sou · GUB340 · 2007-01-01 00:00:00 — b) flera av lärarna tolkar dock inte detta som uttryck för samhälle- liga rasistiska maktrelationer utan ofta som inbördes skämt. Lärarna berättar att eleverna med utländsk bakgrund mellan var- andra har en egen färgkodad hierarki, men tycks inte medvetna om (eller uttrycker i alla fall inte) att samma hierarkier finns i majori- tetssamhällets normer och praktiker, vilket visats i forskning på flera samhällsområden (SOU 2005:56, s. 447). Med utgångspunkt i CRT menar vi att (personer som positioneras som) vita bör vara försiktiga med att göra anspråk på att avgöra när rasism förekom- mer eller inte, eftersom att rasism ofta är osynlig för den som inte drabbas. Oavsett om a) eller b) är den rimligaste tolkningen är det pro- blematiskt att koppla rasismen i samhället till invandrarna själva. Vi utgår ifrån att rasism är förknippat med privilegier och makt. Därför är det intressant att lärarna fokuserar och implicit lägger skulden för det hierarkiska tänkandet på de marginaliserade och stigmatiserade eleverna och inte majoritetssamhället. Lärarnas observationer om rasism tycks bli en förevändning för att ställa sig utanför och ytterligare en gränsdragning mellan Dem (som är rasister) och Vi som inte är det. (1999) har i inter- vjuer med vita lärare identifierat en mängd olika strategier som lärarna använder för att undvika frågor om rasism och hudfärg. En av dessa strategier är att lägga ansvaret någon annanstans och hos någon annan. Enligt (1987) som hänvisar till en brit- Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete tisk undersökning är det vanligt att lärare3 undviker frågan helt och hållet då de anser att rasism är ett svårt och känsligt område. Ofta förnekas att rasism alls förekommer på skolan (1987: 11). Vad gäller logiken som baseras på att rasismens förekomst och omfattning är avhängig invandrares närvaro är också den proble- matisk menar vi. Att göra de som drabbas av rasism ansvariga för rasismens omfattning förbiser att rasism, med nu- mera bevingade ord, inte är ett svart problem utan ett vitt problem (refererad i Zaborowska, 2006). Tendensen att tala om rasismens närvaro kopplat till närvaron av elever med utländsk bakgrund är belagt i skolforskning i bl.a. (, 1987: 11; , 1999). Vi menar istället att rasismen finns överallt och att rasism inte är avhängig invandrares närvaro eller frånvaro. Den rasism som lärarna själva ger uttryck för i kulturessentialis- tiska termer framstår antagligen inte som rasism för lärarna utan som normala utsagor. Man kan därför dra slutsatsen att de inte ser sin egen roll i att återskapa rasism. Att ingen av lärarna själva har utländsk bakgrund och därför saknar egna erfarenheter av rasism minskar sannolikt chanserna för att upptäcka detta. Det fanns inga berättelser som visar att lärarna har tränats i att se sin egen roll i problemet. Det verkar också råda brist på metoder och strategier exempelvis för hur verbala trakasserier ska hanteras. Det framkom heller inte att det fanns någon form av strategi eller handlingsplan utarbetad för hur eleverna med utländsk bakgrund skulle kunna stödjas för att uppnå bättre studieresultat, trots att det verkade vara en allmän uppfattning att dessa hade svårare att uppnå studiemålen. Insatserna verkade istället riktas mot att genomföra mångkulturella aktiviteter som att Dom skulle berätta om Deras kultur. Om motverkan av ojämlikhet i form av rasism, (och sexism) är det huvudsakliga syftet med värdegrundsarbetet så bör detta poängteras i Lpo 94 istället för diffusa riktlinjer om svenska gemensamma värderingar. Det förefaller också ganska uppenbart att tydliga inslag av anti-rasistisk teori och praktik i lärar- utbildningen är nödvändigt. Vi har talat en del om vilka konsekvenser rasistiska föreställ- ningar i skolan kan få genom att titta på resultat i annan forskning. Resultaten i denna undersökning bekräftar annan forskning som visar att eleverna i stor utsträckning utsätts för rasism i skolan (för 3 Det framgår dock inte om lärarna positioneras som vita eller icke-vita, men Gaines egen studie handlar om vita skolor. Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete en översikt av sådan forskning, se SOU 2005:56, s. 221-223), men detta är något som lärarna i denna undersökning menar nästan bara förekommer mellan elever med invandrarbakgrund. (2005) forskning visar att elever ofta utsätts för rasism i sko- lan men att lärare ofta blundar för detta. Detta kan således leda till att eleverna saknar stöd vid erfarenheter av rasism. Lärarna i denna undersökning uppfattar pojkar med utländsk bakgrund som brå- kiga. (2002) visar i sin forskning att elever med utländsk bakgrund placeras i särskola på lösare grunder för att de uppfattas som ett disciplinärt problem. Samhällets rasistiska föreställningar kan också påverka elevernas framtida studier. Att elever med utländsk bakgrund av SYO-kon- sulenter blir avrådda att läsa teoretiska program visar bidrag i denna antologi. Än har dock oss veterligen ingen under- sökt gjorts som kopplar samman lärarnas rasistiska föreställningar med att svenska elever får så pass mycket högre betyg än elever med utländsk bakgrund. Lärarnas påtalande av bristen på resurser; tid, kunskap, handled- ning, tydlig policy samt mod, kan tolkas som att det behövs just mer resurser, kanske också i form av tydliga inslag i lärarutbild- ningen och andra styrdokument. Här kan man anta att besparingar inom kommunen, avsaknad av reflektion, bristande rutiner och bristande resurser inom skolan bidrar till att rasismen får ett större spelrum i skolorna. Detta hindrar att eleverna kan bemötas som individer. Dessa brister ger sannolikt också ett större utrymme för godtycke, här bl.a. uttryckt i kategoriseringstänkande och rasistiska stereotypier i det sunda förnuftet. Detta utrymme för godtycke riskerar att ge ett större utrymme för diskriminerande handlingar, vilket visas i Sawyer & Saxonbergs samt bidrag i denna antologi, samt i tidigare forskning (se t.ex. , 2003; SOU 2006:30). Även om den sammantagna bilden av lärarnas tolkning av värde- grund tyder på problematiska föreställningar om invandrarnas kultur som tar sig uttryck i utsagor om elever med utländsk bak- grund, så finns det också tecken på motdiskurser och positiva in- gripanden. Vid ett antal tillfällen ifrågasätts generaliserande påstå- enden om elever med utländsk bakgrund. Flera lärare berättar också att de avbryter och ingriper när kränkningar förekommer. Att flera av lärarna själva uppfattar sin situation som otillfredsstäl- lande och att de erkänner sina kunskapsbrister är också det ett po- sitivt tecken. Detta ser vi som ett bevis på att rasismen inte är helt Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete Dessutom ska man komma ihåg att rasismen i det sunda förnuftet (common sense) inte är förutbestämt. Det är faktiskt så att förgivet-tagna rasistiska berättelser framstår som ologiska, osammanhängande och motsägelsefulla (, 1996: 431), vilket också är tydligt i denna studie. Det betyder att det sunda förnuftet ständigt måste omförhandlas och återskapas och detta säger oss att med en större förståelse för institutionaliserade former av förtryck, bättre utbildning och med mer resurser kanske en annan skola är möjlig. Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete , (2002) Disciplinering i stället för pedagogik, Invandrare och minoriteter 29(2): 16–20. Betz, (1998) Introduktion i: Betz, , (red.) The New Politics of the . Neo- Populist and Movements in Established Democracies. Houndmills, Basingstoke, and : Macmil- lan: 1–10. Bigestans, , (red.) (2001) Lyssna. Inter- kulturella perspektiv på multietniska skolmiljöer. : Mångkulturellt centrum. Bloor, , , , , , (2001) Focus groups in social research. Boréus, (kommande) Diskursiv diskriminering i fem svenska valrörelser. Bredström, (2002) Rasifierade ungdomar och mediadiskur- ser i: de los , , , (red.) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . , (2004) Nyheter från gränsen – tre studier i nyhetsjourna- listik om invandrare, flyktingar och rasistiskt våld. de los , (2001) Mångfald och differentiering. Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhälls- debatt. de los , , (2002) Vardagsdiskrimi- nering och rasism i – En kunskapsöversikt. Integra- tionsverkets rapportserie 2002:13. : Integrations- verket. Delgado, , (2001) Theory, An Introduction. Essed, (1991) Understanding Everyday Racism. New- bury Park: . , (1987) No problem here. A practical approach to edu- cation and race in white schools. : edu- cation. , (2005) Aktionsforskning för att utveckla strate- gier i den mångkulturella skolan i: Erixon, (red.) Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete Nationella Forskarskolan i Pedago- giskt Arbete (NaPA). : Print & Media. , (1993) Rasism som ideologisk diskurs Häften för kritiska studier nr 3. 1993, u.o. , (1996/1997) Gramscis relevance for the study of race and ethnicity i: , , (red.) : Critical Dialogues in Cultural Studies. , (2005) Working to be the same: Every- day racism among young men and women in , Race, Ethnicity and Education (kommande publicering). (2004) Rapport 2003. , (1999) Teaching racism or tackling it? Multicultural stories from white beginning teachers. : Trentham Bo- oks Limited. Kamali, (2005a) Ett europeiskt dilemma. Struktu- rell/institutionell diskriminering i: de los , , (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflek- tioner om makt, integration och strukturell diskriminering. Rapport av Utredningen om makt, integration och struktu- rell diskriminering. SOU 2005:41 : offent- liga publikationer. Kamali, (2005b) Institutional Discrimination in Education. Rapport inom Dilemma: Institutional Pat- terns of . (Un- der utgivning) Lahdenperä, (1997) Invandrarbakgrund eller skolsvårigheter? En textanalytisk studie av åtgärdsprogram för elever med in- vandrarbakgrund. : HLS Förlag. Lahdenperä, (2001) Värdegrunden som exkluderande eller inkluderande diskurs i: , (red.) Värdegrund och svensk etnicitet. , (2005) Diskrimineringens andra ansikte – svenskhet och det vita västerländska i: de los , Pau- lina & Kamali, (red.) Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimine- ring. Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:41 : offentliga publikationer. Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete Minh-ha, , T. (1999) Olikhet: sär-skilt för kvinnor i tredje världen i: , , , , (red.) Globaliseringens kulturer: den postkolo- niala paradoxen, rasismen och det mångkulturella samhället. : Nya Doxa. Mulinari, , (2004) Den nya svenska ar- betarklassen. Parszyk, (1999) En skola för andra – Minoritetselevers upplevelser av arbets- och livsvillkor i . : HLS Förlag. , (2005) Den kulturella vändningen i skolans styrdokument Utbildning och demokrati 2005, vol 14, nr 1. Runfors, (2003) Mångfald, motsägelser och marginaliseringar: En studie av hur invandrarskap formas i skolan. Rydström, (2005) Från fula gubbar till goda föräldrar – synen på sexualitet och genus i lagstiftning och debatt 1944–2004 i: , , (red.) I den aka- demiska garderoben. , (1993) Orientalism. Sawyer, (2002) Omvänd rasism eller, hur makt undviks i diskussioner om rasism på: . , (2003) Bakom välfärdsstatens dörrar. SKOLFS (1994) Förordning om läroplan för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. SOU 2005:41 Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering. de los , Pau- lina & Kamali, (red.) Rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering. SOU 2005:56 Det blågula – strukturell diskriminering i . Betänkande från utredningen om strukturell diskri- minering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. SOU 2006:21 Mediernas Vi och Dom: Mediernas betydelse för den strukturella diskrimineringen. Camauër, , (red.) Rapport av Utredningen om makt, integra- tion och strukturell diskriminering. Sunt förnuft – en fokusgruppstudie om lärares syn på värdegrundsarbete SOU 2006:30 Är rättvisan rättvis? Tio perspektiv på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter inom rättssystemet. Zar- necki, (red.) Rapport av Utredningen om makt, integ- ration och strukturell diskriminering. mot rasism (2006) Kulturrasism på [/templates/svNormal2561.as p]. , , , ström, (2002) Likvärdighet i en skola för alla – Hi- storisk bakgrund och kritisk granskning. : Skolver- ket. , (2005) Inkludering i svårigheter: tre timplanebefriade skolors svenskundervisning. Pedagogiskt arbete nr. : , specialpeda- gogik och vägledning, . Towns, (2002) Paradoxes of (In)Equality: Something is Rotten in the Gender of , Cooperation and Conflict 37( 2): 157–179, 2002. van Dijk, Teun (1993) Elite Discourse and Racism. Lon- don: . Wibeck, (2000) Fokusgrupper: Om fokuserade gruppinter- vjuer som undersökningsmetod. (2006) i: . 27 February 2006. . 9Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt 1 Inledning: politiskt sammanhang Det här är en rapport om en undersökning1 med syftet att kartlägga forskningen om mångkulturella och antirasistiska frågor med anknytning till de i allt högre grad etniskt mångskiftande klass- rummen i . Bland de teman som har framkommit genom undersökningen har vi funnit olika aspekter av diskriminering som tar sig uttryck i utbildningspolitik, styrdokument och forskningens inriktning. Det gäller bland annat föreställningen om invand- rareleven, både som en värdefull resurs och som ett pro- blem ur ett (svenskt) majoritetsperspektiv. En parallell till detta är språket som en kärnfråga, vilket kan betraktas som ett exempel på en (o)medveten diskriminering där fokus på språket kan användas som en avgränsning för delaktighet respektive utanförskap. Det finns dessutom rapporter om individuella erfarenheter av rasism och diskriminering som en del av vardagslivet i svenska skolor. Det förekommer också försök att motarbeta diskriminering på var- dagsnivå, något som exempelvis tar sig uttryck i en rad antirasis- tiska projekt riktade mot skolorna. Områdets komplexitet gör det emellertid svårt att bedöma vilka resultat strategierna kan ha fått. Det finns flera anledningar att rikta uppmärksamheten mot mångkulturella och antirasistiska frågor just . Förändringar av flyktingpolitiken och invandrarnas spridning över hela landet har riktat uppmärksamheten mot som ett mångkulturellt – snarare än ett monokulturellt – samhälle. Det har i sin tur medfört 1 Undersökningen utfördes på uppdrag av i syfte att kartlägga och undersöka multikulturella och antirasistiska frågor i de etniskt och kulturellt mångskiftande svenska klassrummen. Undersökningen är en del av projektet disseminating research on multicultural and antiracist issues for ethnically diverse classrooms med som projektledare. Detta projekt bestod av två delar: en nationell konferens , situations in everyday life at school, och ett halvårs arbete med en undersökning av forskning och genomförda projekt kring multikulturella och antirasistiska frågor i den svenska skolan. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt ett behov för de svenska skolorna och lärarna att tänka över hur de ska hantera såväl kulturell mångfald som problematisk diskrimi- nering. Det verkar emellertid inte finnas särskilt mycket samför- stånd kring hur detta ska åstadkommas, förutom att det är viktigt att lärarna antar ett interkulturellt perspektiv och att det behövs ett mer helhetsinriktat förhållningssätt för att hantera etnisk mångfald i skolorna. Vi menar här att synsätten på sociala och kulturella olikheter hos t.ex. lärare och elever bygger både på en uppfattning om nationell identitet och värderingsram och på bredare, mer globala strukturer och inflytanden. har den svenska staten överlåtit makt och ansvar dels åt EU, dels åt kommunerna och individerna. har man försökt styra enskilda medborgares värderingar och beteende genom att t.ex. stärka värdegrundens ställning i skolan. I de senaste styrdokumenten för skolorna (Lpo 94 och Lpfö 98) betonas värdegrunden, och uttrycker man tydligt tanken om det mångkulturella (, 2000). Enligt vår åsikt beror detta inte bara på en önskan att främja ett etiskt uppträdande eller att förhindra sociala oroligheter. Det är också ett uttryck för vikten av nationellt anseende (branding) i av ökande global konkurrens, där det är ytterst viktigt att åstadkomma en god nationell framtoning. internatio- nella anseende är i allmänhet positivt. Det bygger på en uppfattning om som ett framgångsrikt och framstående kapitalistland med välutbyggd infrastruktur, ett kunskapssamhälle som känne- tecknas av mänskliga rättigheter och jämlikhet mellan könen och med ett kraftigt engagemang för både miljön och medborgarnas välfärd (, 2003). Denna nationella framtoning kan också framkalla en känsla av förträfflighet, till och med inom , som kan bidra till att man blundar för rasismen (SOU 2005:41). Det goda anseendet kan emellertid dölja ett förflutet av etnisk dis- kriminering i och en potentiell oförmåga att lösa konflik- terna kring mångfald och rasism. Den statliga politiken kring mångkulturalism och antirasism inom utbildningen har till synes främjat en retorik snarare än verk- liga strategier som syftar till förändring. Retoriken kan ha sitt berättigande, t.ex. som ett sätt att bekräfta ett ställningstagande för en uppsättning värderingar. Om retoriken däremot utövas utan att de inblandade parterna får möjlighet att tänka igenom följderna leder det till overksamhet, kanske på grund av uppfattningar om Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt politisk korrekthet.2 Denna brist på möjlighet för enskilda att öppet diskutera sina tillkortakommanden och svårigheter utgör ett hinder för en reflekterande och medveten förändring och leder till att problemets existens förnekas. Vi menar att ett mer fruktbart alternativ är att bygga vidare på de politiska besluten genom att ge lärare och beslutsfattare inom skolväsendet både en utförlig intro- duktion till principiella och praktiska frågor kring ras3 och etnisk tillhörighet och en möjlighet att reflektera kring språk och vardags- rutiner. I den här artikeln vill vi belysa den nuvarande skolsituatio- nen i med avseende på den här diskussionen och i synner- het när det gäller lärarnas och elevernas synsätt och handlande. 2Svenska förhållningssätt till etnisk tillhörighet och rasism i utbildningssammanhang Vi utgår här från en systematisk genomgång av myndighets- rapporter, forskningsstudier, artiklar, doktorsavhandlingar och andra informationskällor i syfte att identifiera mönster och pro- blem kring mångkulturella, interkulturella och antirasistiska frågor i den svenska grund- och gymnasieskolan.4 De teman som fram- trädde efter undersökningen (se nedan) utarbetades ursprungligen i samarbete med beslutsfattare inom utbildningsväsendet, lärare och 2Politisk korrekthet definieras enligt som the avoidance of forms of expression or action that exclude, marginalize, or insult certain racial or cultural groups (undvikande av yttranden eller handlingar som utesluter, marginaliserar eller förolämpar vissa rasmässiga eller kulturella grupper) men det används ofta om verkliga eller uppfattade försök att sätta gränser för språk och terminologi som är acceptabla i den offentliga diskussionen (Barber, 2004: 774). 3Ras står inom citattecken för att åskådliggöra begreppets status som en diskursiv symbol (i den allmänna debatten kring etnisk tillhörighet) snarare än åsyftande biologiska olikheter mellan så kallade mänskliga raser. 4Materialet har främst samlats genom att söka i det nationella biblioteksdatasystemet Libris och i databasen . Under vår datainsamling har vi således fått fram en variation av material, t ex avhandlingar, rapporter från högskolor, statliga utredningar och propositioner, handlingsplaner, rapporter från , artiklar publicerade i tidskrifter, C- och D- uppsatser, böcker som sammanställer vad som presenterats vid konferenser och även publicerat material från skolor som beskriver projekt som genomförts. I de enstaka fall vi refererar till C- och D-uppsatser är dessa av sådan betydelse att de är publicerade och tillgängliga i LIBRIS. Vid läsning av materialet utgick vi från ett antal kategorier. Kategorierna har växt fram i dialog mellan lärare i skolan, kommunen, skolkontoret och , inom ramen för projektet för multicultural project. I dialogen identifierades ett antal områden av intresse för arbetet i skolan. Dessa områden har därefter legat till grund för vår kategorisering av innehållet i översikten. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt forskare inom det mångkulturella projektet i Umeå.5 använ- des dessa teman också för att strukturera rapporten. iii.Förbättring av resultaten, särskilt för minoritetselever iv.Följder av den ökade mångfalden för det svenska klassrummet v.Erfarenheter av rasism i skolor vi.Strategier för att motarbeta rasism i skolorna6 Det är viktigt att analysera dokumentationen kring utbildnings- politiken, inte i första hand för de förklaringar till förändringar som man kan hitta där, utan för att identifiera förskjutningar av politikens tyngdpunkt mot en historisk och politisk bakgrund. De förskjutningar som vi har kunnat urskilja till är således följande: ett tidigt intresse för utbildning av invandrarbarn för att underlätta deras anpassning till det svenska samhället, invandrarnas rätt till hemspråksundervisning och sär- skilda insatser och vikten av att undanröja rasism och diskriminerande behandling i skolorna. Av dessa politiska teman framgår det tydligt att skolorna av staten betraktas som en av de viktigaste aktörerna när det gäller att åstadkomma en integrations- politik för det nya, heterogena (Bunar, 2001). Ett åter- kommande tema har varit tonvikten på minoriteternas tillägnande av fullgoda språkkunskaper i svenska, men under olika perioder har olika värden tillmätts störst vikt och i enlighet med det har termi- nologin förändrats. 5Umeå (UMP) finansierades gemensamt av , skolkontoret i och Lärarutbildningen vid för att stödja en utveckling av arbetet i skolorna i och i lärarutbildningen enligt följande riktlinjer: att utveckla strategier för hantering av mångfald, att förbättra resultaten i det multikulturella klassrummet, att hitta sätt att angripa problem med rasism och andra former av antisocialt beteende, t.ex. mobbning, att förbättra språkundervisning och utbildningsresultat för unga invandrare och flyktingar, att hitta och utveckla lämpligt undervisnings- och stödmaterial, bl.a. utökad användning av Internet, att öka lyhördheten för kulturella skillnader och mångfald bland lärare och lärarutbildare samt att säkerställa att kunskaper om orsaker till och följder av rasism och hur man kan angripa den blir ett kärninslag i all lärarutbildning. 6Den forskning och de projekt som vi varit intresserade av att dokumentera har varit de som genomförts med fokus på den svenska skolan, och gymnasiet, ur ett mångkulturellt perspektiv. På grund av arbetets tidsramar har vi uteslutit forskning och projekt som fokuserar modersmålsundervisning, förskoleverksamhet, vuxenundervisning och forskning kring läromedel. Etnisk mångfald i utbildningen: en översikt över politik, forskning och projekt Förändring av politiken Den första undersökningen av invandr- ing genomfördes och gällde svenska barn som bodde i utlandet (SOU 1966:55). Barn som kom till från andra länder betraktades då som ett annat problem och i ett mycket större sammanhang, nämligen invandrarnas anpassning till (Ibid: 224). Svenskundervisningen betraktades som särskilt viktig. Efter ratificeringen av konvention mot diskriminering inom undervisningen 1967 kunde man märka en förskjutning av tyngdpunkten från integrering av invandrarna till bejakande av den etniska mångfalden.