sou · GUB360 · 2007-01-01 00:00:00 — Han menar att en betydande grund för dis- kriminering är kopplat till produktionen av socialt kapital. Den här formen av diskriminering benämner Loury kontaktdiskriminering, vilken definieras som den ojämlika behandlingen av personer på grundval av ras i umgängen och relationer formade mellan individer i det sociala livet, inkluderande valen av socialt förtrogna, grannar, vänner hjältar och skurkar. Det inkluderar diskriminering inom det informella, privata livssfärerna. (Loury, 2000: 60, egen översättning) Konsekvensen är enligt Loury att även framgångsrik kamp mot kontraktsdiskriminering utan motsvarande förändringar av före- komsten av kontaktdiskriminering generellt kommer att vara otill- räckligt för att skapa grundläggande jämlikhet i individers möjlig- heter.TPF10FPT Alireza Behtouis bidrag till antologin, med fokus på rekry- teringskanaler, är inspirerad av Lourys diskussioner kring kontakt- diskriminering. 10TP PT Ur ett policyperspektiv ställer detta till betydande problem. Det är möjligt och legitimt (om än svårt) att med hjälp av bl.a. diskrimineringslagar bekämpa kontraktsdiskriminering men knappast på motsvarande sätt kontaktdiskriminering. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Rasifiering – de andra och Vi Det finns en uppsjö av ord och begrepp som ofta används relativt rörigt och oprecist för att lyfta fram de grupper, ofta de andra, med sin exkludering och underordning kopplat till arbetsmarkna- den. Vi kan skilja på tre olika typer av namngivningsformer. Den första och mest frekventa formen är de som betonar gräns- passering, ofta kopplat till en administrativ förståelse baserad på svensk migrationspolitik och lagstiftning. Dessa termer används ofta frikopplade från teoretiska perspektiv och förekommer flitigt i den offentliga debatten och i vardagsspråket. Det vanligaste ordet är invandrare, ett ord som markerade ett försök att minska stigmatiseringen av de andra genom det då använda ordet utlänning. Ordet markerar en gränskorsning, personer som korsat gränser och kommit in i . Den är ibland än tydligare administrativt preciserad genom koppling till de lag- rum som möjliggjort invandringen (arbetskrafts-, flykting- och an- höriginvandrare). , vilket bl.a. lyft fram innebär ordet invandrare att själva invandringen essentialiseras (dvs. en som invandrat blir till en speciell typ och kategori av män- niska – invandraren). Det mer precisa ordet som t.ex. används av är just invandrad, som markerar att det finns något gemensamt som hänt men som inte tillskriver denna gemen- samma händelse någon inneboende egenskap eller naturlig perma- nens. Användningen av ordet invandrare är på många sätt kopplat till en hel diskurs och arsenal av ord om de andra som ofta går hand i hand med problem. har i sin forskning om mediarepre- sentationer visat på hur invandrare utgör grundstommen i en uppsjö av bindestrecksord som okritiskt manar fram en parallellvärld av de annorlunda (, 2004; se även Camauër & Nohrstedt, 2006). Det rör sig om ord, alltifrån invandrarboende, invandrarkvinnor, till in- vandrarspråk och kanske det mest uppmärksammade och kritiserade ordet – andragenerationsinvandraren. Det finns dock andra ord som används som synonymer till invandrare. Ett ord som har börjat användas, huvudsakligen i den samhällspolitiska debatten och med syftet att återigen minska stigmatiseringen av de andra är orden nya svenskar. Ytterligare ett sätt att tala om de andra, som blivit flitigt använt inom statistik och kvantitativ forskning är orden utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund. Utlandsfödda är en direkt synonym med ordet invandrade, även om det mer ofta används i betydelsen av invand- På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Utländsk bakgrund är i huvudsak en sammanslagning av de invandrade och barn till invandrade. samma som andragenera- tionsinvandrad, dvs. en person född i men med en eller två (det varierar mellan olika definitioner) utlandsfödda föräldrar. Utöver att användningen av dessa termer tenderar att skapa själva gränspasseringen som något essentiellt, är en viktig invändning mot dessa termers användning inom forskningen att de används ofta som operationaliseringar av osynliga teoretiska begrepp. Bakom orden invandrare och utlandsfödd finns ofta implicita teoretiska föreställ- ningar som egentligen fokuserar på vissa invandrare eller utlandsfödda och bakom vissa invandrare eller utlandsfödda finns, ofta i en outtalad form, kulturaliserande eller etnifierande per- spektiv. Den här användningen bygger ofta på en primordial ansats, där etnicitet och kultur blir en statisk egenskap hos de andra. Kritiken riktar sig således mot de diskurser och praktiker som expanderat genom användning av begreppen kultur och etnicitet, ej enbart i den samhällspolitiska debatten utan även i vetenskaplig forskning, som en förklaring till invandrades underord- ning och exkludering på arbetsmarknaden. I dessa perspektiv skapas den som oföränderlig, ofta kopplat till föreställningar om tradition medan ett vi skapas i kontrast, där föränderlig- het, individualism och modern utgör kärnan. Vad som ofta avslöjar den essentialistiska användningen av etnicitet är att svenskar impli- cit eller explicit inte definieras som etniska, vilket därmed omöjliggör en relationell analys. Kulturanvändningen är ofta något annorlunda, här rör det sig mer om att lyfta fram deras kultur som inkongruent med vår kultur, vilket bl.a. används för att förklara bristande arbetsmarknadsassimilering. Begreppen kultur och etnicitet (enbart i den här användningen) tenderar därmed att återskapa före- ställningar om inneboende egenskaper och har av flera forskare lyfts fram som en ny version av rasism (Solomos, 1989; Balibar & , 1991). Flera av antologibidragens författare använder sig av begreppet rasifiering. Begreppet har en lång historia med skilda innebörder (för en översikt av begreppets historia se Barot & , 2001). Dess moderna genombrott är kopplat till den brittiske sociologen (, 1982;; 1987;; 1993), och har i använts av ett flertal forskare (, 1995; Skovdahl, 1996; , 1997; Mulinari & , 2004). På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll I en genomgång av begreppet rasifiering visar på dess styrka i två olika men närrelaterade förståelseformer Den första som en samhällskonstituerande process eller system; samhället rasifieras, det vill säga att det delas upp i skikt och organiseras hierarkiskt utifrån föreställningar om rasskillnader. Den andra är en process där männi- skorna rasifieras; till exempel uttrycket de rasifierade migranterna som används av (1993) eller rasifierade fackföreningsaktivister som analyseras av och i svenskt sammanhang (, 2005: 97) Det bör speciellt noteras att begreppet rasifierade männi- skor/grupper, så som uppmärksammar i citatet ovan, används för att urskilja de människor som utsätts för maktutöv- ning, dvs. I kontrast, och trots att svenskar rasifi- erar sig själva, är dessa genom sin maktposition kapabla att osynlig- göra sin rasifiering. Ett avgörande problem som först och främst gäller kvantitativa studier där de Andra utgör en variabel är avsaknaden av (eller bristerna i) en teoretisk definition på de andra. Den kvalitativa forskningen har lättare att förhålla sig till teoretiska definitioner av studieobjektet men har ofta liknande problem som kvantitativ forskning i operationalisering av vad som faktisk kan studeras. Ovanstående diskussion har fokuserat på svå- righeterna i namngivandet och därmed även i de teoretiska förut- sättningarna för att förklara skillnaden i arbetsmarknadsutfall mel- lan vi och de andra. Det första antologibidraget är strukturella diskrimineringens försåtlighet – Ett historiskt och nutida perspek- tiv. Den strukturella diskriminering som delar upp samhället i oss, de som tillhör, och de andra de avvikande är en etablerad realitet. Knocke inleder sitt bidrag med en kort historisk återblick där hon granskar det rasistiska tänkande som präglade lagstiftarna första hälft. Utlänningslagarnas explicita syfte var att bevara den enhetliga och oblandade svenska rasen och dess rasrenhet. utlänningslag drabbade den kulturella rasismen såväl medborgare från sydeuropeiska länder som medborgare från grannlandet , vilka enligt dåtidens makthavare ansågs som icke-önskvärda. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll invandringen var den utländska arbetskraften visserligen välkom- men för att avhjälpa flaskhalsarna i industrin. ledde strukturella processer av över- och underordning och marginalise- rande mekanismer till segregering av den invandrade arbetskraften till arbetslivets bottenskikt, vilket lade grunden för den etniskt differentierade arbetsmarknaden. En kort redogörelse för forsk- ningen visar att det fanns progressiva röster, men också att kulturalisering och rasifiering var stående inslag i synen på de andra. , när män- niskor från började söka sig till och lagen mot etnisk diskriminering infördes, fick rasifieringen nya uttryck och den strukturella diskrimineringen blev mer subtil och försåtlig. Arbetsförmedlingens och arbetsgivarnas in- och utsorte- rande argument som innan lagen mot etnisk diskriminering ofta var direkta och öppna fick mer subtila och indirekta former. Därför ställs i slutet av artikeln en viktig fråga med avseende på den strukturella diskrimineringens uttryck och uppenbarelseformer före och efter tillkomsten av lagen mot etnisk och religiös diskri- minering. Har lagen bidragit till att stävja diskrimineringen eller använder sig arbetsmarknadens aktörer numera av mer subtila och försåtliga sätt för att undvika beskyllningar om rasism och för att undgå rättslig prövning? I det följande bidraget av , Att mäta diskriminering diskuteras en viktig och återkommande fråga inom nationaleko- nomisk arbetsmarknadsforskning – i vilken utsträckning de svårig- heter som utrikes födda och infödda med utländsk bakgrund upp- lever på svenska arbetsmarknaden beror på diskriminering. Det är dessvärre svårt, med sedvanliga kvantitativa metoder, att isolera diskriminering som orsak till skillnader i arbetsmarknadsutfall. Empiriska analyser av enkät- och registerdata kan ge värdefull information om betingade korrelationer mellan olika etniska grup- per och ett arbetsmarknadsutfall dvs. att de kan visa, trots hänsyn till eventuella skillnader i humankapital och sortering till olika yrken, branscher eller sektorer, att signifikanta skillnader mellan grupper kvarstår. Analysen har således en oerhörd viktig beskri- vande funktion. Men eftersom information oftast saknas om alla relevanta egenskaper, som kan tänkas påverka ett visst arbetsmark- nadsutfall, är det svårt att med säkerhet hävda att skillnader i utfall beror på diskriminering och inget annat. På grund av dessa metodologiska problem, att säkerställa en kau- sal relation mellan etnicitet och ett avvikande arbetsmarknadsutfall, På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll har experiment växt fram som ett intressant alternativ till kvantita- tiva metoder. Labboratorieexperiment har använts bland annat för att belysa olika former av dold diskriminering och fältexperiment för att testa förekomsten av diskriminering i olika realistiska mil- jöer. Fördelen med ett genomtänkt experiment är att det entydigt kan bevisa förekomsten av diskriminering. Nackdelen med experi- ment är att resultaten är svåra att generalisera till samhället i stort. Experiment, tvärtom från analys av registerdata, har en hög grad av intern validitet men saknar oftast extern validitet. Ingen enskild studie har möjlighet att entydigt bevisa förekomsten av diskrimine- ring generellt i samhället. Däremot kan en samlad bild fås genom mängden och bredden av forskningen om diskriminering. Kvanti- tativa metoder bör därför kompletteras med experiment och kvali- tativa studier. Tillsammans kan dessa forskningsmetoder ge en övertygande bild om i vilka former och i vilken utsträckning dis- kriminering förekommer. bidrag Föreställ dig att du är en invandrare och att inger bryr sig. Fruktan, hopp och strategier hos unga personer på väg in på arbetsmarknaden följer upp den metodologiska dis- kussionen som inlett med att argumentera för bety- delsen av kvalitativ metod i studier av diskriminering och då speci- ellt erfarenheter av diskriminering. Artikeln presenterar några strategier hos unga människor med och utan utländsk bakgrund på väg in på arbetsmarknaden: Medvetna om rasistiska föreställningar kopplade till deras namn, ursprung och fenotypiska kännetecken, söker unga med invandrad bakgrund komma in på arbetsmarkna- den och samhället i stort. Det gör de genom att distansera sig från kategorin invandrare, genom extra ansträngningar i sökandet efter jobb, med förhoppningen att deras personlighet och individu- ella prestationer skall besegra etnifieringen, eller genom utveckling av politiska strategier för motstånd. Analysen visar på att eftersom ungdomar med utländsk bakgrund är en del att det samhälle de lever i, tenderar de flesta av deras strategier på arbetsmarknaden att förstärka dominerande ideologier: att individuella prestationer kommer att överskrida social position och att socioekonomiska villkor är immuna från mänsklig intervention. I Räthzels antologi- bidrag argumenteras att för att kunna hjälpa unga människor med utländsk bakgrund in i arbetslivet krävs att man tar deras erfaren- heter av rasism på allvar. Det är därför viktigt för arbetsförmedlare, socialarbetare och skolpersonal att förstå diskrimineringsmekanis- mer inom den sociala struktur som unga människor måsta kämpa i. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll I artikeln Nätverksrekrytering, Infödda och Invandrare tar Alireza Behtoui ett steg bortom de konventionella empiriska studier som enbart tar hänsyn till individers humankapital-egenskaper för att granska eventuella diskrimineringar. Han provar effekten av individens nätverk av sociala kontakter på hans/hennes arbets- marknadsutfall. Om det är så att missgynnade minoritetsgrupper behandlas olika i de informella relationer som utgörs av t.ex. äkten- skap, grannskap, vänskap osv., får de inte tillgång till de kontakter och värdefulla sociala nätverk som är viktiga för att nå framgång bland annat på arbetsmarknaden. För att genomföra analysen stu- derar Behtoui hur olika rekryteringskanaler har använts av individer för att skaffa ett arbete. Resultatet visar för det första att invand- rare generellt har mindre chans att använda informella rekryte- ringskanaler (som t.ex. tips från vänner och bekanta) jämfört med infödda. Resultatet visar också att användandet av informella rekryteringskanaler leder till högre lön när man är infödd, vilket betyder att infödda är vinnare när de använder sina sociala nätverk för att skaffa ett arbete. Däremot visar studien att invandrare, från länder utanför Västvärlden", som skaffat arbete via informella kanaler fick mindre utbyte, dvs. lägre lön jämfört med om arbetet hade skaffats via andra kanaler än informella. Således visar Behtouis studie på att informella kanaler som leder till jobb genererar, visavi användandet av andra sökkanaler, bättre resultat för infödda och sämre resultat för invandrare från länder utanför Västvärlden". Studien visar å ena sidan på hur sociala nätverk får skilda effekter för olika grupper av individer vilket gör frågan om rekryteringskanaler till en viktig aspekt i förståelsen av etnisk seg- mentering på arbetsmarknaden, speciellt mot bakgrund av att allt fler studier visar att rekrytering via informella kanaler ökar. artikel Kultur och kompetens. Bilden av de Andra i en arbetsmarknadspolitisk gräsrotsbyråkrati handlar om hur arbetsförmedlare beskriver de hinder och möjligheter som ungdomar i kategorin invandrare möter i arbetslivet, och hur de relaterar dessa förklaringsmodeller till företeelser som kultur, etni- citet, nationalitet och invandrarskap. Det empiriska materialet utgörs av intervjuer med arbetsförmedlare i . studerar i första hand hur dessa förmedlares förhåller sig till de underförstådda regler som formar den sociala interaktionen i arbetslivet, och hur de påverkar möjligheterna för ungdomarna ifråga. När förmedlarna diskuterar de problem som ungdomar i kategorin invandrare möter på arbetsmarknaden, pendlar de På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll mellan förklaringar som tar fasta individuella egenskaper, grupp- eller kategoritillhörighet, social position och arbetsgivares age- rande, och framför allt hur invandrarskap och icke-svensk etnicitet formar unga människors agerande i arbetslivet. I detta sammanhang är uppfattningar om jämställdhet en viktigt markör. Vare sig ung- domarna i fråga anses handla stick i stäv med det svenska arbetsli- vets informella sociala koder eller anamma ett synsätt på manligt och kvinnligt som går på tvärs med det svenska arbetslivets, bedöms detta beteende vara ett uttryck för deras kultur. Denna kultur antas huvudsakligen vara etnisk. Inflytandet från andra kul- turformande sociala arenor omtalas i betydligt mindre utsträck- ning. Vad gäller frågan om informella kvalifikationer, anser de intervjuade arbetsförmedlarna att arbetsmarknadens efterfrågan på social kompetens är stor och i stigande, och att denna kompetens är ett villkor för en persons ska vara anställningsbar, dvs. kunna gå ut på arbetsmarknaden utan arbetsmarknadsutbildning. För- medlarna anser att ungdomarna bör anpassa sig till arbetsmarkna- dens efterfrågan, av pragmatiska skäl – det krävs anpassning till arbetslivets regler och normer för att ha en möjlighet att komma in där. tonades denna pragmatism ned och andra motiv ham- nade i förgrunden, vilket var tydligt i frågan om social kompetens, men framför allt synen på relationen mellan kvinnor och män. Där artikulerade förmedlarna önskemål som både anvisade vägen in på arbetsmarknaden och mer eller mindre explicit föreskrev en anpassning till svenskheten. I slutet av artikeln diskuteras vilka konsekvenser förmedlarnas problembeskrivningar kan få i en gräsrotsbyråkrati, om kulturbe- greppet – i den version vi har sett ovan – används för att förstå det som upplevs som främmande. Med en samtidig betoning av kultur och tillhörighet följer, att individen tenderar att i första hand för- stås som representant för en grupp eller ett kollektiv (som alltså är etniskt). I ett sammanhang där just problem och personliga mot- gångar skall diagnostiseras och åtgärdas, finns det en risk för att dessa personliga problem knyts till den etniska tillhörigheten och identiteten. En person som kategoriseras i enlighet med sin etniska identitet, eller med den generella kategorin invandrare, riskerar att få förväntningar på kulturbundenhet knuten till sig, och i den mån som denna etniska kultur är förknippad med – från tjänste- mannasynpunkt – problematiskt beteende, blir denna förväntade kulturbundenhet associerade med likaledes problematiska beteen- demönster. Individ knyts till grupp som knyts till problem. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll Urval på institutionella grunder är titeln på bidrag till antologin. I artikeln diskuteras och analyseras hur rekryterare på några arbetsplatser tolkar ansökningar. Utgångs- punkten är att undersöka om det kan finnas något i själva rekryte- ringsprocessen som bidrar till att vissa grupper av människor inte kommer in på arbetsmarknaden. Analysen visar att så kan vara fal- let. I organisationer utvecklas gemensamma tankestilar bland medarbetarna som de utgår från när de bedömer sökande. Det är en komplicerad kommunikation som pågår under urvalspro- cessen, delvis därför att den är subtil vilket gör det svårt att sätta fingret på vad som krävs av en sökande. Det viktigaste eller mest avgörande i urvalsmetoderna är oartikulerat och utgör en del av organisationens tysta kunskap. Vilka informella kompetenser och varför vissa av dem premieras framför andra är inte uttalat och framstår ofta som oreflekterat. Så länge de inte artikuleras finns det en risk att de tillämpas på situationer eller personer som är förment lika. Dessutom går det varken att utvärdera eller medvetet påverka och förändra outtalade rutiner. Tankestilarna är dock föränderliga och påverkas av medarbetarna i organisationen och dess omvärld. analys visar att det i rekryteringsprocesser finns moment av mycket subtil kommunikation som kan anses särskilt kritiska att passera för personer med svenska som andra språk och personer med utländsk utbildning. Dessa kritiska moment drabbar dock även den inhemska befolkningen som inte uppfyller rekry- terarnas krav på kommunikation för att komma ifråga. artikel slutligen, fokuserar på rekryterings- processer som institutionella praktiker både i förhållande till arbetsmarknaden och till arbetsprocessen. Artikeln börjar med att kortfattat presentera en teoretisk ram i vilken begrepp som diskri- minering och rasism länkas samman med en förståelse av rekryte- ringspraktikers koppling till arbetsprocesser strukturerat kring begreppen tekniska och sociala system. Det empiriska materialet är hämtat från intervjustudier av arbetsförmedlare såväl som rekryte- ringspersonal (enhetschefer och anställda inom personalavdel- ningar inom en större kommun i ). Rekrytering har inom forskningen huvudsakligen förståtts som en smidig matchningsprocess där arbetsgivare väljer ut den mest meriterade (eller produktiva) sökande vilket osynliggör betydelsen av hur arbetsgivare och dess representanter organiserar arbetspro- cessen genom rekryteringspraktiker. Artikeln utgår från den analy- tiska distinktionen mellan arbetsprocessens tekniska och sociala På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll system och visar å ena sidan på hur färdigheter och kompetens rasifieras och å andra sidan på en motsvarande rasifierad märkning av själva arbetena. Devalveringen, eller en rasifierad förståelse av kompetens hos personer med utländsk bakgrund behöver inte nöd- vändigtvis resultera i en exkludering från anställning. Rasifierad märkning av jobb och arbetsuppgifter innebär även att rekryte- ringspraktiker i vissa sammanhang inkluderar personer med utländsk bakgrund, men att det sker i en underordnad form kopp- lat till vissa typer av arbeten eller arbetsuppgifter. På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll , (1990) Agency and Organization: Towards an organ- izational theory of society, : . , (1994) : Interaction inside, out- side and between organizations, : . Balibar, , (1991) Race, Nation, Class: Ambiguos Identities, : Verso. Barot, Rohit & , (2001) Racialization: the genealogy and critique of a concept, Ethnic and Racial Studies, 24(4): 601– 618. , (1957) The Economics of Discrimination, : . , (1986) Den disciplinära maktens organisering: om makt och arbetsorganisation, : Arkiv. Boréus, (2006) Diskrimineringens retorik: En studie av svenska valrörelser 1988–2002, SOU 2006:52, : . Broomé, Per & , (1998) S-märkt. Företagets etniska vägval, : . , (2004) Nyheter från gränsen: tre studier i journalistik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld, : universitet. Camauër, , (red.) (2006) Mediernas vi och dom: Mediernas betydelse för den strukturella diskrimi- neringen, SOU 2006:21, : . (1982) , : Syra- cuse University Press. , , (red.) (2005) Demokrati på Svenska? Om strukturell diskriminering och politiskt delta- gande, SOU 2005:112, : . , , (red.) (2002) Det slutna folkhemmet: om etniska klyftor och blågul självbild, : Agora. de los , (1998) I skärningspunkten mellan genus och etnicitet. Ett ekonomiskt-historiskt perspektiv på invandrar- kvinnor i svenskt arbetsliv, Arbetsmarknad och Arbetsliv, 4(1): 13–33. de los , (red.) (2006a) Arbetslivets (o)synliga murar, SOU 2006:59, : . På tröskeln till lönearbete: Centrala begrepp och antologins innehåll de los , (red.) (2006b) Om välfärdens gränser och det villkorade medborgarskapet, SOU 2006:37, : Frit- zes.