sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — Det var inte oväntat att de flesta intervjuade ramade in sina berättelser genom att använda sig av en färgblind diskursiv reper- toar, med tanke på den svenska historien i förhållande till rasism, där att se ras har kopplats samman med just rasism (Sawyer, 2000, 2006a). Medan de flesta studie- och yrkesvägledarna i början av intervjun försökte betona att de inte såg etnicitet, poängterade istället Mai- vikten av social klass. I nedanstående exempel blir elevernas etnicitet oväsentlig när hon tittar på deras sociala bakgrund och deras föräldrars utbildningsnivå samt individuella förutsättningar hos eleverna själva. I slutet betonar även hon eleven som individ. L: Hur tänker elever med utländsk bakgrund inför gymnasievalet? I: Ja // man kan inte klumpa ihop dom. För dom tänker så olika be- roende på vilka uppväxt dom har, och hur dom har det hemma och hur det har gått för dom i skolan. L: Mmm. I: För alltså en svensk elev här ifrån området kan tänka mer likt en in- vandrarungdom, eller dom kan tänka mer lika än vad två invandrar- ungdomar kanske gör. Och sen, sen beror det ju på såna här saker som hur länge dom varit i , vi har ju ungdomar här som nästan inte har... och vi har dom som är födda här i . Vi har elever som är födda här i som fortfarande har svårt med svenska, och vi har elever som har varit här i tre–och är JÄTTEDUKTIGA på svenska. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... I: // vi har slutat tänka så mycket på det där, med vem som kommer varifrån och så. För att när man har jobbat ett tag så märker man att det är kanske inte det som är det allra viktigaste, varifrån man kommer, utan det är ändå vem man är. L: Mmm. I: Och igen det här alltså, ett välutbildat libanesiskt föräldrapar har mycket mer gemensamt med en väletablerad svensk familj, än vad två libanesiska familjer har, där den ena är väletablerad och den andra inte. För var det social bakgrund, föräldrarnas utbildning och delaktighet i samhället som var de viktiga differentieringsprinciperna, som hon inte kopplade till etnicitet. Men omvandlade hon frågan om elever med utländsk bakgrund och etnicitet till en om svenska och invandrarungdomar. Flera av de intervjuade började med att betona individen och på- stod att de själva inte såg till elevernas etnicitet. Dessutom framhöll de heterogenitet inom gruppen elever med utländsk bakgrund, men kom det fram att de ändå såg etniska mönster – i många fall handlade det om att beskriva invandrare: I: Alltså... det är klart vi har ju faktiskt en invandrarelev nu som jag inte tänker på som invandrarelev, men som faktiskt är det när jag tän- ker efter. Alltså hon, hon kommer ju från den här tjejen, och har varit här . är ju... alltså varför man inte tänker på henne som invandrar-, eller varför inte jag gör det, det är väl för att alltså dels så kommer hon från ett europeiskt land, alltså som är ganska likt det svenska ändå. Och hon har liksom inget i utseendet som gör att man tar henne som invandrare så. I berättelse kan man se en samverkan mellan olika samhälleliga diskurser; rasifierade hierarkiska teorier verksamma inom arbets- markanden används för att rangordna personer med utländsk bak- grund utifrån en normativ och vit svenskhet. (2001) be- skriver till exempel hur arbetslöshet hos personer med olika migra- tionsbakgrund inom ekonomisk forskning förklaras genom kultu- rellt avstånd till det svenska. Hennes studie visar att dessa kultu- rella teorier i det närmaste reproducerar de ras-hierarkier och den rangordning som användes . uttalande visar hur rasifierad och kulturaliserad likhetsgrad och rangord- ningstänkande används för att tillhöra svenskhet samt positio- nera andra personer som invandrare. I detta moment blir etnici- tetens rasifierade grund synlig. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... För handlade frågor om etnicitet också om invand- rare; elever med utländsk bakgrund blir invandrare när de utmärker sig som annorlunda. I exemplet nedan jämför årets elever med utländsk bakgrund med några muslimska elever från föregående år som plötsligt blev synliga som invandrare för henne under : I: Just om vi säger så här, invandrarelever på den här skolan, eller, det har börjat faktiskt lite också på [ger namn på skolan] också; de vill gärna gruppera sig och utmärka sig lite. Och jag vet inte riktigt vad det beror på. För att alla de [invandrarelever] som gick ut nian , det var ju liksom ingen som tänkte på dem som invandrare. Jamen [ger namn på eleven] är ju ! sa jag, när vi åt jullunch, jag och [ger namn på eleven] som är helsvart. För mig var hon bara [ger namn på eleven]. Man bara men just det! Du äter ju ingen skinka!, nämen alltså, okej. Och så sen mår de jättedåligt när det är så här fasta, för det är för få personer som fastar här, så de känner sig, helt ensamma här. En kille som heter [ger namn på en annan elev], han mådde så dåligt, du vet han fick inte dricka på hela dan! [pustar] Han mådde så dåligt, så då tyckte jag jättesynd om honom. Fast det gjorde inte [ger namn på första elev], för att hon ville inte må dåligt, för då skulle inte hon orka gå i skolan. // Just såna där saker kan jag tycka kan vara lite knepigt. Men jag har inga problem att förstå det, jamen okej är det så, och du köper det här, så är det väl okej för dig. Det är ju ingen som retar dem för det eller sånt. Men just att de har blivit lite utagerande och så. Jag vet inte, jag vet inte vad det beror på. Det är nåt uppror tror jag. De ska ha kickerskompisar och det är mycket krig i ungdomsgäng och L:Jaha så de blir kickers? M:Ja, och så ska de ha kompisar som är kickers också. Vad är kickers? M:Det är såna som sparkas, och slår sönder saker. Ja, de invandrar- barnen utmärkte sig mycket . Vi har fått flytta på några utav dem. Eller, IV har fått. Absolut inte min filosofi att man flyttar på barn, utan man tar tag i problemen. Men de ordnar vattenläckor, kos- tar skolan en massa miljoner rökbomber Kom till min andra skola vet du, den här killen, kastade snöbollar på min skolsyster! [skratt] Och jag bara [ger namn på eleven], jag vet vem du är!, sprang jag ut och han bara [gör ljud som att någon blir rädd]. Men nåt mår inte bra, ska straffa samhället, så är det. Det är bara skitsam- hälle det här. I berättelse kodas och den osynliga normala eleven som svensk och (äter jullunch) som ett färgblint perspektiv framhävs. Elevens utseende, som be- skriver som helsvart, blir i berättelsen en relevant markör av olikhet bara när den kopplas till religion. Enligt henne blir eleven Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... med andra ord en invandrare, inte för att hon är helsvart15, utan för att hon är muslimsk och inte äter skinka under jul lunchen. Denna elev jämförs med en annan muslimsk elev, en kille som fas- tar och beskrivs som att han mådde så dåligt, som hon tyckte // jättesynd om. betonar att de muslimska eleverna inte blir retade av de andra eleverna på skolan, men säger hon sig tycka synd om dem. Men den empati hon visar för de elever som fastar under formulerar hon i relation till deras li- dande under vad man förstår hon egentligen tycker är en lite knepig sed, och inte i samband med den ensamhet och institutio- nell diskriminering dessa elever upplever i en institution där de blir markerade som annorlunda. Som en institutionell aktör kan uttalande ses som ett bevis på hur skolan normaliserar den kristna religionen som kopplas till svenskhet. Elever som vill utöva andra religioner än kristendom (som till exempel islam) blir diskriminerade i skolan genom att de varken erbjuds möjligheter att praktisera sin religion (det finns till exempel ofta inga bönerum i skolorna) eller får stöd av betydelsefulla personer inom institutioner (som personal). reproducerar vittgående samhälleliga diskurser där islam och kristendom sätts i motsats till varandra. En övervägande del de intervjuade visade till en början ett mot- stånd mot att beskriva elever i relation till etnicitet och använde sig av olika färgblinda resonemang, men började flera av dem berätta om de etniska mönster de såg i övergången. Det kunde handla om att förknippa olika etniska eller nationella grupper med val av vissa specifika program; de kunde till exempel säga att Ira- nier vill bli läkare eller Afrikaner väljer ofta vård, men de hade sällan en förklaring till varför dessa etniska mönster fanns. Flera personer svarade med jag vet inte på min fråga om varför det finns sådana etniska mönster. Däremot menade två syos att etniska mönster i övergången kan anknytas till strukturer i det övriga samhället. I nedanstående ex- empel ser man hur kopplar elevernas val till deras föräld- rars strategier på arbetsmarknaden. 15 Här ser man spår av rasbiologiska diskurser, där hudfärg beskrivs i relation till blod och procent, , och personer som är hel (, 1995). Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... L: Men varför tror du att det finns såna mönster? I: Jag tror att det är helt enkelt så att det är lite olika status L: Mmm. I: Sen är det ju ganska många syrianska ungdomar som pratar om att, mest killar kanske jag ska säga, pratar om restaurangbranschen. Och det har ju helt enkelt att göra med att det är jättemycket syrianer som driver restauranger i . L: Mmm. Så det är därför att dom I: Ja många syrianer har kommit hit och // dom har ett eget driv men har haft svårt att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden, dom har svårt att få jobb helt enkelt. Och har dom startat eget. Så att det är många av våra syrianska ungdomar som har pappor och andra manliga släktingar som driver olika sorters pizzerior, restauranger, små butiker, kiosker och så. kopplar de etniska mönster hon ser i övergången till ele- vernas och deras familjers erfarenheter av diskriminering på ar- betsmarknaden. Enligt Similä (1994), (1995, 1999) och (2005) blir etnicitet viktigt när den relateras till erfarenheter av diskriminering på arbetsmarknaden. Etniska gruppers värdering av olika yrken samt föräldrarnas verksamhet inom etniska nischer i arbetsmarknaden är viktiga motivationskäl- lor för elevernas och deras familjers satsning på specifika utbild- ningar. Här framställs utbildning som en strategisk kanal för rör- lighet där framtiden inte nödvändigtvis är kopplad till ett arbete i , utan kan innefatta en internationell eller transnationell ar- betsmarkand. Enligt (2005) innebär detta mönster i flickors och pojkars val, att det inte kan förklaras enbart utifrån etnicitet utan måste förstås i relation till migration och till famil- jens och det etniska nätverkets olika strategier för att hantera en etnisk rangordnad och diskriminerande arbetsmarknad. Familjens (fel)påverkan Som det sista exemplet visade, kom uttalanden att handla om etniska nationella mönster. I motsats till svaren på frå- gorna om etniska mönster i övergången, betonade här de intervju- ade etnicitet i sina svar på vem som påverkar eleven inför valet. En- ligt de intervjuade var det här som skillnader och gränser kunde dras mellan elever med utländsk bakgrund (ofta benämnda som invandrarelever) och svenska elever. Flera beskrev i synnerhet Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... hur familjer med utländsk bakgrund påverkade sina barn på fel sätt; de påverkade eleven antingen för mycket eller på fel sätt och detta beskrevs ofta som problematisk i relation till elevens övergång till gymnasiet. Vidare berättade alla, utom som själv har utländsk bakgrund, om svårigheter att få föräldrarna att komma till vägled- ningsmöten och samtal. Så här svarade på frågan om hur många föräldrar med utländsk bakgrund som brukade komma till vägledningsmötet: I: Nästan ingen. få, och då är jag ändå jättenoga med att dels be de manliga eller jag säger att jag är extra angelägen att nå de med ut- ländskt bakgrund och ange om du vill ha tolk så fixar vi det. Eller om du vill att vi ska fixa det på ett annat sätt så hör av dig. Men då har vi INTE nått dem L: Varför tror du det? I: De invandrare vi har här är ja de flesta har flyttat hit . Så jag tror att det lika mycket är en klassfråga som en kulturell fråga[paus] eller så kommer de men de vill inte ha tolk och förstår inte vad jag säger de kan inte ta till sig. Men jag har verkligen varit angelägen om att för- söka jag kan tänka mig att de kan vara tre fyra stycken i en minde grupp i ett annat tillfälle och det blir OK med en tolk då som pratar [viftar med händerna] så där för det kan jag förstå att det är om man sitter med en som eller så skriver de att de kommer och ingen kommer. tror att familjerna med utländsk bakgrund inte kommer till vägledningsmötena på grund av språksvårigheter (som hon för- söker åtgärda genom att erbjuda tolk) och något odefinierat som hon kopplar till hur länge familjerna har bott i , social klass och kultur. Familjernas frånvaro förklaras å ena sidan med ett kul- turaliserat resonemang; hon framställer sig själv som en kultur- kompetent (Kamali, 2002) vägledare som har kunskap om invand- rarfamiljernas kulturella särprägel och olikhet genom att erbjuda tolk och vända sig till mannen i familjen. Att vända sig till mannen bygger på en uppfattning om hur kön samspelar med kultur i frågor om familjer med utländsk bakgrund. Detta diskuteras mer ingående senare under rubriken patriarkala pappor och pojkar. Å andra sidan kopplar hon familjernas frånvaro till skolkulturen och insti- tutionen och försöker sätta sig in i familjernas situation; att famil- jerna skäms för att sitta i stora grupper med en tolk som viftar med händerna. Budskapet i hennes beskrivning är att familjernas frånvaro kan ha att göra med att de blir utpekade som annorlunda i skolan, eftersom att ha tolk inte anses vara . Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... betonade också kulturella skillnader när hon berättade om familjerna med utländsk bakgrund. Återigen är det föräldrarnas bristande kunskaper i det svenska språket som sägs ha en negativ påverkan på eleven, på så sätt att eleven uppfattas stå ensam inför valet. L: Vilka mönster ser du hos elever med utländsk bakgrund i övergång till gymnasiet? I: Att de är jättedålig förebredda[tyst] katastrofallt oförberedda alltså föräldrarna har inte kommit på möte föräldrarna har inte kun- nat läsa katalogen och när det är öppet hus och gymnasieskolarna kommer hit så kan man komma hit och gå lyssna på två skolors före- drag och så där och sen är dessa barn alltid här ensamma alltid de har aldrig föräldrarna med sig de har inget stöd hemifrån och frågar man dessa barn så säger de att ja men pappa tycker att jag är så stor att jag kan bestämma själv och när jag ifrågasätter det och säger att jag tycker inte att du är så stor jag tycker inte att du SKA behöva be- stämma själv jag tycker att du ska ha stöd av dina föräldrar för att de försöker att göra det till något fint, att jag FÅR bestämma själv och men det får svenska barn också. Men de är inte övergivna ahh det är ja men de ÄR övergivna fullständigt övergivna Ovanstående kommentar visar att det som tros hindra föräldrar med utländsk bakgrund från att vara delaktiga i sina barns val är bland annat svårigheter med det svenska språket och idéer om ålder och ansvar som kopplas till kulturella resonemang. Att vara stor och ha ansvar framställs som något som har med frihet att göra och då som något svenskt, men när det kopplas till elever med utländsk bakgrund så tolkas det som ett tecken på övergivenhet. I och med att föräldrarna inte kommer på mötena och inte kan läsa katalogen är elever med utländsk bakgrund, enligt den intervjuade, fullständigt övergivna av föräldrarna. Det finns ingen forskning som bekräftar detta synsätt. Enligt (2004a) finns det till exempel inget bevis på att föräldra- engagemang skulle vara mindre hos föräldrar till elever med ut- ländsk bakgrund än hos de till elever med svensk bakgrund. Vidare menar (1999) och (1997) att det inte finns någon direkt koppling mellan migrationsbakgrund, inkomst, utbildningsbakgrund hos familjerna och antingen ett litet eller stort engagemang hos familjerna. (2000), Knocke & (2000) och (2000) visar däremot att föräldrar med utländsk bakgrund uppmuntrar sina barn att studera vidare, då erfarenheter Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... av uteslutning i bidrar till uppfattningen att utbildning är en mer jämlik och meritokratisk väg till mobilitet och tillträde till samhället. Flera av dessa studier beskriver också hur det kan finnas olika uttryck för familjernas engagemang och föräldrarnas medve- tenhet om att bli negativt bedömda som föräldrar från skolans sida. Även om flera av de intervjuade började sina beskrivningar med de positiva aspekterna hos familjerna, landade diskussionen i en berättelse som betonade den negativa påverkan familjen kunde ha på eleven i övergången: L: Men om man tänker på elever med utländsk bakgrund hur tror du att deras bakgrund påverkar skolgången? I: [tyst] jaaa jag tror den påverkar. Dom som vi har här, dom har så mycket disciplin, så att [skrattar] dom är tvungna att försöka, dom har varit jätteduktiga, dom är ambitiösa, dom är trevliga, dom är posi- tiva, ja men alltså, förstår du, dom är positiva, så att dom har kommit in i svenska samhället bara pang bom så här och dom har ordnat till det hur bra som helst. Så att nej då L: så det påverkar deras skolgång på ett positivt sätt? I: ja det gör det, genom att dom har disciplin hemma. L: disciplin från I: föräldrar och utbildning också. Och något som kan vara negativt där, det är kanske det här att dom tror med utbildning, jag tänker på den här familjen som vill att sonen ska bli läkare, att i så kan man bli allt, bara så här. Att man kan komma in då på hur lätt som helst. Alltså, är ett bra land så att dom tror att allting ordnar sig. Det kan vara negativt. Att myndigheterna försöker och få in dom, på något sätt, att dom har en sån här stor fallskärm som skyddar dom . Det kan ju bli ett bakslag för den här eleven till exempel. Då är pappan hans, för föräldrarna // I: för dom har väl kanske en bild av som säger det att i ordnar sig allting. Och det kan ju vara negativt. I: Man måste ju ändå jobba för sitt uppehälle så att säga, betyg och sånt där, för att komma in på sånt där, populära program. Ja, det är ju bara någonting som man spånar i just nu I ovanstående exempel beskriver hur familjens förhopp- ning om att eleven ska bli läkare är ogrundad då den är präglad av familjens (miss)förståelse och felaktiga bild av det svenska samhäl- let. Hon ger en liberal kritik av den svenska välfärdstatens integra- tionspolitik som hon menar är passiviserande och lär ut till föräld- rar, och då även ungdomar, att det är lätt att klara sig i och att saker ordnar sig, snarare än förmedla vikten av att jobba Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... för sitt uppehälle. I slutändan infantiliserar hon familjen genom att ta sig friheten att ha tolkningsföreträde och påstå att det är de som har missförstått sambandet mellan skola och arbete. Hon menar att det är ett samband som vilar på prestation och betyg, det vill säga den meritokratiska idén. Hennes grindvakts funktion blir synlig i det här resonemanget där hon, genom att referera till me- ritokrati, tar tolkningsföreträdet och infantiliserar föräldrarna och framställer elevens mål och aspirationer som oberättigade. Slutsat- sen blir alltså att skulden läggs på eleven och föräldrarna som på grund av kulturellt missförstånd inte förstår den liberala demo- kratins kärna. resonerar kring familjens påverkan i ungefär samma ter- mer; hon förknippar familjens önskan, att deras barn ska gå ett program med hög status (Natur, Teknik, Samhällsvetenskap), med en (miss)uppfattning om som ett land av möjligheter. I: // folk lämnar väldigt mycket önskemål om vad deras barn ska gå för utbildning. Så jag tror att det hela ligger i hela paketet att komma till , här kan alla bli någonting oavsett vilken bakgrund. Både och menar att elevernas familjer, de med ut- ländsk bakgrund, påverkar ungdomarna på ett felaktigt sätt, vilket i grunden, enligt dem, handlar om familjernas okunskap om det svenska samhället. Återigen framförs ett bristperspektiv. Även om det finns exempel där familjerna påverkar eleven på ett positivt sätt, spenderas det mesta av syos tid till att beskriva de svårigheter familjerna medför studie- och yrkesvägledares arbete med eleverna inför valet. Familjerna beskrivs i kulturella termer och det som framhålls är framför allt det att de inte förstår den meritokratiska ideologin. Flera av de intervjuade tog upp samma exempel gällande elever med utländsk bakgrund, nämligen pappans önskan att sonen ska bli läkare. De beskrev olika förhållningssätt till denna dröm. berättade till exempel att detta är en fråga om kultur, då hon bedömer det som att det inte är elevens egna önskemål; eleven väl- jer alltså inte fritt och oberoende. Det individuella fallet får här ut- göra ett exempel på något kulturellt specifikt och generellt. Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... L: du sa att han har mycket press hemifrån, hans pappa vill att han ska bli läkare? I: ja, men han säger ju det att han måste lyssna på sina föräldrar. Det är ju den kulturen. Och han säger då i och för sig "jag vill ju bli läkare". Så att där kan det bli lite kulturkrock. L: hur så, eller hur? I: ja, genom att jag, för jag säger ju så här till eleverna "ni måste välja utifrån vad ni själv vill". Men så kan jag ju inte säga till den här eleven, utan han lyssnar ju först och främst på sina föräldrar, före mig. Och före sig själv också. Så att det är ju där det bli en liten kulturkrock. Återigen framställs föräldrarnas inflyttande på barnens framtids- planer som oberättigade. Genom att tolkar föräldrarnas (felaktiga) påverkan på eleven som tillhörande deras kultur, ogil- tigförklaras den och föräldrarna infantiliseras. Å ena sidan beskriver elever som helt övergivna när de väljer utifrån sig själva, och å andra sidan menar att det blir en kulturkrock när elever säger att de inte utgår från sig själva utan från föräldrarnas önske- mål. berättar att elever med utländsk bakgrund har svårare att ta till sig en av de viktigaste grundstenarna i övergången till gymna- sium, nämligen att välja utifrån sitt eget intresse. ser tydliga kulturella skillnader mellan svenska barn och invandrarbarn i relation till deras syn på sig själva och familjen, vilket hon tycker blir en utmaning för hennes arbete som vägledare. menar att vägledning handlar om att få eleven att reflektera utifrån sig själv och sin egna önskningar och enligt henne går detta emot ett mer kollektivt tänkande hos invandrarbarnen. I: Ja. Jo, en sak som jag kan generellt säga med invandrarbarn, det är att de fastnar alltid vid det de hör. Det är lättare att få, faktiskt, ett svenskt barn som är uppväxt här att tänka utifrån sig själv, än invand- rarbarnen. Men min pappa säger så. Och sen måste man ju jobba emot föräldrarna på ett helt annat sätt. Det hände ju . , , och beskriver skillnader mellan elever med utländsk bakgrund och svenska elever och uppfattar dessa olik- heter som försvårande omständigheter i deras arbete. Genom att elever med utländsk bakgrund och deras familjer beskrivs som pro- blematiska, definieras implicit studie- och yrkesvägledarnas vägled- ning som svensk. normaliseras familjer som inte har Att koppla drömmar till verkligheten: SYO-konsulenters syn på etnicitet... migrerat, som kan läsa svenska, går på föräldramöten, förstår den meritokratiska iden och inte är föremål för integrationsprojekt, samt elever som lyssnar till både sin egen och sina föräldrars vilja på ett, enligt de intervjuade, lämpligt sätt. I fler fall uppstår merito- krati som en diskurs som naturaliserar den sortering och reproduktion som sker inom skolan.