lett till att berörd organisation kan lösa dessa frågor på sådant sätt att övervägandena inte behöver redovisas i detta betänkande. Utredningen har hållit sex expertsammanträden. Värdefulla synpunkter har lämnats av ministern och departe- mentssekreteraren . Konsulten har också bidragit med material och viktiga synpunkter på svensk värdlandspolitik. should be an attractive host country for international cooperation. This report highlights some problems that have arisen for intergovernmental organisations in this country. Certain minor changes in host country agreements and amendments to Swedish law are suggested. Steps towards a more Swedish host country policy are also outlined. The overall objective is to make it easier for international organisations to localise to and operate in . Intergovernmental cooperation is going through a period of dynamic expansion. This development began as early as the late 1800s and early 1900s, but has significantly intensified during the past 50 years and in particular during the last decades. Since 1981 alone, the number of intergovernmental organisations has grown from slightly more than one thousand to over six thousand, according to The Yearbook of . In many ways, the growth of organised cross-border cooperation is linked with expanded trade and communications flows and the greater mutual dependence that is often termed globalisation. Complex connections exist between economic and political integration. On the one hand, international cooperation is a response to the challenges generated by the increasingly interwoven structure of the economies and the ever-closer relations between countries. On the other hand, intergovernmental cooperation is also a prerequisite for the expanding exchange. A number of international organisations have emerged that focus on such tasks as harmonisation of national regulations and standardisation of products and processes. Cross-border risks place new demands on common control measures. Other forms of cooperation target experience exchange, the pursuit of knowledge and monitoring interests. Certain areas of the growing intergovernmental cooperation can be put in relation to the increasingly intensive cooperation in multinational companies and commercial networks. There is manifest interest on the part of nation states to involve themselves in these various forms of cooperation. This particularly applies to small and medium-sized states which, by their presence at international meetings and activities in intergovernmental organisations, can acquire valuable points of contact. Localisation of intergovernmental organisations Many international activities are concentrated in such cities as , , and . In certain respects, the very location of these operations has decreased in importance. Through modern information technology, work can now be conducted at many different locations and still be coordinated.